21998A0623(01)
23.6.1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 179/3
PRILOGA I
KONVENCIJA ZDRUŽENIH NARODOV O POMORSKEM MEDNARODNEM PRAVU IN SPORAZUM O
IZVAJANJU DELA XI KONVENCIJE262 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
KONVENCIJA ZDRUŽENIH NARODOV O POMORSKEM MEDNARODNEM PRAVU
DRŽAVE STRANKE TE KONVENCIJE,
KER JIH JE SPODBUDILA ŽELJA, da v duhu vzajemnega razumevanja in sodelovan ja rešijo vse probleme v zvezi s pomorskim
mednarodnim pravom in ker se zavedajo zgodovinskega pomena te konvencije kot pomembnega prispevka k ohranitvi miru,
pravic in napredka za vse narode sveta,KER VEDO, da je razvoj po konferencah Združenih narodov o pomorskem mednar odnem pravu, ki sta bili v Ženevi leta 1958
in leta 1960, še poudaril potrebo po novi in splošno sprejemljivi konvenci ji o pomorskem mednarodnem pravu,
KER SE ZAVEDAJO ozke medsebojne odvisnosti problemov oceanskega prostor a in potrebe, da jih je treba obravnavati kot
celoto,KERPRIZNAVAJOzaželenost,dasestokonvencijodoseže,zdolžnimspoštov anjemsuverenostivsehdržav,pravniredzamorja
in oceane, ki bo olajšal mednarodno povezovanje in prispeval k miroljubni uporabi morja in oceanov, k pravičnemu in
učinkovitemuizkoriščanjubogastev,ohranitviživihbogastevvnjihter kproučevanju,varovanjuinohranitvimorskegaokolja,
KERSEZAVEDAJO,dabouresničitevtehciljevprispevalakuresničitvipra vičnemednarodneekonomskeureditve,kiupošteva
interese in potrebe človeštva kot celote, zlasti pa posebne interese in po trebe držav v razvoju, bodisi obalnih ali neobalnih,
KER ŽELIJO, da se s to konvencijo razvijejo načela, vgrajena v resolucijo 2 749 (XXV) z dne 17. decembra 1970, v kateri je
GeneralnaskupščinaZdruženihnarodovmeddrugimslovesnoizjavila,das omorskoinoceanskodnoinpodzemljezunajmeja
državnejurisdikcijeinnjihovabogastvaskupnadediščinačloveštva,ki jihjetrebaraziskovatiinizkoriščativdobročloveštvakot
celote ne glede na geografsko lego držav,KERVERJAMEJO,dabostakodifikacijainpospešenrazvojpomorskegamedna rodnegapravavtejkonvencijiprispevalahkrepitvi
miru,varnosti,sodelovanjainprijateljskihodnosovmedvseminarodivs kladuznačelomapraviceinenakopravnostiindabodo
spodbudileekonomskiindružbeninapredekvsehnarodovsvetavskladusci ljiinnačeliZdruženihnarodov,navedenimivnjihovi
ustanovni listini, inKER POTRJUJEJO, da se bodo zadeve, ki niso urejene s to konvencijo, še napre j urejale po pravilih in načelih splošnega
mednarodnega prava,
SO SE DOGOVORILE:
DEL I
UVOD
Člen 1
Uporaba izrazov in področje uporabe:
1. V tej konvenciji pomenijo:
(1) „Cona“ morsko in oceansko dno in njegovo podzemlje zunaj
meja državne jurisdikcije;(2) „Oblast“ mednarodno oblast za morsko dno;
(3) „dejavnost v Coni“ vse dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja
bogastev Cone;
(4) „onesnaževanje morskega okolja“ človekovo neposredno ali
posredno vnašanje snovi ali energije v morsko okolje, vštevši
široka ustja rek, ki povzročajo oziroma utegnejo povzročiti04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 263
take škodljive posledice, kot so škoda živim bitjem, morski
favni in flori, ogrožanje človeškega zdravja, oviranjepomorskih dejavnosti, vštevši ribolov in druge zakoniteuporabe morja, poslabšanje kakovosti morske vode zauporabo in zmanjšanje privlačnosti prostora za nastanitev inrekreacijo;
(5) (a) „potapljanje“ je:
(i) vsako namerno odlaganje odpadkov ali drugih snovi z
ladij, letal, ploščadi ali drugih umetnih objektov namorju;
(ii) vsako namerno potapljanje ladij, letal, ploščadi ali
drugih umetnih objektov na morju;
(b) „potapljanje“ ne vključuje:
(i) odlaganja odpadkov ali drugih snovi, ki je neizbežno
oziroma izvira iz rednega obratovanja ladij, letal,ploščadi ali drugih umetnih objektov na morju, ravno tako tudi njihove opreme, razen če gre za odpadke alidruge snovi, ki se prevažajo ali prekrcavajo na ladje,letala, ploščadi ali druge umetne objekte na morjuravno zaradi odlaganja teh snovi ali ki so rezultat pre-delave teh odpadkov ali drugih snovi na takih ladjah,letalih, ploščadih ali objektih;
(ii) spravljanja stvari, katerega edini namen ni njihovo
odlaganje, če tako spravljanje ni v nasprotju s cilji tekonvencije.
2. (1)„Državestranke“sodržave,kisestrinjajo,dajihtakonven-
cija zavezuje, in za katere ta konvencija velja.
(2)Ta konvencija se mutatis mutandis uporablja za subjekte iz
točke 1 pod (b), (c), (d), (e) in (f) člena 305, ki so postalistranke te konvencije v skladu s pogoji, ki veljajo zanje,zaradičesarsevtempomenuizraz„državestranke“nanašatudi na omenjene subjekte.
DEL II
TERITORIALNO MORJE IN ZUNANJI PAS
POGLAVJE 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 2
Pravni položaj teritorialnega morja, zračnega prostora nad
teritorialnim morjem, njegovega dna in podzemlja
1. Suverenost obalne države se preko njenega kopnega in notra-njih morskih voda, za arhipelaško državo pa preko njeniharhipelaškihvoda,raztezanamorskipasobobali,imenovanteri-torialno morje.
2. Suverenost se razteza tudi na zračni prostor nad teritorialnim
morjem, na njegovo dno in podzemlje.
3. Suverenost nad teritorialnim morjem se izvaja v skladu s to
konvencijo in drugimi pravili mednarodnega prava.POGLAVJE 2
MEJE TERITORIALNEGA MORJA
Člen 3
Širina teritorialnega morja
Vsaka država ima pravico določiti širino svojega teritorialnegamorjadomeje,kinepresega12morskihmilj,merjenoodtemelj-nih črt, določenih v skladu s to konvencijo.
Člen 4
Zunanja meja teritorialnega morja
Zunanjamejateritorialnegamorjaječrta,katerevsakatočkajezaširino teritorialnega morja oddaljena od najbližje točke temeljnečrte.264
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 5
Normalna temeljna črta
Čestokonvencijonidoločenodrugače,jenormalnatemeljnačrta
za merjenje širine teritorialnega morja črta nizke vode vzdolžobale,kotjeoznačenanapomorskihkartahvelikegamerila,kijihobalna država uradno priznava.
Člen 6
Grebeni
Za otoke, ki so na atolih, ali za otoke, vzdolž katerih je nizgrebenov, je temeljna črta, od katere se meri širina teritorialnegamorja, črta nizke vode na grebenu v smeri morja, kot jezaznamovanazustreznimznakomnakartah,kijihobalnadržavauradno priznava.
Člen 7
Ravne temeljne črte
1. Če je obala razčlenjena in se globoko zajeda v kopno obalnedržave ali če je vzdolž obale ali v njeni neposredni bližini vrstaotokov, se lahko za potegnitev temeljne črte, od katere se meriširina teritorialnega morja, uporabi metoda ravnih temeljnih črt,ki vežejo primerne točke.
2. Kjer je zaradi delte ali drugih naravnih razlogov obalna črta
izrazitonestalna,selahkoprimernetočkeizberejovzdolžnajboljoddaljenečrtenizkevodevsmerimorjainostanejokljubpoznej-šemuznižanjučrtenizkevoderavnetemeljnečrteveljavne,doklerjih obalna država ne spremeni v skladu s to konvencijo.
3. Temeljne črte se pri potegnitvi ne smejo znatno oddaljiti od
splošnesmeriobale,morskiprostoriznotrajtehčrtpamorajobitidovolj tesno povezani s kopnim, da bi zanje veljal režim notra-njih morskih voda.
4. Ravne temeljne črte se ne smejo potegniti na plitvine, ki so
suheobnizkihvodah,inneodnjih,razenčesonanjihsvetilnikiali podobne naprave, ki so stalno nad morsko gladino, ali če jepotegnitev temeljnih črt na take plitvine in od njih splošno med-narodno priznana.5. Kadar se uporablja metoda ravnih temeljnih črt po prvemodstavku, se lahko pri določanju posameznih temeljnih črt upo-števajo posebni gospodarski interesi določenega kraja, katerihobstoj in pomembnost jasno dokazuje dolga uporaba.
6. Državanemoreuporabitisistemaravnihtemeljnihčrttako,da
bistemločilateritorialnomorjedrugedržaveododprtegamorjaali izključne ekonomske cone.
Člen 8
Notranje morske vode
1. RazenvprimerihizdelaIVsovodeodtemeljnečrteteritorial-nega morja v smeri proti kopnemu del notranjih morskih vodadržave.
2. Če se pri določanju ravne temeljne črte po metodi iz člena 7
zajamejokotnotranjemorskevodedelimorja,kisepredtemnisošteli kot taki, velja v takih vodah pravica neškodljivega prehoda,kot je določena v tej konvenciji.
Člen 9
Ustja rek
Če se reka izliva neposredno v morje, je temeljna črta ravna črtaprekustjarekemedtočkamanačrtinizkevodenanjenihobrežjih.
Člen 10
Zalivi
1. Ta člen se nanaša samo na zalive, katerih obale pripadajo enisami državi.
2. Potejkonvencijijezalivjasnovidenzatok,kisezajedasoraz-
merno s širino svojega vhoda v taki meri v kopno, da zadržujevode,kijihzapiraobala,inpredstavljaveč,kotjenavadnakrivinaobale. Zatok pa se ne bo štel za zaliv, če njegova površina nienakapovršinipolkroga,kateregapremerječrta,potegnjenaprekvhoda v ta zatok; ali če ni večja od te površine.
3. Pri merjenju se za površino zatoka šteje površina med črto
nizke vode vzdolž obale zatoka in daljico, ki veže črti nizke vode04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 265
v njegovih naravnih vhodnih točkah. Kjer ima zatok zaradi oto-
kov več kot en vhod, se polkrog potegne tako, da se za premervzameskupnadolžinačrt,kizapirajoposameznevhode.Površinaotokov znotraj zatoka se šteje kot del morske površine zatoka.
4. Če razdalja med črtama nizke vode v naravnih vhodnih toč-
kah zaliva ne presega 24 morskih milj, se lahko potegne razme-jitvenačrtamedtemadvemačrtamanizkevode,tersevode,kijihzajame, štejejo za notranje morske vode.
5. Kjer razdalja med črtama nizke vode v naravnih vhodnih toč-
kah zaliva presega 24 morskih milj, se potegne ravna temeljnačrta24morskihmiljznotrajzalivatako,dačrtatedolžinezajamekarseda veliko površino vode.
6. Predhodnedoločbeseneuporabljajozatakoimenovane„zgo-
dovinske“ zalive, in tudi ne tedaj, če se uporablja sistem ravnihtemeljnih črt po členu 7.
Člen 11
Luke
Pri razmejevanju teritorialnega morja se najbolj zunaj ležečestalneluškezgradbe,kisosestavnidelluškegasistema,štejejo,kotdapripadajoobali.Naprave,oddaljeneodobale,inumetniotoki,se ne štejejo za stalne luške zgradbe.
Člen 12
Sidrišča
Sidrišča, ki normalno služijo pri nakladanju, razkladanju insidranju ladij, ki bi sicer popolnoma ali delno bila zunaj zunanjemeje teritorialnega morja, so vključena v teritorialno morja.
Člen 13
Plitvine, suhe ob nizkih vodah
1. Plitvina, suha ob nizkih vodah, je naravni del kopnega, ki gaobdajavodainjesuhobnizkihvodah,todapotopljenobvisokihvodah. Če je suha plitvina, ki je suha ob nizkih vodah, v celoti alideloma oddaljena od celine ali otoka več kot za širinoteritorialnegamorja,selahkovzamečrtanizkevodeteplitvinezatemeljno črto, od katere se meri širina teritorialnega morja.
2. Če je plitvina, suha ob nizkih vodah, v celoti oddaljena od
celinealiotokavečkotzaširinoteritorialnegamorja,takaplitvinanima lastnega teritorialnega morja.
Člen 14
Kombiniranje metod za določanje temeljnih črt
Obalnadržavalahkogledenarazličnepogojedoločitemeljnečrtetako, da izmenoma uporabi metode, določen v prejšnjih členih.
Člen 15
Razmejitev teritorialnega morja med državami z nasproti
si ležečimi obalami ali obalama, ki mejita druga na drugo
Čeležitaobalidvehdržavdrugadruginasprotialimejitadruganadrugo, ni brez nasprotnega sporazuma med njima nobena odobehdržavupravičenarazširitisvojegateritorialnegamorjaprekosrednje črte, katere vsaka točka je enako oddaljena od najbližjihtočktemeljnihčrt,odkaterihsemeriširinateritorialnihmorijtehdvehdržav.Tadoločbapaseneuporabljatam,kjerjezaradizgo-dovinskega naslova ali drugih posebnih okoliščin treba razmejititeritorialno morje obeh držav drugače, kot predpisujejo tedoločbe.
Člen 16
Pomorske karte in seznami geografskih koordinat
1. Temeljnečrtezamerjenješirineteritorialnegamorja,določenev skladu s členom 7, 9 in 10, ali meje, ki od tod izvirajo, in raz-mejitvene črte, potegnjene v skladu s členom 12 in 15, sezaznamujejo na kartah takega merila oziroma meril, ki so pri-merna za njihovo ugotavljanje. Namesto tega se lahko izberejoseznamizgeografskimikoordinatamitočk,kidoločajogeodetskipodatek.
2. Obalna država na predpisan način objavi omenjene karte ali
sezname geografskih koordinat, kopijo vsake take karte aliseznama pa deponira pri generalnem sekretarju Združenih naro-dov.266
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
POGLAVJE 3
NEŠKODLJIVI PREHOD SKOZI TERITORIALNO MORJE
Oddelek A
Pravila, ki veljajo za vse ladje
Člen 17
Pravica neškodljivega prehoda
V skladu s to konvencijo uživajo ladje vseh držav, obalnih in
neobalnih, pravico neškodljivega prehoda skozi teritorialnomorje.
Člen 18
Pomen prehoda
1. Prehod pomeni plovbo skozi teritorialno morje z namenom:
(a) dasetomorjepreplovebrezvplovitvevnotranjemorskevode
ali pristanka na sidrišču ali ob luški napravi zunaj notranjih
morskih voda; ali
(b) dasevplovevnotranjemorskevodealiizploveiznjihalipri-
stane na takem sidrišču ali ob luški napravi.
2. Prehod mora biti opravljen brez prekinitev in brez odlašanja.Vendar pa prehod obsega ustavljanje in sidranje, toda le toliko,kolikorgrezaobičajnedogodkemedrednoplovboalijepotrebnozaradi višje sile ali stiske ali pomoči osebam, ladjam ali letalu vnevarnosti ali stiski.
Člen 19
Pomen neškodljivega prehoda
1. Prehod je neškodljiv, dokler ne posega v mir, red ali varnostobalnedržave.Takprehodjetrebaopravitivskladustokonven-cijo in drugimi pravili mednarodnega prava.
2. Šteje se, da prehod tuje ladje posega v mir, red ali varnost
obalne države, če ladja v teritorialnem morju opravlja kakšnoizmed naslednjih dejavnosti:
(a) grožnjo ali uporabo sile zoper suverenost, teritorialno
neokrnjenost ali politično neodvisnost obalne države ali na
kakršen koli drug način krši načela mednarodnega prava,zajeta v ustanovni listini Združenih narodov;(b) kakršno koli vajo ali urjenje z orožjem katere koli vrste;
(c) kakršno koli dejavnost, ki je namenjena zbiranju obvestil v
škodo obrambe ali varnosti obalne države;
(d) kakršno koli propagandno dejavnost, ki utegne škodovati
obrambi ali varnosti obalne države;
(e) vzletanjezladje,pristajanjealisprejemanjenaladjokakršnega
koli letala;
(f) lansiranjezladjeinspuščanjealisprejemanjenaladjokakršne
koli vojaške naprave;
(g) nakladanje ali razkladanje kakršnega koli blaga, denarja ali
vkrcevanje ali izkrcevanje osebe v nasprotju s carinskimi,
fiskalnimi,imigracijskimializdravstvenimizakoniinpredpisiobalne države;
(h) kakršno koli namerno in večje onesnaženje v nasprotju s to
konvencijo;
(i) kakršno koli ribiško dejavnost;
(j) raziskovalne ali meritvene dejavnosti;(k) kakršno koli dejavnost zaradi vključevanja v kateri koli
komunikacijski sistem ali v kaka druga sredstva ali napeljave
obalne države;
(l) kakršno koli drugo dejavnost, ki neposredno ni v zvezi s
prehodom.
Člen 20
Podmornice in druga podvodna plovila
Podmornice in druga podvodna plovila morajo v teritorialnemmorjuplutipopovršiniinmorajoimetiizobešenosvojozastavo.
Člen 21
Zakoni in predpisi obalne države, ki se nanašajo na
neškodljivi prehod
1. V skladu s to konvencijo in drugimi pravili mednarodnegaprava lahko sprejme obalna država zakone in predpise oneškodljivem prehodu skozi teritorialno morje, ki se nanašajo navsa ali na nekatera naslednjih vprašanj:
(a) varnost plovbe in urejanje pomorskega prometa;(b) zaščitonavigacijskihintehničnihpripomočkovterdrugihpri-
pomočkov ali naprav;
(c) zaščito kablov in cevovodov;(d) ohranitev živih bogastev morja;04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 267
(e) preprečevanje kršenja zakonov in predpisov obalne države o
ribolovu;
(f) ohranitev okolja obalne države ter preprečevanje, zmanjšanje
in nadziranje njegovega onesnaževanja;
(g) znanstveno raziskovanje morja in hidrografske meritve;
(h) preprečevanje kršenja carinskih, fiskalnih, imigracijskih ali
zdravstvenih zakonov in predpisov obalne države.
2. Ti zakoni in predpisi se ne uporabljajo za osnutek, konstruk-
cijo, posadko ali opremo tujih ladij, razen če gre za izvrševanjesplošno sprejetih mednarodnih pravil ali standardov.
3. Obalnadržavanapredpisannačinobjavivseomenjenezakone
in predpise.
4. Tuje ladje, ki izkoristijo pravico neškodljivega prehoda skozi
teritorialno morje, se morajo ravnati po vseh takih zakonih inpredpisihtervsehsplošnosprejetihmednarodnihpredpisihopre-prečevanju trčenja na morju.
Člen 22
Plovne poti in sheme ločenega prometa v teritorialnem
morju
1. Zaradi varnosti plovbe lahko obalna država, kjer je topotrebno, zahteva od tujih ladij, ki izkoristijo praviconeškodljivega prehoda skozi njeno teritorialno morje, da plovejopo tistih plovnih poteh in po shemah ločenega prometa, ki jihdržava lahko določi ali predpiše za ureditev prehoda ladij.
2. Zlasti se lahko zahteva, da tankerji, jedrske ladje ali ladje, ki
prevažajo jedrske ali druge po svoji naravi nevarne ali škodljivesnovi ali material, omejijo svoj prehod na te plovne poti.
3. Pri določanju plovnih poti in predpisovanju shem ločenega
prometa po tem členu obalna država upošteva:
(a) priporočila pristojne mednarodne organizacije;(b) vse poti, ki se običajno uporabljajo za mednarodno plovbo;(c) posebne značilnosti določenih ladij in poti; in(d) gostoto prometa.
4. Obalna država jasno zaznamuje omenjene plovne poti in
sheme ločenega prometa na kartah, ki jih objavi na predpisannačin.Člen 23
Tuje jedrske ladje in ladje, ki prevažajo jedrske ali druge
po svoji naravi nevarne ali škodljive snovi
Tuje jedrske ladje in ladje, ki prevažajo jedrske ali druge po svojinaravi nevarne ali škodljive snovi, morajo imeti, ko izkoristijopravico neškodljivega prehoda skozi teritorialno morje, listine inupoštevatiposebneprevidnostneukrepe,določenezatakeladjezmednarodnimi sporazumi.
Člen 24
Dolžnosti obalne države
1. Obalnadržavanesmeoviratineškodljivegaprehodatujihladijskozi teritorialno morje, razen kadar ravna v skladu s to konven-cijo.Priuporabitekonvencijealikaterihkolizakonovalipredpi-sov, sprejetih v skladu s to konvencijo, obalna država ne smezlasti:
(a) postavljatitakihzahtevtujimladjam,kibidejanskopomenile
zanikanje ali omejevanje pravice neškodljivega prehoda; ali
(b) nitipravnonitidejanskodelatirazlikemedladjamikaterekoli
državealiladjami,kiprevažajotovorvkakodržavo,iznjeali
v njenem imenu.
2. Obalna država mora na primeren način objaviti vsakonevarnost za plovbo v svojem teritorialnem morju, ki ji je znana.
Člen 25
Pravice obalne države do zaščite
1. Obalnadržavalahkovsvojemteritorialnemmorjuukrene,karje potrebno, da bi preprečila prehod, ki ni neškodljiv.
2. Gledeladij,kiplovejovnotranjemorskevodealipristanejopri
luškihobjektihzunajnotranjihmorskihvoda,imaobalnadržavatudi pravico ukreniti vse, kar je potrebno, da bi preprečila vsakokršitev pogojev, pod katerimi je dovoljen vstop teh ladij v notra-nje morske vode ali omenjeno pristajanje.
3. Obalna država lahko, ne da bi pravno ali dejansko delala raz-
likomedtujimiladjami,vtistihdelihsvojegateritorialnegamorja,268
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
ki jih posebej določi, začasno ustavi neškodljiv prehod za tuje
ladje, če je to nujno za zaščito njene varnosti, vštevši tudi vaje zorožjem.Taukrepzačneveljatišelepotem,koseustreznoobjavi.
Člen 26
Pristojbine, ki se smejo pobirati od tujih ladij
1. Nobene pristojbine se ne smejo pobirati od tujih ladij samozaradi njihovega prehoda skozi teritorialno morje.
2. Odtujeladje,kiploveskoziteritorialnomorje,sesmejopobi-
rati samo plačila za posebne storitve, opravljane ladji. Pri takšnihplačilih se ne sme delati nobenih razlik.
Oddelek B
Pravila, ki se uporabljajo za trgovske ladje in za državne ladje, ki se
uporabljajo v trgovske namene
Člen 27
Kazenska jurisdikcija na tuji ladji
1. Obalnadržavanajneizvršujekazenskejurisdikcijenatujiladji,kijenaprehoduskoziteritorialnomorje,dabiprijelakakooseboali opravila kakršno koli preiskovalno dejanje v zvezi s kakimkaznivim dejanjem, storjenim na ladji med njenim prehodom,razen v tehle primerih:
(a) če se posledice kaznivega dejanja raztezajo na obalno državo;(b) če je kaznivo dejanje tako, da moti mir v državi ali red v teri-
torialnem morju;
(c) čejepoveljnikladjealidiplomatskiagentoziromakonzularni
funkcionardržave,podkaterezastavoploveladja,zaprosilza
pomoč krajevnih organov; ali
(d) česotakiukrepinujni,dabisepreprečilanedovoljenatrgovina
z mamili ali psihotropnimi snovmi.
2. Gornje določbe ne posegajo v pravico obalne države, daukrene kar koli v skladu s svojo zakonodajo zaradi aretacije alipreiskavenatujiladji,kiploveskoziteritorialnomorje,potemkoje zapustila notranje morske vode.
3. Vprimerihizprvegaindrugegaodstavkamoraobalnadržava
pred kakšnim ukrepom obvestiti, če to zahteva poveljnik ladje,diplomatskega agenta ali konzularnega funkcionarja države, podkatere zastavo plove ladja, in olajšati stik med tem agentom alifunkcionarjem in ladijsko posadko. Če je nujno, se lahko takoobvestilo da tudi med samim ukrepanjem.
4. Pri odločanju, ali in na kakšen način se bo opravila aretacija,
so krajevne oblasti dolžne korektno upoštevati koristi plovbe.
5. Razenvprimerih,določenihvdeluXII,alizaradikršenjazako-
nov in predpisov, sprejetih v skladu z delom V, obalna država nesme na tuji ladji, ki plove skozi teritorialno morje, storiti nobe-nega ukrepa za aretacijo kake osebe ali za izvedbo kakega preis-kovalnega dejanja, če gre za kaznivo dejanje, storjeno, preden jeladja zaplula v teritorialno morje, če je ladja na poti iz tuje lukesamo na prehodu skozi teritorialno morje, ne da bi zaplula vnotranje morske vode.
Člen 28
Civilna jurisdikcija glede tujih ladij
1. Obalna država naj ne zaustavlja ali odvrača z njene poti tujeladje, ki plove skozi teritorialno morje, zaradi izvrševanja civilnejurisdikcije glede osebe, ki je na ladji.
2. Obalna država ne sme glede take ladje opravljati izvršilnih
ukrepov ali je zaustavljati zaradi kakršnega koli civilnegapostopka, razen če gre za obveznosti, ki jih je ta ladja sama pre-vzela, ali za odgovornosti, ki so nastale zanjo med plovbo skozivode obalne države ali zaradi te plovbe.
3. Drugi odstavek ne posega v pravico obalne države, da glede
tujeladje,kisezadržujevteritorialnemmorjualiploveskoziteri-torialno morje, potem ko je zapustila notranje morske vode, vskladu s svojimi zakoni opravi izvršilni ukrep ali tako ladjozaustavi zaradi kakega civilnega postopka.
Oddelek C
Pravila, ki se uporabljajo za vojne in za druge državne ladje, ki se ne
uporabljajo v trgovske namene
Člen 29
Definicija vojne ladje
Zatokonvencijopomeniizraz„vojnaladja“ladjo,kipripadaobo-roženim silam kake države in ima zunanje znake, po katerih se04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 269
razpoznavajo take ladje njene državne pripadnosti, je pod
poveljstvom oficirja, ki ga je postavilo oblastvo te države in
katerega ime je vpisano v ustrezen seznam vojaških oseb ali vdrug enakovreden dokument, ter ima posadko, ki je podrejenadisciplini regularnih oboroženih sil.
Člen 30
Nespoštovanje zakonov in predpisov obalne države s
strani vojne ladje
Če kaka vojna ladja ne spoštuje zakonov in predpisov obalnedržaveoprehoduskoziteritorialnomorjeterneupoštevapoziva,kibijibildan,najseravnaponjih,lahkoobalnadržavazahteva,naj vojna ladja takoj zapusti teritorialno morje.
Člen 31
Odgovornost države, pod katere zastavo plove ladje, za
škodo,ki jo je povzročila vojna ladja ali druga državna
ladja, ki se ne uporablja v trgovske namene
Država, pod katere zastavo plove ladje, prevzema mednarodnoodgovornostzavsakoizguboališkodo,kijonjenavojnaladjaalidrugadržavnaladja,kiseneuporabljavtrgovskenamene,priza-dene obalni državi zaradi nespoštovanja zakonov in predpisovobalne države o prehodu skozi teritorialno morje ali določb tekonvencije ali drugih pravil mednarodnega prava.Člen 32
Imuniteta vojnih ladij in drugih državnih ladij, ki se ne
uporabljajo v trgovske namene
Razen izjem iz oddelka A ter člena 30 in 31 nobena določba tekonvencije ne posega v imuniteto vojnih ladij in drugih državnihladij, ki se ne uporabljajo v trgovske namene.
POGLAVJE 4
ZUNANJI PAS
Člen 33
Zunanji pas
1. Morski pas, ki leži ob njenem teritorialnem morju, imenovanzunanji pas, lahko obalna država nadzira, da bi:
(a) preprečila kršitve svojih carinskih, fiskalnih, imigracijskih ali
zdravstvenih zakonov in predpisov na svojem ozemlju ali v
svojem teritorialnem morju;
(b) kaznovala kršitve navedenih zakonov in predpisov, do kate-
rih je prišlo na njenem ozemlju ali v njenem teritorialnemmorju.
2. Zunanji pas se ne more raztezati več kot 24 morskih milj odtemeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja.
DEL II
OŽINE, KI SE UPORABLJAJO ZA MEDNARODNO PLOVBO
POGLAVJE 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 34
Pravni položaj voda v ožinah, ki se uporabljajo za
mednarodno plovbo
1. Režim prehoda skozi ožine, ki se uporabljajo za mednarodnoplovbo, določen v tem delu, v nobenem drugem pogledu neposegavpravnipoložajvodavtakihožinahintudinevizvajanjesuverenosti ali jurisdikcije obalnih držav ob ožinah nad temivodami, zračnim prostorom nad njimi ter njihovim dnom inpodzemljem.
2. Suverenost ali jurisdikcija obalnih držav ob ožinah se izvajata
v skladu s tem delom ter drugimi pravili mednarodnega prava.
Člen 35
Obseg uporabe tega dela konvencije
Nič v tem delu ne posega:
(a) v kateri koli del notranjih morskih voda v ožini, razen tam,
kjer se z določitvijo ravne temeljne črte v skladu z metodo,270
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
opisano v členu 7, zajamejo kot notranje morske vode
območja, ki se predhodno niso štela kot taka;
(b) vpravnipoložajvodazunajteritorialnegamorjaobalnihdržav
obožinahkotizključnihekonomskihconaliodprtegamorja;ali
(c) vpravnirežimvožinah,vkaterihjeprehodvcelotialideloma
urejen z mednarodnimi konvencijami, ki že od prej posebejveljajo zanje.
Člen 36
Poti po odprtem morju ali poti po izključnih ekonomskih
conah v ožinah, ki se uporabljajo za mednarodno plovbo
Ta del se ne uporablja za ožino, ki se uporablja za mednarodnoplovbo,čegreskozitoožinopotpoodprtemmorjualipotskoziizključno ekonomsko cono, ki je glede na navigacijske inhidrografske lastnosti enako ugodna; za take poti se uporabljajodrugiustreznideltekonvencije,vštevšidoločbeosvobodiplovbein preleta.
POGLAVJE 2
TRANZITNI PREHOD
Člen 37
Obseg uporabe tega poglavja
To poglavje se uporablja za ožine, ki se uporabljajo za medna-rodnoplovbomedenimdelomodprtegamorjaaliizključneeko-nomske cone in drugim delom odprtega morja ali izključne eko-nomske cone.
Člen 38
Pravica tranzitnega prehoda
1. V ožinah iz člena 37 uživajo vse ladje in letala pravico tran-zitnega prehoda, ki se ne sme ovirati, pri čemer pravica tranzit-negaprehoda,koožinooblikujetaotokobalnedržaveobožiniinnjena celina, ne velja, če je od otoka proti morju pot po odprtemmorju ali pot skozi izključno ekonomsko cono, ki je enakougodna glede na navigacijske in hidrografske lastnosti.
2. Tranzitni prehod pomeni uresničevati v skladu s tem delom
svobodo plovbe in preleta zaradi neprekinjenega in hitrega tran-zita skozi ožino med enim delom odprtega morja ali izključneekonomske cone in drugim delom odprtega morja ali izključneekonomskecone.Vendarpazahtevaponeprekinjeneminhitremtranzituneizključujeprehodaskoziožinozaradivstopavobalnodržavo ob ožini, izstopa ali vrnitve iz nje v skladu s pogoji zavstop v to državo.
3. Za vsako dejavnost, ki ne pomeni izvrševanja pravice tranzit-
negaprehodaskoziožino,veljajodrugeustreznedoločbetekon-vencije.
Člen 39
Dolžnosti ladij in letal med tranzitnim prehodom
1. Ladje in letala, ki izvršujejo pravico tranzitnega prehoda:
(a) plovejo skozi ožino ali jo preletijo, ne da bi se zadrževali;(b) se vzdržijo vsake grožnje s silo ali uporabe sile proti suvere-
nosti,teritorialnineokrnjenostialipolitičnineodvisnostiobal-
nih držav ob ožini ali kakega drugega ravnanja, s katerim bise kršila načela mednarodnega prava iz ustanovne listineZdruženih narodov:
(c) sevzdržijovsehdrugihdejavnosti,kinisoznačilnezanjemed
rednimneprekinjeniminhitrimtranzitom,razenčejihnalagavišja sila ali stiska;
(d) se ravnajo po drugih ustreznih določbah tega dela.
2. Ladje v tranzitnem prehodu:
(a) se ravnajo po splošno sprejetih mednarodnih predpisih,
postopkih in praksi, ki se nanašajo na varnost na morju,
vštevši mednarodna pravila o izogibanju trčenju na morju;
(b) se ravnajo po splošno sprejetih mednarodnih predpisih,
postopkihinpraksiopreprečevanju,zmanjšanjuinnadziranjuonesnaževanja z ladij.
3. Letala v tranzitnem preletu:
(a) spoštujejopravilaozračnemprometu,kijihjedoločilaOrga-
nizacija za mednarodno civilno letalstvo in se uporabljajo za
civilna letala; državna letala morajo, kot je predpisano,upoštevati vamostne ukrepe, predvidene s temi pravili, in vesčasravnatitako,daustreznospoštujejovarnostzračneplovbe;
(b) stalnokontrolirajoradijskofrekvenco,kijimjojedodelilopri-
stojno mednarodno telo za kontrolo zračnega prometa, ali04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 271
ustreznomednarodnoradijskofrekvencozanevarnost(zapri-
mer sile).
Člen 40
Raziskovanja in hidrografske meritve
Med tranzitnim prehodom ne smejo tuje ladje, vštevši ladje zaznanstveno raziskovanje morja in hidrografske ladje, opravljatinikakršnihraziskavalimeritev,nedabijihpoprejdovolileobalnedržave ob ožinah.
Člen 41
Plovne poti in sheme ločenega prometa v ožinah, ki se
uporabljajo za mednarodno plovbo
1. Obalnedržaveobožinahlahkovskladustemdelomdoločijoplovne poti in predpišejo sheme ločenega prometa za plovbo vožinah, kjer je to potrebno zaradi varnega prehoda ladij.
2. Kadar to zahtevajo okoliščine, lahko omenjene države, potem
ko so o tem dovolj seznanile javnost, namesto katerih koli plov-nih poti ali shem ločenega prometa, ki so jih prej določile alipredpisale, določijo druge plovne poti ali sheme ločenega pro-meta.
3. Take plovne poti in sheme ločenega prometa morajo biti v
skladu s splošno sprejetimi mednarodnimi predpisi.
4. Predendoločijoalizamenjajoplovnepotioziromapredpišejo
alizamenjajoshemeločenegaprometa,pošljejoobalnedržaveobožinah svoje predloge pristojni mednarodni organizaciji, da jihsprejme. Organizacija sme sprejeti samo tiste plovne poti inshemeločenegaprometa,skaterimisestrinjajoobalnedržaveobožinah,nakarjihdržavelahkodoločijo,predpišejoalizamenjajo.
5. Če gre za ožino, v kateri predlagane plovne poti ali sheme
ločenega prometa peljejo skozi vode dveh ali več obalnih državob ožini, zainteresirane države sodelujejo po posvetu s pristojnomednarodno organizacijo pri oblikovanju predloga.
6. Obalne države ob ožinah naj vse plovne poti in sheme loče-
negaprometa,kisojihdoločilealipredpisale,jasnozaznamujejona pomorskih kartah, ki se objavijo na predpisan način.
7. Ladje v tranzitnem prehodu naj spoštujejo uporabne plovne
potiinshemeločenegaprometa,določenevskladustemčlenom.Člen 42
Zakoni in predpisi obalnih držav ob ožinah o tranzitnem
prehodu
1. V skladu z določbami tega poglavja lahko sprejmejo obalnedržaveobožinahzakoneinpredpiseotranzitnemprehoduskoziožine,kisenanašajonavsaalinanekateraizmednaslednjihvpra-šanj:
(a) varnost plovbe in ureditev pomorskega prometa, kot je dolo-
čeno v 41u;
(b) preprečevanje, zmanjševanje in nadziranje onesnaževanja z
izvajanjemuporabnihmednarodnihpredpisov,kisenanašajo
naizlivanjenafte,naftnihodpadkovindrugihškodljivihsnoviv ožini;
(c) če gre za ribiške ladje: preprečevanje ribolova, vštevši shran-
jevanje ribiškega pribora;
(d) vkrcevanje ali izkrcavanje kakršnega koli blaga, denarja ali
oseb v nasprotju s carinskimi, fiskalnimi, imigracijskimi alizdravstvenimi zakoni in predpisi obalnih držav ob ožinah.
2. Ti zakoni in predpisi ne smejo omogočiti niti pravne nitidejanske diskriminacije med tujimi ladjami in se z njihovouporabo ne sme prikrajšati, onemogočiti ali ovirati pravica tran-zitnega prehoda, kot je določena v tem poglavju.
3. Obalne države ob ožinah morajo dati zadostno publiciteto
vsem omenjenim zakonom in predpisom.
4. Tujeladje,kiizvršujejopravicotranzitnegaprehoda,semorajo
ravnati po navedenih zakonih in predpisih.
5. Kadar ladja ali letalo, ki uživata suvereno imuniteto, ravnata v
nasprotju z navedenimi zakoni in predpisi ali v nasprotju zdrugimi določbami tega dela, prevzema država, pod katerezastavo plove ladja, ali država vpisa letala mednarodno odgovor-nost ža vsako izgubo ali škodo, povzročeno državam ob ožinah.
Člen 43
Objekti za varnost plovbe, navigacijski pripomočki in
druge naprave; preprečevanje, zmanjševanje in nadziranje
onesnaževanja
Države, ki uporabljajo ožino, in obalne države ob ožini spora-zumno sodelujejo:272
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
(a) pri postavljanju in vzdrževanju v ožini potrebnih objektov za
varnost plovbe in navigacijskih pripomočkov ali drugih
naprav, ki se uporabljajo v mednarodni plovbi; in
(b) pripreprečevanju,zmanjševanjuinnadziranjuonesnaževanja
z ladij.
Člen 44
Dolžnosti obalnih držav ob ožinah
Obalnedržaveobožinahnesmejooviratitranzitnegaprehodainmorajonaprimerennačinobjavitivsenevarnosti,kisojimznanein ki ogrožajo plovbo skozi ožino ali prelet ožine. Tranzitnegaprehoda ni dovoljeno ustaviti.POGLAVJE 3
NEŠKODLJIVI PREHOD
Člen 45
Neškodljivi prehod
1. Režimneškodljivegaprehodasevskladuspoglavjem3delaIIuporablja v ožinah, ki se uporabljajo za mednarodno plovbo:
(a) v katerih se ne uporablja režim tranzitnega prehoda na pod-
lagi odstavka 1 člena 38; ali
(b) med enim delom odprtega morja ali izključne ekonomske
cone in teritorialnim morjem tuje države.
2. V takih ožinah se ne sme ustaviti neškodljivi prehod.
DEL IV
ARHIPELAŠKE DRŽAVE
Člen 46
Uporaba izrazov
V tej konvenciji pomenijo:
(a) „arhipelaška država“ državo, ki je sestavljena v celoti iz enega
ali več arhipelagov, obsega pa lahko tudi druge otoke;
(b) „arhipelag“ skupino otokov, vštevši dele otokov, vode, ki jih
povezujejo, in druge naravne elemente, ki so med seboj tako
tesno povezani, da ti otoki, vode in drugi naravni elementidejanskotvorijogeografsko,ekonomskoinpolitičnocelotoalipa se zgodovinsko štejejo za take.
Člen 47
Arhipelaške temeljne črte
1. Arhipelaška država lahko določi ravne arhipelaške temeljnečrte tako, da združi najbolj zunanje točke bolj obrobnih otokovin nadvodnih grebenov v arhipelagu, pod pogojem, da so s temičrtami zajeti glavni otoki in območje, v katerem je razmerje medpovršino vode in kopnim, vštevši atole, med ena proti ena indevet proti ena.2. Dolžina teh črt ne sme presegati 100 morskih milj, pri čemerpa lahko d o 3 % vsega števila temeljnih črt, ki obkrožajo vsak
arhipelag, presega to dolžino do skupne dolžine največ 125morskih milj.
3. Pri določanju se temeljne črte ne smejo znatneje oddaljiti od
splošne konfiguracije arhipelaga.
4. Te temeljne črte se ne smejo potegniti na plitvine, ki so suhe
ob nizkih vodah, in ne od njih, razen če so na njih postavljenisvetilniki ali podobne naprave, ki so vedno nad morsko gladino,ali če je plitvina, ki je suha ob nizkih vodah, v celoti ali delomaoddaljena od najbližjega otoka največ za širino teritorialnegamorja.
5. Arhipelaška država ne sme uporabiti sistema omenjenih
temeljnih črt tako, da teritorialno morje druge države odreže ododprtega morja ali od izključne ekonomske cone.
6. Če je del arhipelaških voda arhipelaške države med dvema
deloma neposredne sosedne države, se še naprej spoštujejoveljavnepraviceinvsidrugilegitimniinteresi,kisosetejsosednidržavitradicionalnopriznavalivtehvodah,invsepravice,kiizvi-rajo iz sporazumov, sklenjenih med tema dvema državama.
7. Zaizračunrazmerjamedvodoinkopnimpoodstavku1lahko
kopenska območja obsegajo tudi vode, ki so znotraj grebena04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 273
vzdolž zunanjega roba otokov in atolov, vštevši tisti del strmih
obronkov oceanskega platoja, ki je zaprt ali skorajda zaprt zverigo apneniških otokov ali nadvodnih grebenov, ki so vperimetru platoja.
8. Temeljne črte, določene v skladu s tem členom, se na kartah
zaznamujejo v takem merilu ali takih merilih, ki so primerna zaugotovitev njihove lege. Namesto njih se lahko izdelajo seznamigeografskih koordinat točk z navedenimi geodetskimi podatki:
9. Arhipelaška država poskrbi za zadostno javnost teh
pomorskih kart ali seznamov geografskih koordinat in po enizvodvsaketakekartealiseznamadeponiraprigeneralnemsekre-tarju Združenih narodov.
Člen 48
Merjenje širine teritorialnega morja, zunanjega pasu,
izključne ekonomske cone ta epikontinentalnega pasu
Širinateritorialnegamorja,zunanjegapasu,izključneekonomskecone in epikontinentalnega pasu se meri od arhipelaških temelj-nih črt, določenih v skladu s členom 47.
Člen 49
Pravni položaj arhipelaških voda, zračnega prostora nad
arhipelaškimi vodami ter njihovega dna in podzemlja
1. Suverenost arhipelaške države se razteza na vode, ki jih obda-jajo arhipelaške temeljne črte, potegnjene v skladu s členom 47,in se imenujejo arhipelaške vode, ne glede na njihovo globino alioddaljenost od obale.
2. Ta suverenost se razteza tudi na zračni prostor nad
arhipelaškimivodamiternanjihovodno,podzemljeinbogastva,ki jih vsebujejo.
3. Ta suverenost se izvaja v skladu s tem delom.4. Režim prehoda po arhipelaških plovnih poteh, uveden v tem
delu, v nobenem drugem pogledu ne posega v pravni položajarhipelaških voda, vštevši plovne poti, ali v izvajanje suverenostiarhipelaške države nad temi vodami, zračnim prostorom nadnjimi, dnom in podzemljem ter bogastvi v njih.
Člen 50
Razmejitev notranjih morskih voda
Znotraj svojih arhipelaških voda lahko arhipelaška državapotegnečrte,kizapirajonotranjemorskevodeinjihrazmejujejov skladu s členom 9, 10 in 11.Člen 51
Veljavni sporazumi, tradicionalna pravica do ribolova in
obstoječi podmorski kabli
1. Ne glede na člen 49 spoštuje arhipelaška država veljavnesporazume z drugimi državami in priznava tradicionalne pravicedo ribolova ter druge legitimne dejavnosti neposrednih sosednihdržav na posameznih območjih, ki so del arhipelaških voda.Pogojiinmodalitetezaizvrševanjetehpravicindejavnosti,vštevšinjihovo naravo, obseg in območja, na katera se raztezajo, se nazahtevo katere koli zainteresirane države urejajo z dvostranskimisporazumimednjimi.Tepravicesenesmejoprenašatialidelitistretjimi državami ali njihovimi državljani.
2. Arhipelaška država spoštuje obstoječe podmorske kable
drugihdržav,kipotekajoskozinjenevodeinnepridejonakopno.Arhipelaška država dovoljuje vzdrževanje in zamenjavo takihkablovpodpogojem,dajenaustrezennačinobveščenaonjihovilegi ter da se nameravajo popraviti ali zamenjati.
Člen 52
Pravica neškodljivega prehoda
1. Ob upoštevanju člena 53 in ne glede na člen 50 uživajo ladjevsehdržavpraviconeškodljivegaprehodaskoziarhipelaškevodev skladu s poglavjem 3 dela II.
2. Arhipelaška država lahko, ne da bi delala pravno ali dejansko
diskriminacijo med tujimi ladjami, v natančno zaznamovanihdelih svojih arhipelaških voda začasno ustavi neškodljivi prehodtujih ladij, če je taka ustavitev bistvena za zaščito njene varnosti.Taka ustavitev začne veljati šele, ko je objavljena na predpisannačin.
Člen 53
Pravica prehoda po arhipelaških plovnih poteh
1. Arhipelaška država lahko določi plovne poti in nad njimizračne poti, primerne za neprekinjen in hiter prehod tujih ladijskoziarhipelaškevodeinteritorialnomorjeobnjihterprelettujihletal skozi zračni prostor nad njimi.
2. Vse ladje in letala uživajo pravico prehoda po arhipelaških
plovnih poteh na teh plovnih in zračnih poteh.
3. Prehod po arhipelaških plovnih poteh pomeni v skladu s to
konvencijoizvrševanjepraviceplovbeinpreletanaobičajennačin274
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
edinozaradineprekinjenega,hitregainneoviranegatranzitamed
enimdelomodprtegamorjaaliizključneekonomskeconeindru-gim delom odprtega morja ali izključne ekonomske cone.
4. Omenjene plovne poti ali zračne poti sekajo arhipelaške vode
in teritorialno morje ob njih in zajemajo vse običajne poti zaprehod, ki se uporabljajo kot poti za mednarodno plovbo skoziarhipelaške vode ali za prelet nad njimi, znotraj teh poti pa, karzadeva ladje, vse običajne plovne kanale, pri čemer ni trebavzpostavljati več enako ugodnih poti med istimi vhodnimi inizhodnimi točkami.
5. Omenjene plovne poti in zračne poti se določijo z vrsto
neprekinjenihosnihčrtodvhodnihtočkpotizaprehoddoizhod-nih točk. Ladje in letala se med prehodom skozi arhipelag nesmejo oddaljiti več kot 25 morskih milj z vsake strani od tehosnih črt, niti se ne smejo približati obali na oddaljenost, ki jemanjšaod10%razdaljemednajbližjimitočkaminaotokihzenein z druge strani plovne poti.
6. Arhipelaška država, ki določa plovne poti na podlagi tega
člena, lahko predpiše tudi sheme ločenega prometa zaradi var-nega prehoda ladij po ozkih kanalih v teh plovnih poteh.
7. Čeokoliščinetonalagajo,lahkoarhipelaškadržava,potemko
jeposkrbelazazadostnojavnost,nadomestivsakoprejdoločenoalipredpisanoplovnopotalishemoločenegaprometazdrugimiplovnimi potmi ali shemami ločenega prometa.8. Take plovne poti in sheme ločenega prometa morajo biti vskladu s splošno sprejetimi mednarodnimi predpisi.
9. Pri določanju ali zamenjavi plovnih poti ali pri predpisovanju
ali zamenjavi shem ločenega prometa pošlje arhipelaška državasvoje predloge pristojni mednarodni organizaciji, da jih sprejme.Organizacijalahkosprejmesamotisteplovnepotiinshemeloče-nega prometa, s katerimi se strinja arhipelaška država, ki jihpotem lahko določi, predpiše ali zamenja.
10. Arhipelaškadržavajasnozaznamujeosiplovnihpotiinshem
ločenega prometa, ki jih je določila ali predpisala, na morskihkartah, ki jih objavi na predpisani način.
11. Ladje v prehodu po arhipelaških plovnih poteh, se morajo
držati primernih plovnih poti in shem ločenega prometa, uvede-nih v skladu s tem členom.
12. Čekakaarhipelaškadržavanedoločiplovnihpotializračnih
poti,selahkopravicaprehodapoarhipelaškihplovnihpotehizvr-šujepopoteh,kiseobičajnouporabljajozamednarodnoplovbo.
Člen 54
Dolžnosti ladij in letal med njihovim prehodom,
raziskovanjem in hidrografskimi meritvami, dolžnosti
arhipelaške države ter zakoni in predpisi arhipelaške
države o prehodu po arhipelaških plovnih poteh
Členi 39, 40, 42 in 44 se mutatis mutandis uporabljajo za prehod
po arhipelaških plovnih poteh.
DEL V
IZKLJUČNA EKONOMSKA CONA
Člen 55
Poseben pravni režim izključne ekonomske cone
Izključnaekonomskaconajeobmočjezunajteritorialnegamorjain ob njem, za katero velja poseben pravni režim, določen v temdelu, na podlagi katerega so pravice in jurisdikcija obalne državeterpravicesvobodedrugihdržavurejenezustreznimidoločbamite konvencije.Člen 56
Pravice, jurisdikcija in dolžnosti obalne države v izključni
ekonomski coni
1. V izključni ekonomski coni ima obalna država:
(a) suverene pravice, da raziskuje in izkorišča, ohranja ter
gospodari z živimi in neživimi naravnimi bogastvi voda
nadmorskim dnom in tistimi z morskega dna in morskega04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 275
podzemlja,terglededrugihdejavnostizaekonomskorazisko-
vanjeinizkoriščanjecone,kotjepridobivanjeenergijezizko-riščanjem vode, tokov in vetrov;
(b) jurisdikcijo na podlagi ustreznih določb te konvencije za:
(i) postavitev in uporabo umetnih otokov, postrojev in
naprav;
(ii) znanstveno raziskovanje morja;
(iii) varstvo in ohranitev morskega okolja;
(e) druge pravice in dolžnosti, predvidene v tej konvenciji.
2. Pri uresničevanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolž-
nostinapodlagitekonvencijeobalnadržavavizključniekonom-ski coni dosledno spoštuje pravice in dolžnosti drugih držav inravna na način, ki je v skladu z določbami te konvencije.
3. Pravice, navedene v tem členu, ki se nanašajo na morsko dno
in podzemlje, se izvršujejo v skladu z določbami dela VI.
Člen 57
Širina izključne ekonomske cone
Izključnaekonomskaconasenesmeraztezatipreko200morskihmilj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnegamorja.
Člen 58
Pravice in dolžnosti drugih držav v izključni ekonomski
coni
1. V izključni ekonomski coni uživajo vse države, obalne inneobalne, v skladu z ustreznimi določbami te konvencije, svo-bodo plovbe, preleta in polaganja podmorskih kablov in cevovo-dovpočlenu87terdrugemednarodnodovoljeneuporabemorja,ki se nanašajo na te svobode, kot so tiste, povezane z izkorišča-njem ladij, letal in podmorskih kablov in cevovodov, in so vskladu z drugimi določbami te konvencije.
2. Členi 88 do 115 in druga ustrezna pravila mednarodnega
prava se v izključni ekonomski coni uporabljajo toliko, kolikorniso nezdružljiva s tem delom.
3. Pri izvrševanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti
po tej konvenciji države v izključni ekonomski coni doslednospoštujejo pravice in dolžnosti obalne države in se držijo zako-nov in predpisov, ki jih je sprejela obalna država v skladu s tokonvencijo ter drugimi pravili mednarodnega prava, toliko, koli-kor niso nezdružljiva s tem delom.
Člen 59
Temelji za reševanje sporov v zvezi s podelitvijo pravic in
jurisdikcije v izključni ekonomski coni
V primerih, v katerih s to konvencijo obalni državi ali drugimdržavam v izključni ekonomski coni niso podeljene pravice alijurisdikcija, spor pa nastane med interesi obalne države in kakedruge države ali držav, se ta spor rešuje na podlagi pravičnostiglede na vse pomembne okoliščine, pri tem pa upoštevapomembnost teh interesov za stranke in za mednarodno skup-nost v celoti.
Člen 60
Umetni otoki, postroji in naprave v izključni ekonomski
coni
1. V izključni ekonomski coni ima obalna država edina pravicopostavljati in dovoljevati ter urejati postavitev, delo in uporabo:
(a) umetnih otokov;(b) postrojev,napeljavinnapravzanamene,določenevčlenu56,
in druge ekonomske namene;
(c) postrojev, napeljav in naprav, ki utegnejo ovirati izvrševanje
pravic obalne države v coni.
2. Obalna država ima izključno jurisdikcijo nad temi umetnimi
otoki, postroji, napeljavami in napravami, vštevši jurisdikcijoglede carinskih, fiskalnih, zdravstvenih, varnostnih inimigracijskih zakonov in predpisov.
3. O postavitvi umetnih otokov, postrojev in naprav je treba
izdati predpisano obvestilo in na njih morajo delovati stalnasredstvazasignalizacijo.Vsakpostroj,napeljavoinnapravo,kijeopuščena ali se ne uporablja več, je treba odstraniti zaradi varno-sti plovbe in pri tem upoštevati splošno sprejete mednarodnestandarde, ki jih je glede teh vprašanj sprejela pristojna medna-rodna organizacija. Pri odstranjevanju je treba tudi doslednopazitinaribolov,varstvomorskegaokoljaterpraviceindolžnostidrugihdržav.Zaustreznojavnostjetrebaposkrbetigledeglobine,lege in dimenzij postrojev, napeljav ali naprav, ki niso v celotiodstranjene.276
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
4. Obalna država lahko po potrebi okrog omenjenih umetnih
otokov, postrojev, napeljav in naprav uvede varnostne cone pri-mernihrazsežnosti,vkaterihlahkoukrenevse,karjepotrebnozavarnost plovbe in varnost umetnih otokov, postrojev napeljav innaprav.
5. Širino varnostnih con določi obalna država, pri čemer upo-
števauporabnemednarodnestandarde.Teconesedoločijonataknačin, ki zagotavlja, da primerno ustrezajo naravi in funkcijiumetnih otokov, postrojev, napeljav in naprav in ne presegajorazdalje 500 metrov okrog njih, merjeno od vsake točke njiho-vega zunanjega roba, razen če splošno sprejeti mednarodni stan-dardi ne določajo drugače ali če pristojna mednarodna organiza-cija ne priporoča drugače. Izdati je treba prepisano obvestilo oširini varnostnih con.
6. Vseladjemorajospoštovatitevarnostneconeinseravnatipo
splošno sprejetih mednarodnih standardih o plovbi v bližiniumetnih otokov, postrojev, napeljav, naprav in varnostnih con.
7. Umetni otoki, postroji, naprave in varnostne cone okoli njih
senesmejopostavititam,kjerbiutegnileoviratiuporaboprizna-nih plovnih poti, pomembnih za mednarodno plovbo.
8. Umetni otoki, postroji in naprave nimajo statusa otoka.
Nimajolastnegateritorialnegamorjainnjihovobstojnevplivanadoločanjemejteritorialnegamorja,izključneekonomskeconealiepikontinentalnega pasu.
Člen 61
Ohranitev živih bogastev
1. Obalna država določi dopusten ulov živih bogastev v svojiizključni ekonomski coni.
2. Obalna država mora, upoštevajoč najboljše znanstvene
podatke, s katerimi razpolaga, zagotoviti z ustreznimi ukrepiohranitev in gospodarjenje, da se ohranjanje živih bogastev vizključniekonomskiconineogrozispretiranimizkoriščanjem.Vta namen obalna država in pristojne mednarodne organizacije,subregionalne, regionalne ali svetovne organizacije sodelujejo naustrezen način.
3. Namen takih ukrepov je tudi, da se populacija lovljenih vrst
ohranja ali obnavlja na ravneh, ki lahko zagotovijo največjodovoljenoravenbiološkegaizkoriščanja,pogojenegazustreznimiekološkimiinekonomskimidejavniki,vštevšiekonomskepotrebeobalnihribiškihskupnostiinposebnepotrebedržavvrazvojuterupoštevajoč način ribolova, medsebojno odvisnost ribjih jat insplošno priporočene bodisi subregionalne bodisi regionalne alisvetovne mednarodne minimalne standarde.
4. Pri izvajanju takšnih ukrepov upošteva obalna država učinke
na tiste vrste, ki so povezane z vrstami, ki se lovijo ali so od njihodvisne, da bi se populacije teh povezanih ali odvisnih vrst ohra-njale ali obnavljale nad ravnjo, na kateri bi utegnila biti njihovareprodukcija resno ogrožena.
5. Razpoložljiveznanstveneinformacije,statistikaoulovuinpri-
zadevanjih v zvezi z ribolovom ter drugi podatki, pomembni zaohranitevribjihjat,sedajejoinrednoizmenjujejoprekpristojnihmednarodnih organizacij, subregionalnih, regionalnih insvetovnih odvisno od okoliščin, in ob sodelovanju vseh zaintere-siranih držav, vštevši države, katerih državljanom je dovoljenoribariti v izključni ekonomski coni.
Člen 62
Uporaba živih bogastev
1. Obalna država si prizadeva za optimalno izkoriščanje živihbogastev v izključni ekonomski coni, ne da bi to posegalo vdoločbe člena 61.
2. Obalna država določa svojo kapaciteto za ulov živih bogastev
izključne ekonomske cone. Če obalna država ne zmore zajeticelotnegadovoljenegaulova,lahkodovolissporazumialidrugimidogovori v skladu z modalitetami, pogoji, zakoni in predpisi,navedenimi v odstavku 4, drugim državam dostop do presežkovdopustnega ulova, pri čemer mora posebej paziti na določbe včlenu 69 in 70, zlasti glede na tam omenjene države v razvoju.
3. Pri tem, ko na podlagi tega člena dovoli dostop drugim drža-
vam v svojo izključno ekonomsko cono, mora obalna državaupoštevati vse pomembne dejavnike, vštevši med drugimpomembnost živih bogastev območja za gospodarstvo zaintere-sirane obalne države in druge njene državne interese, določbečlena 69 in 70, potrebe držav v razvoju v subregiji ali regiji, dalovijodelpresežnihkoličin,inpotrebe,dasezmanjšajoekonom-skemotnjevdržavah,katerihdržavljanisoobičajnoribarilivsek-torju, ali ki so vlagale znatne napore v raziskovanje in identifika-cijo ribjih jat.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 277
4. Državljanidrugihdržav,kiribarijovizključniekonomskiconi,
upoštevajo ukrepe za ohranitev ter druge modalitete in pogoje,določene z zakoni in predpisi obalne države. Ti zakoni in pred-pisi morajo biti v skladu s to konvencijo in se med drugim lahkonanašajo:
(a) na izdajo dovoljenj za ribiče, ribiške ladje in opremo, vštevši
plačilotaksindrugihobliknadomestila,kisozaobalnedržave
v razvoju lahko ustrezne kompenzacije na področju financi-ranja, opreme in tehnologije za ribiško industrijo;
(b) na določanje vrst, ki se smejo loviti, in na določanje kvote
ulova, bodisi glede na določene ribje jate ali skupine jat aliulovanaposameznoladjovdoločenemčasovnemobdobjualiulova,kigadržavljanenedržavedoseževdoločenemobdobju;
(c) na določanje sezon in območij ribolova, tipov, velikosti in
količineribiškegapriboratertipov,velikostiinštevilaribiškihladij ki se lahko uporabljajo;
(d) na natančno določitev starosti in velikosti rib in drugih vrst,
ki se smejo loviti;
(e) na specificiranje informacij, ki se zahtevajo od ribiških ladij,
vštevši statistiko o ulovu in trudu pri ribolovu ter poročila opoložaju ladje:
(f) na zahtevo, da se na podlagi pooblastila in pod nadzorstvom
obalnedržaveizvedejodoločeniraziskovalniprogramispod-ročja ribolova in uredi izvajanje takšnih raziskovanj, vštevšijemanje vzorcev ulova, razporeditev vzorcev in poročanje ospremljajočih znanstvenih podatkih;
(g) na postavitev opazovalcev ali oseb, ki se za to usposabljajo,
obalne države na omenjene ladje;
(h) na izkrcevanje vsega ali določenega dela ulova takšnih ladij v
lukah obalne države;
(i) namodaliteteinpogoje,kisenanašajonaskupnavlaganjaali
druge dogovore o sodelovanju;
(j) napotrebepousposabljanjuosebjaterpoprenosuribišketeh-
nologije, vštevši krepitev sposobnosti obalnih držav za raz-iskovanja na področju ribištva;
(k) na postopke za uveljavljanje norm.
5. Obalne države dajo predpisano obvestilo o zakonih in pred-
pisih, ki se nanašajo na ohranjanje in gospodarjenje z živimibogastvi.Člen 63
Ribje jate v izključnih ekonomskih conah dveh ali več
obalnih držav ali v izključni ekonomski coni posamezne
države in v njej sosednem območju
1. Kadar se iste ribje jate ali ribje jate sorodnih vrst znajdejo vizključnih ekonomskih conah dveh ali več obalnih držav, si tedržave prizadevajo, da se neposredno ali prek ustreznihsubregionalnihaliregionalnihorganizacijsporazumejooukrepih,kisopotrebni,daseuskladiinzagotoviohranitevinrazvojtakihribjih jat, ne da bi to posegalo v druge določbe tega dela.
2. Kadar se iste ribje jate ali ribje jate sorodnih vrst znajdejo v
izključni ekonomski coni in v njej sosednem območju, si obalnadržava in države, ki lovijo te ribje jate v sosednem območju, pri-zadevajo, da se neposredno ali prek primernih subregionalnih aliregionalnihorganizacijsporazumejooukrepih,kisopotrebnizaohranitev teh ribjih jat v sosednem območju.
Člen 64
Zelo migracijske vrste
1. Obalnedržaveindrugedržave,kateredržavljanilovijovregijizelomigracijskevrste,navedenevaneksuI,sodelujejoneposrednoali prek primernih mednarodnih organizacij, da bi zagotovileohranitev takih vrst in izboljšale njihovo optimalno izkoriščanjevvsejregijitakovizključniekonomskiconikotzunajnje.Vregi-jah, v katerih ni ustrezne mednarodne organizacije, bodo obalnadržava in druge države, katerih državljani lovijo te vrste v regiji,sodelovali,dabiustanoviletakoorganizacijo,inbodosodelovalepri njenem delu.
2. Določbe prvega odstavka se uporabljajo skupaj z drugimi
določbami tega dela.
Člen 65
Morski sesalci
Tadelvničemerneomejujepraviceobalnedržavealipristojnostimednarodne organizacije, da v ustreznih priložnostih prepove,omeji ali uredi izkoriščanje morskih sesalcev strožje, kot je pred-videno v tem delu. Države sodelujejo, da bi zavarovale morskesesalce, glede kitov pa bodo zlasti delovale prek ustreznih med-narodnihorganizacijzanjihovoohranitev,gospodarjenjeznjimiin proučevanje.278
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 66
Jate anadromnih rib
1. Države, če se v njihovih rekah razmnožujejo jate anadromnih
rib, so predvsem zainteresirane in odgovorne za te jate.
2. Država izvora jat anadromnih rib zagotavlja njihovo ohrani-
tev tako, da določi primerne ukrepe za urejanje ribolova v vsehvodah znotraj zunanjih meja njene izključne ekonomske cone inribolova,predvidenegavodstavku3pod(b).Državaizvoralahkopo posvetovanjih z drugimi državami, navedenimi v odstavku 3in4,kilovijoteribjejate,določiskupendopustenulovzajate,kiizvirajo iz njenih rek.
3. (a) Jate anadromnih rib se lovijo samo v vodah znotraj zuna-
njih meja izključnih ekonomskih con, razen v primerih, v
katerihbiuporabatedoločbeutegnilapovzročitiekonom-ske motnje v državi, ki ni država izvora. O ribolovu zunajzunanjih meja izključne ekonomske cone se zainteresiranedržave posvetujejo, da bi se sporazumele o modalitetah inpogojih za tak ribolov, pri čemer dosledno upoštevajozahteve glede ohranitve teh ribjih jat in v zvezi s tempotrebe države izvora.
(b)Država izvora sodeluje z drugimi državami, ki lovijo take
jate rib, za zmanjšanje na najmanjšo mero njihovih eko-nomskih motenj, upoštevajoč običajen ulov in način rav-nanja vseh držav in to na vseh območjih, v katerih se telovijo.
(c) Država izvora bo države, navedene v pododstavku (b), ki
sporazumno sodelujejo z njo pri ukrepih za obnovo jatanadromnihrib,zlastiše,čepokrivajodelstroškovzatakenamene,posebejupoštevalaprilovuribjihjat,kiizvirajoiznjenih rek.
(d)Predpisi o anadromnih ribah zunaj izključne ekonomske
cone se bodo uporabljali sporazumno med državo izvorain drugimi zainteresiranimi državami.
4. Kadarsejateanadromnihribselijovvodealiskozivodeznot-raj zunanjih meja izključne ekonomske cone kake države, ki nidržava izvora, sodeluje ta država z državo izvora glede ohranja-nja in gospodarjenja s takimi jatami.
5. Država izvora jat anadromnih rib in druge države, ki lovijo
take jate, se dogovorijo o izvajanju določb tega člena, kjer je toprimerno, pa prek regionalnih organizacij.Člen 67
Katadromne vrste
1. Obalnadržava,vkaterevodahpreživijokatadromnevrstevečjidelsvojegaživljenjskegaciklusa,jeodgovornazagospodarjenjestemivrstamiinmoramigracijskimribamzagotovitiprihajanjeinodhajanje iz teh voda.
2. Katadromne vrste se lovijo edinole v vodah znotraj zunanjih
mejaizključneekonomskecone.Kadarselovijovizključniheko-nomskihconah,veljajozaribarjenjedoločbetegačlenaterdrugedoločbe te konvencije, ki se nanašajo na ribolov v teh conah.
3. Kadar se katadromna riba seli skozi izključno ekonomsko
cono druge države bodisi kot mladica ali odrasla riba, se gospo-darjenje s tako ribo, vštevši ribolov, ureja s sporazumom meddržavo iz odstavka 1 in drugo zainteresirano državo. Taksporazum bo zagotovil smotrno gospodarjenje z vrstami in boupošteval odgovornosti države iz prvega odstavka za ohranitevteh vrst.
Člen 68
Sedentarne vrste
Tadelseneuporabljazasedentarnevrste,opredeljenevodstavku4 člena 77.
Člen 69
Pravica neobalnih držav
1. Neobalne države imajo pravico, da so na pravični podlagiudeležene pri izkoriščanju ustreznega dela presežka živih boga-stev izključnih ekonomskih con obalnih držav v isti subregiji aliregiji, upoštevajoč pomembne ekonomske in geografske okoliš-čine vseh zainteresiranih držav ter v skladu z določbami tegačlena in člena 61 in 62.
2. Pogojeinmodaliteteteudeležbedoločijozainteresiranedržave
zdvostranskimi,subregionalnimialiregionalnimisporazumi,pričemer med drugim upoštevajo:
(a) da se je treba izogniti vsakemu učinku, ki bi bil škodljiv za
ribiške skupnosti ali ribiško industrijo obalne države;
(b) obseg, v katerem je neobalna država v skladu s tem členom
udeležena ali ima pravico biti udeležena na podlagi veljavnih04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 279
dvostranskih, subregionalnih ali regionalnih sporazumov pri
izkoriščanjuživihbogastevizključneekonomskeconedrugihobalnih držav;
(c) obseg, v katerem so druge neobalne države in države z neu-
godnim geografskim položajem udeležene pri izkoriščanjuživih bogastev izključne ekonomske cone obalne države, inpotrebo,kiiztegaizvira,dasejetrebaizogibatiposebniobre-menitvi za vsako posamezno obalno državo ali njen določendel;
(d) potrebe prebivalstva teh držav po hrani.
3. Ko se obalna država približa taki stopnji razvitosti, ki ji omo-
goča, da ulovi celoten dovoljen ulov živih bogastev v svojiizključni ekonomski coni, sodelujejo ta obalna država in drugezainteresirane države, da bi sklenile pravične dogovore nadvostranski, subregionalni ali regionalni podlagi, s katerimi bi seneobalnim državam v razvoju iz iste subregije ali regije dovolilaudeležba pri izkoriščanju živih bogastev izključnih ekonomskihcon obalnih držav te subregije ali regije, odvisno od okoliščin inna podlagi pogojev, ki so zadovoljivi za vse stranke. Pri uveljav-ljanju te določbe se upoštevajo tudi dejavniki, omenjeni vodstavku 2.
4. Razvite neobalne države imajo na podlagi tega člena pravico
do udeležbe pri izkoriščanju živih bogastev edinole v izključnihekonomskih conah razvitih obalnih držav iz iste subregije aliregije glede na obseg, v katerem je obalna država, ko je dovoliladrugim državam pristop k živim bogastvom svoje izključne eko-nomske cone, upoštevala, da je treba škodljive učinke za ribiškeskupnosti in ekonomske motnje v državah, katerih državljani soobičajno ribarili v coni, spraviti na najmanjšo možno mero.
5. Zgornje določbe ne vplivajo na sporazume, ki utegnejo biti
sklenjeni v subregijah ali regijah in v katerih lahko dajo obalnedržave neobalnim državam iz iste subregije ali regije enake aliprednostne pravice za izkoriščanje živih bogastev njihoveizključne ekonomske cone.
Člen 70
Pravica držav z geografsko neugodnim položajem
1. Države z geografsko neugodnim položajem imajo pravico, dasonapravičnipodlagiudeleženepriizkoriščanjuustreznegadelapresežkaživihbogastevizključnihekonomskihconobalnihdržaviz iste subregije ali regije, upoštevajoč pomembne ekonomske ingeografske okoliščine vseh zainteresiranih držav in v skladu zdoločbami tega člena ter člena 61 in 62.
2. V tem delu pomenijo „države z geografsko neugodnim polo-
žajem“ obalne države, vštevši obalne države ob zaprtih alipolzaprtih morjih, ki so zaradi svoje geografske lege pri ustreznipreskrbi z ribami za prehrano lastnega prebivalstva odvisne odizkoriščanja živih bogastev izključnih ekonomskih con drugihdržav v subregiji ali regiji, in obalne države, ki ne morejo razgla-siti lastne izključne ekonomske cone.
3. Pogoje in modalitete za tako udeležbo določijo zainteresirane
države z dvostranskimi, subregionalnimi ali regionalnimisporazumi, upoštevajoč med drugim:
(a) potrebo, da se izognejo vsakemu učinku, ki bi bil škodljiv za
ribiške skupnosti ali ribiško industrijo obalne države;
(b) obseg, v katerem država z geografsko neugodnim položajem
v skladu z določbami tega člena sodeluje ali ima na podlagi
veljavnih dvostranskih, subregionalnih ali regionalnih spora-zumov pravico biti udeležena pri izkoriščanju živih bogastevizključne ekonomske cone drugih obalnih držav;
(c) obseg,vkateremdrugedržavezgeografskoneugodnimpolo-
žajem in neobalne države sodelujejo pri izkoriščanju živihbogastev izključne ekonomske cone obalne države, inpotrebo, ki iz tega izvira, da se je treba izogniti posebej težkiobremenitvi bodisi za posamezno obalno državo ali en njendel;
(d) potrebe prebivalstva teh držav po hrani.
4. Kadar se zmogljivost lovljenja posamezne obalne države pri-
bližastopnji,dalahkoulovicelotendovoljenulovživihbogastevv svoji izključni ekonomski coni, sodelujejo ta obalna država indruge zainteresirane države, da bi sklenile pravične dogovore nadvostranski, subregionalni ali regionalni podlagi, s katerimi bi sev odvisnosti od okoliščin in pod pogoji, ki zadovoljujejo vsestranke, državam v razvoju z geografsko neugodnim položajemiz iste subregije ali regije dovolila udeležba pri izkoriščanju živihbogastevizključnihekonomskihconobalnihdržavtesubregijealiregije. Pri uveljavljanju te določbe je treba upoštevati tudi dejav-nike iz odstavka 3.
5. Razvitedržavezgeografskoneugodnimpoložajemsonapod-
lagi tega člena upravičene do udeležbe pri izkoriščanju živih280
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
bogastevedinolevizključnihekonomskihconahrazvitihobalnih
držav iz iste subregije ali regije, upoštevajoč obseg, v katerem jeobalna država, ko je dovolila drugim državam dostop k živimbogastvomsvojeizključneekonomskecone,upoštevalapotrebo,da se škodljivi učinki za ribiške skupnosti in ekonomske motnjev državah, katerih državljani so običajno ribarili v coni, čim boljzmanjšajo.
6. Navedene določbe ne škodujejo sporazumom, ki so sklenjeni
v subregijah ali regijah in v katerih lahko dajejo obalne državedržavam z geografsko neugodnim položajem iz iste subregije aliregijeenakealiprednostnepravicedoizkoriščanjaživihbogastevnjihove izključne ekonomske cone.
Člen 71
Kdaj se določbe člena 69 in 70 ne uporabljajo
Določbečlena69in70seneuporabljajozaobalnodržavo,kateregospodarstvo je pretežno odvisno od izkoriščanja živih bogastevnjene izključne ekonomske cone.
Člen 72
Omejitve prenosa pravic
1. Pravice izkoriščati živa bogastva, določene v členu 69 in 70,se ne smejo niti neposredno niti posredno prenesti na tretjedržave ali njihove državljane z zakupom ali z odstopom praviceizkoriščanja,sskupnimivlaganjialinakakršenkolidrugnačin,kiima učinek takega prenosa, razen če se prizadete države dogovo-rijo drugače.
2. Predhodna določba ne preprečuje, da prizadete države preje-
majotehničnoalifinančnopomočodtretjihdržavalimednarod-nih organizacij zaradi lažjega izvrševanja pravic po členu 69 in70, pod pogojem, da to nima učinka, navedenega v odstavku 1.
Člen 73
Uporaba zakonov in predpisov obalnih držav
1. Obalna država lahko pri izvrševanju svojih suverenih pravicdo raziskovanja, izkoriščanja, ohranjanja in gospodarjenja zživimibogastvivizključniekonomskiconisprejematakeukrepe,vštevši pregled, inšpekcijo, zaustavitev in sodne postopke, ki sonujni,dabisezagotovilospoštovanjezakonovinpredpisov,kijihje sprejela v skladu s to konvencijo.
2. Zaustavljene ladje in njihove posadke se izpustijo takoj, ko
položijo zadovoljivo varščino ali drugo garancijo.3. Kazni, ki jih predpisuje obalna država za kršenje zakonov inpredpisov o ribolovu v izključni ekonomski coni, če ni drugač-nega sporazuma med temi državami, ne morejo vključevatizapora niti kakršnega koli drugega načina osebnega kaznovanja.
4. Pri zaustavitvi ali zadržanju tujih ladij obalna država takoj
obvesti s primernim sredstvom državo ladjine zastave o sprejetiakciji ter o vseh pozneje izrečenih kaznih.
Člen 74
Razmejitev izključne ekonomske cone med državami,
katerih obale ležijo druga drugi nasproti ali mejijo ena na
drugo
1. Izključnaekonomskaconameddržavami,katerihobalemejijoena na drugo ali ležijo druga drugi nasproti, se razmeji ssporazumom v skladu z mednarodnim pravom, kot je navedenov členu 38 statuta Mednarodnega sodišča, da bi se dosegla pra-vična rešitev.
2. Če se sporazum ne more doseči v razumnem roku, ravnajo
zainteresirane države po postopkih, predvidenih v delu XV.
3. V pričakovanju sporazuma iz odstavka 1 si zainteresirane
države v duhu razumevanja in sodelovanja vsestransko prizade-vajo, da bi sklenile začasne praktične dogovore in da ne bi v temprehodnemobdobjuonemogočilealiotežiledosegodokončnegasporazuma. Začasni dogovori ne smejo škoditi dokončnimrazmejitvam.
4. Kadar obstaja med zainteresiranimi državami veljaven
sporazum,serazmejitevizključneekonomskeconeuredivskladuz določbami tega sporazuma.
Člen 75
Pomorske karte in seznami geografskih koordinat
1. Vskladustemdelomsečrtezunanjemejeizključneekonom-ske cone in razmejitvene črte, potegnjene v skladu s členom 74,zaznamujejo na pomorskih kartah v takem merilu ali takih meri-lih, ki so primerna za določanje njihove lege. Seznami geograf-skih koordinat točk z navedenimi geodetskimi podatki lahko, čeje to opravičeno, nadomestijo te črte zunanje meje ali razmejit-vene črte.
2. Obalnadržavazagotovizatepomorskekartealiseznamegeo-
grafskih koordinat dovolj javnosti, po en izvod vsake karte alipopisapadeponiraprigeneralnemsekretarjuZdruženihnarodov.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 281
DEL VI
EPIKONTINENTALNI PAS
Člen 76
Definicija epikontinentalnega pasu
1. Epikontinentalni pas obalne države obsega morsko dno in
podzemljevpodmorskihprostorih,kiseraztezajozunajnjenegateritorialnega morja prek celotnega naravnega podaljška njenegakopenskegaobmočjadozunanjegarobakontinentalnegaobrobja,ali do oddaljenosti 200 morskih milj, računajoč od temeljnih črt,od katerih se meri širina teritorialnega morja, kjer zunanji robkontinentalnega obrobja ne seže do te oddaljenosti.
2. Epikontinentalni pas obalne države se ne sme raztezati zunaj
meja, navedenih v odstavku 4, 5 in 6.
3. Kontinentalnoobrobjeobsegapotopljenipodaljšekkopenskih
mas obalne države in sestoji iz morskega dna in podzemljakontinentalnega šelfa, kontinentalne strmine in kontinentalnegavznožja. Kontinentalno obrobje ne vključuje globokomorskegadna z njegovimi oceanskimi hrbti niti njegovega podzemlja.
4. (a) Za namen te konvencije določi obalna država zunanji rob
kontinentalnega obrobja povsod, kjer se obrobje razteza
zunaj200morskihmiljodtemeljnihčrt,odkaterihsemeriširina teritorialnega morja, na enega naslednjih načinov:
(i) s črto, potegnjeno v skladu z odstavkom 7, povezujoč
najoddaljenejše določene točke, pri čemer debelina
plasti sedimentne kamnine vsake take točke znašanajmanj 1 % najkrajše oddaljenosti, izmerjene od te
točke do podnožja kontinentalne strmine; ali
(ii) s črto, potegnjeno v skladu z odstavkom 7, povezujoč
določene točke, ki niso oddaljene več kot 60 morskihmilj od podnožja kontinentalne strmine.
(b)Če ni drugačnih podatkov, se podnožje kontinentalne str-
mine določi kot točka največje spremembe v nagibu nanjeno bazo.
5. Stalne točke, ki sestavljajo črto zunanjih mejaepikontinentalnegapasunamorskemdnu,potegnjenovskladuzodstavkom4pod(a),(i)in(ii),nesmejobitioddaljenealivečkot350 morskih milj od temeljne črte, od katere se meri širinateritorialnega morja, ali več kot 100 morskih milj od izobate2 500 metrov, ki predstavlja črto ki povezuje točke z globino2 500 metrov.
6. Kljub določbam iz točke 5 zunanje meje epikontinentalnega
pasu na podmorskih hrbtih ne smejo presegati 350 morskih miljodtemeljnihčrt,odkaterihsemeriširinateritorialnegamorja.Taodstavek se ne uporablja za podmorske dvignjene dele, ki sonaravnasestavinakontinentalnegaobrobja,kotsonjegoviplatoji,vzpetine, vrhovi, plitvine in obronki.
7. Kjerseepikontinentalnipasraztezazunaj200morskihmiljod
temeljnečrte,odkateresemeriširinateritorialnegamorja,zazna-muje obalna država zunanje meje svojega epikontinentalnegapasuzravnimičrtami,kipovezujejodoločenetočke,definiraneskoordinatamigeografskeširineindolžine,kipanisodaljšeod60morskih milj.
8. Obvestilaomejahepikontinentalnegapasuzunaj200morskih
milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnegamorja, pošlje obalna država komisiji za meje epikontinentalnegapasu, ustanovljeni po aneksu II na podlagi pravične geografskezastopanosti. Komisija daje obalnim državam priporočila, kodoločajo zunanje meje svojih epikontinentalnih pasov. Mejeepikontinentalnega pasu, ki jih obalna država določi na podlagiteh priporočil, so dokončne in zavezujoče.
9. Obalna država deponira pri generalnem sekretarju Združenih
narodovkarteinustrezneinformacije,vštevšigeodetskepodatke,tako, da trajno opiše zunanje meje svojega epikontinentalnegapasu. Generalni sekretar jih na primeren način objavi.
10. Določbe v tem členu ne posegajo v vprašanje razmejitve
epikontinentalnegapasumeddržavami,katerihobaleležijodrugadrugi nasproti ali mejijo ena na drugo.
Člen 77
Pravice obalne države na epikontinentalnem pasu
1. Obalna država izvršuje nad epikontinentalnim pasom suve-rene pravice zaradi njegovega raziskovanja in izkoriščanja njego-vih naravnih bogastev.
2. Pravice obalne države v odstavku 1 so izključne v temle
pomenu: če obalna država ne raziskuje epikontinentalnega pasualineizkoriščanjegovihnaravnihbogastev,nihčenemoreoprav-ljati teh dejavnosti brez izrecne privolitve obalne države.282
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
3. Pravice obalne države na epikontinentalnem pasu so neod-
visne od dejanske ali fiktivne okupacije ali od kakršnega koliizrecnega razglasa.
4. Naravnabogastva,nakaterasenanašatadel,sestojijoizrudnih
ter drugih neživih bogastev morskega dna in podzemlja skupaj zživimi bitji, ki pripadajo sedentarnim vrstam, tj. bitjem, ki so vstadiju,vkateremselahkolovijo,bodisinepremičnanamorskemdnu ali pod njim ali pa so nesposobna za premikanje, če niso vstalnem fizičnem stiku z morskim dnom in podzemljem.
Člen 78
Pravni položaj voda nad epikontinentalnim pasom ter
zračnega prostora nad njimi ter pravice in svoboščine
drugih držav
1. Praviceobalnedržavenaepikontinentalnempasuneposegajov pravni položaj voda nad tem pasom ali zračnega prostora nadtemi vodami.
2. Izvrševanje pravic obalne države na epikontinentalnem pasu
ne sme omejevati in tudi ne povzročiti neopravičenegavmešavanja v plovbo ter v druge pravice in svoboščine drugihdržav, navedene v tej konvenciji.
Člen 79
Podmorski kabli in cevovodi v epikontinentalnem pasu
1. Vse države imajo pravico polagati podmorske kable in cevo-vode v epikontinentalnem pasu v skladu z določbami tega člena.
2. Spridržkom,daimapravicodorazumnihukrepovzaradiraz-
iskovanja epikontinentalnega pasu, izkoriščanja njegovih narav-nihbogastevterpreprečevanja,zmanjševanjainnadziranjaones-naževanja iz cevovodov, obalna država ne sme ovirati polaganjaali vzdrževanja teh kablov ali cevovodov.
3. Za določitev smeri za polaganje omenjenih cevovodov v epi-
kontinentalnem pasu je potrebno soglasje obalne države.
4. Nobenadoločbavtemdeluneposegavpravicoobalnedržave,
da določi pogoje za polaganje kablov ali cevovodov, ki prehajajonanjenoobmočjealivteritorialnomorje,nitivnjenojurisdikcijonad kabli in cevovodi, ki so položeni ali se uporabljajo v zvezi zraziskovanjem njenega epikontinentalnega pasu ali zizkoriščanjem njegovih bogastev ali z uporabo umetnih otokov,postrojev in naprav pod njeno jurisdikcijo.
5. Pri polaganju podmorskih kablov ali cevovodov države
dosledno pazijo na že položene kable ali cevovode. Zlasti nesmejo onemogočati popravljanja že položenih kablov in cevovo-dov.
Člen 80
Umetni otoki, postroji in naprave v epikontinentalnem
pasu
Člen60semutatismutandisuporabljazaumetneotoke,postrojein naprave v epikontinentalnem pasu.
Člen 81
Vrtanje v epikontinentalnem pasu
V epikontinentalnem pasu ima obalna država izključno pravicoodobravati in urejati vrtanja v vse namene.
Člen 82
Plačila in prispevki glede na izkoriščanje
epikontinentalnega pasu zunaj 200 morskih milj
1. Obalnadržavaplačujealidajeprispevkevnaravizaizkorišča-njeneživihbogastevepikontinentalnegapasuzunaj200morskihmilj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnegamorja.
2. Plačila in prispevki se dajejo letno za celotno proizvodnjo na
kraju izkoriščanja po prvih petih letih proizvodnje na tem kraju.Za šesto leto znaša plačilo ali prispeve k 1 % vrednosti ali obsega
proizvodnje na kraju izkoriščanja. Znesek se poveča za odstotekza vsako naslednje leto do dvanajstega leta, potem ostane 7 %.Proizvodnja ne vključuje sredstev, uporabljenih v zvezi z izkoriš-čanjem.
3. Država v razvoju, ki je neto uvoznica rudnega bogastva, dob-
ljenega iz svojega epikontinentalnega pasu, je glede tega rudnegabogastva oproščena omenjenih plačil ali prispevkov.
4. Plačila ali prispevki se plačujejo prek mednarodne oblasti, ki
jih razdeli državam strankam te konvencije na podlagi meril opravični delitvi, upoštevajoč interese in potrebe držav v razvoju,med njimi pa zlasti tistih, ki so najmanj razvite in neobalne.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 283
Člen 83
Razmejitev epikontinentalnega pasu med državami,
katerih obale so drug nasproti ali mejijo ena na drugo
1. Razmejitev epikontinentalnega pasu med državami, katerih
obale so drug nasproti ali mejijo ena na drugo, se ureja ssporazumom na podlagi mednarodnega prava, kot je določeno včlenu38statutaMednarodnegasodišča,dabisedoseglapravičnarešitev.
2. Če se v razumnem časovnem obdobju ne doseže sporazum,
ravnajo zainteresirane države po postopkih, predvidenih vdelu XV.
3. Dokler se ne doseže sporazum iz odstavka 1, si zainteresirane
države v duhu razumevanja in sodelovanja vsestransko prizade-vajo, da bi se dosegli začasni aranžmaji praktične narave in damed tem prehodnim obdobjem ne ogrožajo in ne ovirajo dosegedokončnega sporazuma. Ti aranžmaji ne smejo škoditi dokončnirazmejitvi.
4. Če velja med zainteresiranimi državami sporazum, se vpraša-
nja razmejitve epikontinentalnega pasu urejajo v skladu z določ-bami takega sporazuma.Člen 84
Pomorske karte in seznami geografskih koordinat
1. S pridržkom določil tega dela konvencije se črte, kizaznamujejozunanjomejoepikontinentalnegapasu,inrazmejit-vene črte, potegnjene v skladu s členom 38, vrišejo v karte vtakemmerilualivtakšnihmerilih,kisoprimernazadoločitevnji-hove lege. Kjer je primemo, se lahko uporabijo seznami geograf-skih točk koordinat z navedenimi geodetskimi podatki v zame-njavo za omenjene črte zunanje meje ali razmejitvene črte.
2. Obalna država v skladu s predpisi objavi omenjene karte ali
sezname geografskih koordinat in kopijo vsake take karte aliseznamadeponiraprigeneralnemsekretarjuZdruženihnarodov;tiste, na katerih so prikazane črte, ki zaznamujejo zunanjo mejoepikontinentalnegapasu,patudiprigeneralnemsekretarjuObla-sti.
Člen 85
Gradnja predorov
Tadelkonvencijeneposegavpravicoobalnedržave,daizkoriščapodzemlje tako, da gradi predore, ne glede na globino vode nadpodzemljem.
DEL V
ODPRTO MORJE
POGLAVJE 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 86
Uporaba določb tega dela
Določbe tega dela se uporabljajo za vse dele morja, ki niso vklju-čeni v izključno ekonomsko cono, teritorialno morje ali notranjemorske vode kake države ali v arhipelaške vode kake arhipelaškedržave. Določbe tega člena ne pomenijo nikakršnega omejevanjasvoboščin, ki jih uživajo vse države v izključni ekonomski coni vskladu s členom 58.
Člen 87
Svoboda odprtega morja
1. Odprto morje je svobodno za vse države, tako obalne kotneobalne.Svobodaodprtegamorjaseuresničujepodpogoji,kisodoločenistokonvencijoindrugimipravilimednarodnegaprava.Za obalne in neobalne države ta med drugim vsebuje:
(a) svobodo plovbe;(b) svobodo preletanja;
(c) svobodopolaganjapodmorskihkablovincevovodovvskladu
z delom VI;
(d) svobodopostavljanjaumetnihotokovindrugihnaprav,kijih
dovoljuje mednarodno pravo, v skladu z delom VI;
(e) svobodo ribolova v skladu s pogoji, predpisanimi v poglavju
2;
(f) svobodo znanstvenega raziskovanja v skladu z delom VI in
XIII.284
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
2. Vse države izvršujejo te svoboščine tako, da dosledno spoštu-
jejointeresedrugihdržavprinjihovemizvrševanjusvobodeodpr-tegamorjainpravice,kijihvsebujetakonvencijaglededejavnostiv Coni.
Člen 88
Odprto morje pridržano za miroljubne namene
Odprto morje je pridržano za miroljubne namene.
Člen 89
Pravna neveljavnost zahtev po suverenosti nad odprtim
morjem
Nobena država ne more veljavno podrediti katerega koli delaodprtega morja svoji suverenosti.
Člen 90
Pravica plovbe
Vsakadržava,takoobalnakotneobalna,imapravico,danaodpr-tem morju plovejo ladje pod njeno zastavo.
Člen 91
Državna pripadnost ladij
1. Vsaka država določa pogoje, pod katerimi podeljuje ladjamsvojo državno pripadnost, pogoje za vpis v vpisnik na svojemozemlju ter pravico, da izobešajo njeno zastavo. Ladje imajodržavno pripadnost tiste države, katere zastavo so upravičeneizobešati. Med državo in ladjo mora biti resnična zveza.
2. Vsaka država izda ladjam, ki jim je podelila pravico izobešati
svojo zastavo, ustrezne listine.
Člen 92
Status ladij
1. Ladje plujejo pod zastavo ene same države in so na odprtemmorju, razen v izjemnih okoliščinah, ki so izrecno določene vmednarodnih sporazumih ali tej konvenciji, podrejene njeniizključni jurisdikciji. Ladja ne sme spremeniti svoje zastave medpotovanjemaliobvmesnempostankuvkakiluki,razenčegrezaresničen prenos lastnine ali za spremembo vpisa v vpisniku.2. Ladja, ki plove pod zastavami dveh ali več držav, ki jihuporablja po svoji izbiri, ne more nasproti nobeni tretji državiuveljavljati nobene od teh državnih pripadnosti in se lahko ize-nači z ladjo brez državne pripadnosti.
Člen 93
Ladje, ki izobešajo zastavo Združenih narodov, njenih
specializiranih agencij in Mednarodne agencije za atomsko
energijo
Določbe predhodnih členov ne vplivajo na položaj ladij, ki jihuradnouporabljajoZdruženinarodi,njenespecializiraneagencijeali Mednarodna agencija za atomsko energijo in ki izobešajozastavo organizacije.
Člen 94
Dolžnosti države zastave
1. Vsakadržavaaktivnoizvršujesvojojurisdikcijoinnadzornadladjami lastne zastave glede upravnih, tehničnih in socialnihzadev.
2. Vsaka država posebej:
(a) vodi vpisnik ladij z imeni in podatki o ladjah, ki izobešajo
njeno zastavo, razen tistih ladij, za katere se zaradi njihove
majhne velikosti ne uporabljajo splošno sprejeti mednarodnipredpisi; in
(b) ima nad vsako ladjo pod njeno zastavo, njenim poveljnikom,
častniki in posadko jurisdikcijo po svojem notranjem pravuglede upravnih, tehničnih in socialnih zadev v zvezi z ladjo.
3. Vsaka država sprejema za ladje, ki plovejo pod njeno zastavo,potrebneukrepe,dabizagotovilavarnostnamorju;meddrugimse to nanaša na:
(a) konstrukcijoinopremoladijinnjihovosposobnostzaplovbo;(b) sestavo,delovnepogojeinusposabljanjeposadke,pričemerje
treba upoštevati ustrezne mednarodne akte;
(e) uporabo signalov, vzdrževanje zvez in preprečevanje trčenj.
4. Ti ukrepi vključujejo tudi tiste, ki so potrebni, da se zagotovi:
(a) dapooblaščeniladijskiinšpektorpregledavsakoladjo,preden
se vpiše v vpisnik in po vpisu v določenih časovnih obdobjih,
ter da ima vsaka ladja take karte, navtične publikacije,navigacijsko opremo in instrumente, ki omogočajo varnoplovbo ladje;04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 285
(b) da je vsaka ladja pod odgovornostjo poveljnika ladje in čast-
nikovzustreznostopnjoizobrazbe,zlastizaupravljanjeladje,
plovbo, zveze in pomorsko tehniko ter da posadka po svojiusposobljenosti in številu ustreza tipu, velikosti, strojem inopremi ladje;
(c) da poveljnik, častniki in v ustrezni meri tudi posadka dobro
poznajo vse veljavne mednarodne predpise ter da se od njihzahteva, da spoštujejo te predpise o varnosti življenja namorju, preprečevanju trčenj, preprečevanju, zmanjševanju innadziranju onesnaževanja morja ter vzdrževanju radijskihzvez.
5. Prisprejemanjuukrepov,nakaterenapotujetaodstavek3in4,mora vsaka država ravnati v skladu s splošno sprejetimi medna-rodnimi predpisi, postopki in prakso ter ukreniti vse, kar jepotrebno, da bi se zagotovilo njihovo spoštovanje.
6. Država, ki opravičeno misli, da glede kake ladje ni izvršena
ustrezna jurisdikcija niti nadzor, lahko o teh dejstvih obvestidržavozastave.Kojeprejelatakoobvestilo,raziščedržavazastavezadevoinpopotrebiukrenevse,karjepotrebno,dabisepoložajpopravil.
7. Vsaka država začne preiskavo, ki jo vodi ali ki se vodi pred
primerno kvalificirano osebo ali osebami, v zvezi z vsakopomorsko nesrečo ali plovbno nezgodo na odprtem morju, vkatero je vpletena ladja njene zastave, ki pa je povzročila izguboživljenj ali resno prizadela državljane druge države ali prizadelaresno škodo ladjam ali napravam druge države ali morskemuokolju.Državazastaveindrugadržavasodelujetaprivodenjuvsa-kegapreiskovalnegapostopka,kigaizvajatadrugadržavazaradivsake take pomorske nesreče ali plovbne nezgode.
Člen 95
Imuniteta vojnih ladij na odprtem morju
Vojne ladje uživajo na odprtem morju popolno imuniteto gledejurisdikcije vsake druge države, razen države lastne zastave.
Člen 96
Imuniteta ladij, ki se uporabljajo samo za vladno
netrgovsko službo
Ladje, ki so last države, ali ladje, ki jih država uporablja,uporabljajo pa se samo za vladno netrgovsko službo, uživajo naodprtem morju popolno imuniteto glede jurisdikcije vsake drugedržave, razen države lastne zastave.Člen 97
Kazenska jurisdikcija zaradi trčenja ali katere koli druge
plovbne nezgode
1. Če pride do trčenja ali kakršne koli druge plovbne nezgodeladje na odprtem morju, ki ima za posledico kazensko ali disci-plinsko odgovornost poveljnika ladje ali katere koli druge osebevslužbinaladji,selahkozačnekazenskialidisciplinskipostopekprotitemosebamsamopredsodnimialiupravnimiorganibodisidržave ladjine zastave bodisi države, katere državljan je ta oseba.
2. Država,kijeizdalakapitanskospričevaloalispričevaloouspo-
sobljenosti ali dovolilnico je edina pristojna, da v disciplinskihzadevah po rednem pravnem postopku izreče odvzem teh listin,in to celo tedaj, če njihov imetnik ni državljan države, ki jih jeizdala.
3. Zaustavitev ali zadržanje ladje lahko zaukažejo, tudi če gre le
za preiskovalno dejanje, samo organi države ladjine zastave.
Člen 98
Dolžnost nuditi pomoč
1. Vsaka država nalaga poveljniku ladje, ki plove pod njenozastavo, dolžnost, da v taki meri, kot je to mogoče brez resnenevarnosti za ladjo, posadko ali potnike:
(a) pomaga vsaki osebi, ki jo najde v morju v življenjski nevar-
nosti;
(b) gre z vso možno hitrostjo na pomoč osebam, ki so v nevar-
nosti, če je obveščen o tem, da so potrebne pomoči, kolikor
se da od njega utemeljeno pričakovati tako delovanje;
(c) pomaga po trčenju drugi ladji, njeni posadki in njenim potni-
kom ter, če je to mogoče, sporoči drugi ladji ime svoje lastneladje, njeno vpisno luko in najbližjo luko, v kateri se bozaustavila.
2. Vsaka obalna država podpira ustanavljanje, delo in vzdrževa-njeustrezneinučinkoviteiskalneinreševalneslužbe,kinajzago-tovivarnostnamorjuinnadnjim,inbovtanamen-kjertozah-tevajo okoliščine - sklenila s sosednimi državami regionalnesporazume o vzajemnem sodelovanju.
Člen 99
Prepoved prevoza sužnjev
Vsaka država je dolžna učinkovito ukrepati, da prepreči in kaz-nuje prevoz sužnjev na ladjah, ki so upravičene pluti pod njeno286
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
zastavo, ter da prepreči nedovoljeno uporabo njene zastave v ta
namen. Vsak suženj, ki se zateče na ladjo katere koli zastave,jeipso facto svoboden.
Člen 100
Dolžnost sodelovanja zaradi preprečevanja piratstva
Vse države sodelujejo, kolikor najbolj morejo, pri zatiranjupiratstva na odprtem morju ali v katerem koli drugem območju,ki ni pod oblastjo nobene države.
Člen 101
Definicija piratstva
Piratstvo pomenijo naslednja dejanja:
(a) vsako protipravno dejanje nasilja, zadrževanja ali kakršnega
koli plenjenja, ki ga storijo v osebne namene posadka ali
potniki zasebne ladje ali zasebnega letala in je naperjeno:
(i) na odprtem morju zoper drugo ladjo ali letalo ali zoper
osebe oziroma imetje, ki so na ladji ali letalu;
(ii) zoper ladjo ali letalo, osebe ali imetje na kraju, ki ni pod
oblastjo nobene države;
(b) vsakodejanjeprostovoljnegasodelovanjapriuporabiladjeali
letala,čestorilecvezadejstva,spričokaterihimatakaladjaali
letalo značaj piratske ladje ali letala;
(c) vsako dejanje, ki spodbuja ali namerno olajšuje izvrševanje
dejanj, opisanih v odstavkih (a) ali (b).
Člen 102
Piratstvo vojne ladje, državne ladje ali državnega letala,
katerega posadka se je uprla
Dejanja piratstva, opisana v členu 101, ki jih stori vojna ladja,državna ladja ali državno letalo, na katerih je zagospodarila nji-hova posadka, ki se je uprla, so izenačena z dejanji, ki jih storizasebna ladja ali letalo.
Člen 103
Definicija piratske ladje ali letala
Ladja ali letalo se šteje za piratsko ladjo ali letalo, če so ju osebe,ki ju imajo v dejanski oblasti, namenile uporabiti za izvršitevkakegaizmeddejanj,navedenihvčlenu101.Istoveljazaladjoaliletalo, ki sta bila uporabljena za izvršitev kakega takega dejanja,dokler sta v oblasti oseb, krivih za to dejanje.
Člen 104
Ohranitev ali izguba državne pripadnosti piratske ladje ali
letala
Ladjaaliletalolahkoohranitasvojopripadnostkljubtemu,dastapostala piratska ladja ali letalo. Ohranitev ali izguba državne pri-padnosti se ravnata po zakonu države, ki jima je podelila todržavno pripadnost.
Člen 105
Zaseg piratske ladje ali letala
Vsaka država lahko na odprtem morju ali na vsakem drugemobmočju,kinipodoblastjonobenedržave,zasežepiratskoladjoaliletalooziromaladjoaliletalo,kistabilaugrabljenaspiratstvomin sta v oblasti piratov, ter aretira osebe in zaseže imetje na njih.Sodiščadržave,kijeizvršilazaseg,lahkoodločijookaznih,kinajseizrečejo,terotem,kajnajseukrenezoperladje,letaloaliime-tje glede na pravice tretjih oseb, ki so ravnale v dobri veri.
Člen 106
Odgovornost za zaseg brez zadostnih razlogov
Če sta bila ladja ali letalo zaradi suma piratstva zasežena brezzadostnih razlogov, je država, ki je zasegla ladjo ali letalo, odgo-vornadržavi,katerepripadnostimaladjaaliletalo,zavsoizguboali škodo, ki ju je povzročil zaseg.
Člen 107
Ladje in letala, ki so pooblaščena za zaseg zaradi piratstva
Zaseg zaradi piratstva smejo izvršiti samo vojne ladje ali vojnaletalaalidrugeladjealiletala,kisojasnozaznamovanainkijihjemogočeprepoznati,dasovvladnislužbiinsozatopooblaščeni.
Člen 108
Nedovoljen promet z narkotiki ali psihotropnimi snovmi
1. Vsedržavesodelujejo,dabipreprečevalenedovoljenprometznarkotiki ali psihotropnimi snovmi, ki se opravlja z ladjami naodprtem morju v nasprotju z mednarodnimi konvencijami.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 287
2. Vsaka država, ki ima zadostne razloge, da verjame, da se ladja
podnjenozastavoukvarjaznedovoljenimprometomznarkotikiali psihotropnimi snovmi, lahko zahteva sodelovanje drugihdržav, da bi se preprečil tak promet.
Člen 109
Nepooblaščeno oddajanje po radiu na odprtem morju
1. Vse države sodelujejo, da bi preprečile nepooblaščenooddajanje po radiu na odprtem morju.
2. V tej konvenciji pomeni „nepooblaščeno oddajanje po radiu“
oddajanje radijskih zvočnih ter televizijskih sporedov z ladje alinaprave na odprtem morju, ki je namenjeno širši javnosti, vnasprotju z mednarodnimi predpisi, kar pa ne zadeva oddajanjaklica na pomoč v stiski.
3. Vsaka oseba, ki se ukvarja z nepooblaščenim oddajanjem po
radiu, se lahko privede pred sodišče:
(a) države ladjine zastave;
(b) države, v kateri je vpisana naprava;(c) države, katere državljan je oseba;(d) vsake države, v kateri se oddaja lahko sprejema; ali(e) vsake države, v kateri so motene dovoljene radijske zveze.4. Država, ki ima jurisdikcijo po odstavku 3 sme v skladu s čle-
nom110aretiratinaodprtemmorjuvsakooseboalizasečiladjo,ki nepooblaščeno oddaja po radiu, in zaseči oddajno aparaturo.
Člen 110
Pravica do pregleda
1. Razen primerov, ko je intervencija utemeljena po pogodbi,vojnaladja,kisrečanaodprtemmorjutujoladjo,kiniladjaspra-vicodopopolneimunitetevskladusčlenom95in96,teladjenesme pregledati, če ni resnega razloga za sum:
(a) da se ladja ukvarja s piratstvom;(b) da se ladja ukvarja s trgovino s sužnji;(c) da se ladja ukvarja z nepooblaščenim oddajanjem po radiu,
država zastave vojne ladje pa ima jurisdikcijo na podlagi čle-
nom 109;(d) da je ladja brez državne pripadnosti; ali
(e) da je ladja, čeprav plove pod tujo zastavo ali noče izobesiti
svojezastave,vresniciladjaistedržavnepripadnostikotvojna
ladja.
2. Vprimerihizodstavka1lahkovojnaladjazačnepreverjati,aliima ladja pravico izobešati svojo zastavo. V ta namen lahko poš-lje k sumljivi ladji čoln pod poveljstvom oficirja. Če obstaja sumtudi potem, ko se preverijo listine, sme na ladji preiti k nadalj-njemu pregledovanju, ki se mora opraviti z vso možnoobzirnostjo.
3. Če se pokaže, da sum ni utemeljen in če pregledana ladja ni
storila ničesar, kar bi ga opravičevalo, ji je treba povrniti vsakoizgubo ali škodo, ki bi jo bila utrpela.
4. Te določbe se mutatis mutandis uporabljajo za vojaško letalo.5. Te določbe se uporabljajo za vse druge po predpisih poobla-
ščene ladje ali letala, ki so jasno zaznamovana in se lahko prepo-znajo kot ladje ali zrakoplovi v službi vlade.
Člen 111
Pravica do pregona
1. Pregon tuje ladje se lahko začne, če imajo pristojne oblastiobalne države tehtne razloge za domnevo, da je ta ladja kršilazakoneindrugepredpisetedržave.Pregonjetrebazačeti,doklerje tuja ladja ali kak njen čoln v notranjih vodah v arhipelaškihvodah v teritorialnem morju ali zunanjem pasu države, kipreganja,inselahkonadaljujezunajteritorialnegamorjaalizuna-njega pasu samo s pogojem, da ni bil prekinjen. Ni treba, da bibila ladja, ki zaukaže ustavitev, tudi sama v teritorialnem morjuali zunanjem pasu takrat, ko tuja ladja, ki plove v teritorialnemmorju ali zunanjem pasu, prejme nalog, naj se ustavi. Če je tujaladja v zunanjem pasu, določenem v členu 33, se pregon lahkozačne samo zaradi kršitve pravic, za katerih zaščito je bil ome-njeni pas ustanovljen.
2. Pravica do pregona se mutatis mutandis uporablja v izključni
ekonomski coni ali na epikontinentalnem pasu, vštevši tudi var-
nostne cone okrog postrojev na epikontinentalnem pasu, če sobilikršenizakoniindrugipredpisiobalnedržave,kiseuporabljajov skladu s to konvencijo v izključni ekonomski coni ali epikonti-nentalnem pasu, vštevši tudi omenjene varnostne cone.288
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
3. Pravica do pregona preneha, kakor hitro preganjana ladja
vplove v teritorialno morje lastne države ali kake tretje države.
4. Pregon se šteje, da je začet, le tedaj, če se je ladja, ki preganja,
s primernimi sredstvi, s katerimi razpolaga, prepričala o tem, daje preganjana ladja ali eden njenih čolnov ali druga plovila, kidelujejo v skupini in uporabljajo preganjano ladjo kot matičnoladjo, znotraj meja teritorialnega morja ali če gre za tak primer vzunanjem pasu ali izključni ekonomski coni ali nadepikontinentalnimpasom.Pregonsesmezačetišelepotem,kojebil dan viden ali slišen znak ža ustavitev iz oddaljenosti, s katerega tuja ladja more videti ali slišati.
5. Pravicodopregonasmejoizvrševatisamovojneladjealivojna
letalaalidrugeladjealiletala,kisojasnozaznamovanainselahkoprepoznajo,dasovslužbivladeinsozatoposebejpooblaščena.
6. Če izvršuje pregon letalo:
(a) se določbe od odstavka 1 do 4 uporabljajo mutatis mutandis ;
(b) moraletalo,kizapoveustavitev,samaktivnopreganjatiladjo,
dokler kaka ladja ali letalo obalne države, ki ju je poklicalo
letalo,neprispe,daprevzamepregon,česamoletalonemorezaustaviti ladje. Zato, da bi bila upravičena zaustavitev ladjezunaj teritorialnega morja, ni dovolj, da jo je letalo samoodkrilo pri kršitvi ali kot sumljivo za kršitev, če je ni obenempozvalo,najseustavi,injopreganjaloaliletalosamoalidrugoletalo ali ladje, ki nadaljujejo pregon brez prekinitve.
7. Če je bila ladja zaustavljena na območju, ki je pod jurisdikcijonekedržave,inspremljanaprotilukitedržaveznamenom,dabipristojni organi opravili preiskavo, ni mogoče zahtevati njeneizpustitve samo zato, ker je bila ladja na svoji poti skozi delizključne ekonomske cone ali odprtega morja spremljana, če jebilo to glede na okoliščine nujno.
8. Če je bila ladja ustavljena ali zaustavljena zunaj teritorialnega
morja v okoliščinah, ki ne opravičujejo izvrševanja pravice dopregona,jijetrebapovrnitivsakoizguboališkodo,kibijozaraditega utrpela.
Člen 112
Pravica polaganja podmorskih kablov in cevovodov
1. Vsaka država ima pravico na dno odprtega morja zunajepikontinentalnega pasu polagati podmorske kable in cevovode.2. Odstavek 5 člena 79 se uporablja za te kable in cevovode.
Člen 113
Prekinitev ali poškodovanje podmorskih kablov ali
cevovodov
Vsakadržavasprejmezakoneinpredpise,skaterimidoloči,dajekaznivo, če ladja njene zastave ali oseba, ki je pod njeno jurisdik-cijo, naklepno ali iz zakrivljene malomarnosti prekine ali poško-dujepodmorskikabelnaodprtemmorju,karbiutegniloimetizaposledico prekinitev ali oviranje brzojavnih ali telefonskih zvez,ali če na podoben način prekine ali poškoduje cevovod ali pod-morski vod visoke napetosti. Ta določba se uporablja tudi zapostopke, ki merijo na povzročitev ali omogočajo povzročitevtakih prekinitev ali škode. Ne uporablja pa se za tiste prekinitveali poškodbe, katerih storilci so imeli samo upravičen namenvarovati svoje življenje ali varnost svojih ladij, potem ko soukrenili iz previdnosti vse, da bi se izognili takim prekinitvam alipoškodbam.
Člen 114
Prekinitev ali poškodovanje podmorskega kabla ali
cevovoda, ki jo povzroči lastnik drugega kabla ali
cevovoda
Vsakadržavasprejmepotrebnezakoneinpredpise,daosebepodnjeno jurisdikcijo, ki so lastniki kabla ali cevovoda v odprtemmorju in katere s polaganjem ali popravljanjem tega kabla alicevovoda povzročijo prekinitev ali poškodbo drugega kabla alicevovoda, nosijo stroške za popravilo.
Člen 115
Odškodnina za izgubo, ki je nastala zaradi izogibanja, da bi
se prizadela škoda podmorskemu kablu ali cevovodu
Vsaka država sprejme potrebne zakone in predpise, da bi lastnikkabla ali cevovoda povrnil škodo lastnikom ladij, ki lahko doka-žejo,dasožrtvovalisidro,mrežoalikakodrugoribiškopripravo,04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 289
da ne bi poškodovali kakega podmorskega kabla ali cevovoda,
čeje lastnik ladje poprej sprejel vse razumne varnostne ukrepe.
POGLAVJE 2
OHRANJANJE IN GOSPODARJENJE Z ŽIVIMI BOGASTVI
ODPRTEGA MORJA
Člen 116
Pravica do ribolova na odprtem morju
Vsakadržavaimapravico,danjenidržavljanisodelujejopriribo-lovu na odprtem morju, v skladu:
(a) s svojimi pogodbenimi obveznostmi;(b) spravicamiindolžnostmiterinteresiobalnihdržav,kisomed
drugim predvidene v odstavku 2 člena 63 ter členih 64
do 67; in
(c) z določbami tega poglavja.
Člen 117
Dolžnost držav, da za svoje državljane sprejmejo ukrepe
za ohranjanje živih bogastev odprtega morja
Vsaka država mora sprejeti take ukrepe ali sodelovati z drugimidržavamiprisprejemanjutakihukrepovzasvojedržavljane,kisopotrebni za ohranjanje živih bogastev odprtega morja.
Člen 118
Sodelovanje držav pri ohranjanju in gospodarjenju z
živimi bogastvi
Države med seboj sodelujejo pri ohranjanju in gospodarjenju zživimi bogastvi na območjih odprtega morja. Države, katerihdržavljani izkoriščajo ista živa bogastva ali izkoriščajo različnaživa bogastva na istem območju, se pogajajo, da bi sprejelepotrebneukrepezaohranjanjetehživihbogastev.Vtanamennaprimeren način sodelujejo pri ustanavljanju subregionalnih aliregionalnih ribiških organizacij.
Člen 119
Ohranjanje živih bogastev odprtega morja
1. Pridoločanjudopustnegaulovaindrugihukrepovzaohranja-nje živih bogastev odprtega morja države:
(a) sprejemajo ukrepe, s katerimi naj bi na podlagi najboljših
znanstvenih podatkov, s katerimi razpolagajo zainteresirane
države, obdržale ali obnavljale populacije lovljivih vrst natistih ravneh, ki lahko zagotovijo najvišji možen donos, zakaterega so pogoj ustrezni ekološki in gospodarski dejavniki,pri čemer upoštevajo posebne zahteve držav v razvoju innačine ribolova, vzajemno odvisnost jat in vse splošnopriporočene subregionalne ali regionalne ali svetovne mini-malne standarde;
(b) skrbijootem,kakobodotiukrepiučinkovalinatistevrste,ki
so povezane z vrstami, ki se lovijo, ali so odvisne od njih, dabiseobdržalealiobnavljalepopulacijetehsorodnihaliodvis-nih vrst nad ravnjo, do katere utegne biti njihova reproduk-cija resno ogrožena,
2. Razpoložljivi znanstveni podatki, statistike o lovu in ribolov-nem prizadevanju ter druga dejstva, pomembna za ohranjanjeribjih jat, se pošiljajo in redno izmenjavajo prek pristojnih med-narodnih organizacij, subregionalnih, regionalnih ali svetovnih,kjerjetoprimerno,inssodelovanjemvsehzainteresiranihdržav.
3. Zainteresirane države zagotavljajo, da z ukrepi za ohranjanje
in njihovo izvajanje niti pravno niti dejansko ne diskriminirajoribičev katere koli države.
Člen 120
Morski sesalci
Člen56seuporabljatudizaohranjanjemorskihsesalcevvodpr-tem morju in za gospodarjenje z njimi.
DEL VII
REŽIM OTOKOV
Člen 121
Režim otokov
1. Otok je naravni del kopnega, ki ga obdaja voda in je suh ob visokih vodah.290
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
2. Razen v primerih, navedenih v odstavku 3, se teritorialno morje, zunanj i pas, izključna ekonomska cona in
epikontinentalni pas otoka določajo po določbah te konvencije, ki se upor abljajo za drugo kopensko območje.
3. Čeri, na katerih človek ne more živeti niti na njih ni možno lastno gospod arsko življenje, nimajo izključne
ekonomske cone ali epikontinentalnega pasu.
DEL IX
ZAPRTA ALI POLZAPRTA MORJA
Člen 122
Definicija
V tej konvenciji pomeni izraz „zaprto ali polzaprto morje“ zaliv, bazen al i morje, ki ga obdaja dvoje ali več držav
in je povezano z drugim morjem ali oceanom z ozkim prehodom, ali je v celoti a li pretežno sestavljeno iz
teritorialnih morij in izključnih ekonomskih con dveh ali več obalnih drž av.
Člen 123
Sodelovanje obalnih držav ob zaprtih ali polzaprtih morjih
Državeobzaprtihalipolzaprtihmorjihnajbipriuresničevanjusvojihpr avicinizpolnjevanjusvojihdolžnostimed
seboj sodelovale na podlagi te konvencije. V ta namen si prizadevajo, da ne posredno ali prek ustrezne regionalne
organizacije:
(a) usklajujejo gospodarjenje, ohranjanje, raziskovanje in izkoriščan je živih bogastev morja;
(b) usklajujejo izvrševanje svojih pravic in dolžnosti pri varovanju in o hranjanju morskega okolja;
(c) usklajujejo svoje politike znanstvenih raziskovanj in, kjer je to pri merno, sprejmejo skupne programe
znanstvenega raziskovanja območja;
(d) naustrezennačinpovabijodrugezainteresiranedržavealimednarodn eorganizacije,najznjimisodelujejopri
uresničevanju določb tega člena.
DEL X
PRAVICA NEOBALNIH DRŽAV DO PRISTOPA K MORJU IN OD MORJA TER SVOBODA
TRANZITA
Člen 124
Uporaba izrazov
1. V tej konvenciji imajo naslednji izrazi tale pomen:(a) „neobalna država“ je država, ki nima morske obale;(b) „tranzitnadržava“jedržavazmorskoobaloalibreznje,kileži
medneobalnodržavoinmorjem,prekobmočjakaterepoteka
promet v tranzitu;
(c) „promet v tranzitu“ je tranzit oseb, prtljage, blaga in prevoz-
nihsredstevčezobmočjeenealivečtranzitnihdržav,kadarje04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 291
tranzitčeztoobmočjepolegprekladanja, skladiščenja,delitve
tovora ali spreminjanja načina prevoza ali brez tega le del
celotnega potovanja, ki se začne ali konča znotraj območjaneobalne države;
(d) „prevozna sredstva“ pomenijo:
(i) železniška transportna sredstva, plovila za prevoz po
morju, jezerih in rekah ter cestna vozila;
(ii) nosače in tovorno živino, kjer tako nalagajo krajevne raz-
mere.
2. Neobalne države in tranzitne države se lahko med seboj spo-razumejo, da med prevozna sredstva vključijo cevovode inplinovodeterdrugaprevoznasredstva,kinisonavedenavprvemodstavku.
Člen 125
Pravica do pristopa k morju in od morja ter svoboda
tranzita
1. Neobalne države imajo pravico do pristopa k morju in odmorjazaradiuresničevanjapravic,predvidenihstokonvencijo,intudipravice,kisenanašajonasvobodoodprtegamorjainskupnodediščinočloveštva.Vtanamenuživajoneobalnedržavesvobodotranzita čez območja tranzitnih držav z vsemi prevoznimisredstvi.
2. Zainteresirane neobalne države in tranzitne države se na pod-
lagidvostranskih,subregionalnihinregionalnihsporazumovspo-razumejo o pogojih in modalitetah uresničevanja svobode tran-zita.
3. Tranzitne države imajo pri izvajanju svoje popolne suvereno-
sti na svojem območju pravico ukreniti vse, kar je potrebo, da bizagotovile,dapraviceinolajšave,kijihdoločatadelzaneobalnedržave, ne bi na kakršen koli način posegale v njihove legitimneinterese.
Člen 126
Izključitev uporabe klavzule o državi z največjimi
ugodnostmi
Glede določb te konvencije in posebnih sporazumov, ki se nana-šajo na izvrševanje pravice do pristopa k morju in od morja, skaterimi se ustanavljajo pravice in olajšave zaradi posebne geo-grafske lege neobalnih držav, se ne uporablja klavzula o državi znajvečjimi ugodnostmi.Člen 127
Carine, takse in druge pristojbine
1. Promet v tranzitu je oproščen vseh carin, taks ali drugih pri-stojbin, razen pristojbin za posebne storitve, opravljene v zvezi stakim prometom.
2. Za prevozna sredstva v tranzitu in druge ugodnosti, predvi-
denezaneobalnedržave,kijihtetudiizkoriščajo,nesmejoveljatitakse ali pristojbine, ki bi bile višje od tistih, ki se pobirajo zauporabo prevoznih sredstev tranzitne države.
Člen 128
Proste cone in druge carinske olajšave
Zaradi ugodnejšega prometa v tranzitu v vstopnih in izstopnihlukah tranzitnih držav se lahko s sporazumi med temi državamiinneobalnimidržavamipredvidijoprosteconealidrugecarinskeolajšave.
Člen 129
Sodelovanje pri graditvi in izpopolnitvi prevoznih
sredstev
Če kaka tranzitna država nima prevoznih sredstev za realizacijosvobodetranzitaaličeobstoječasredstva,vštevšiluškenapraveinopremo, v kakršnem koli pogledu ne ustrezajo, lahko zainteresi-rane tranzitne in neobalne države sodelujejo pri graditvi in izpo-polnitvi teh sredstev.
Člen 130
Ukrepi, da se preprečijo ali odpravijo zamude ali druge
tehnične težave v tranzitnem prometu
1. Tranzitnedržavesprejmejovseustrezneukrepe,dabiseizog-nile zamudam ali dragim tehničnim težavam v tranzitnem pro-metu.
2. Če pride do takih zamud ali težav, sodelujejo pristojni organi
tranzitnih držav in neobalnih držav, da se čimprej odpravijo.
Člen 131
Enako obravnavanje v morskih lukah
Ladje, ki imajo izobešeno zastavo neobalnih držav, se obravna-vajo enako kot druge tuje ladje v morskih lukah.292
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 132
Dodeljevanje večjih tranzitnih olajšav
Ta konvencija v ničemer ne odpravlja tranzitnih olajšav, ki so
večjeodolajšav,kisopredvidenevnjej,okaterihpasosedržave stranke te konvencije sporazumele ali jih je kaka država strankaodobrila. Ta konvencija ravno tako ni ovira, da se v prihodnostidodelijo večje olajšave. 
DEL XI
CONA
POGLAVJE 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 133
Uporaba izrazov
V tem delu:
(a) so„bogastva“vsatrdna,tekočaaliplinastamineralnabogastva
in situ v Coni, na morskem dnu ali pod njim, vštevši tudi
polimetalne gomolje;
(b) bogastva,potemkosopridobljenaizCone,seoznačujejokot
„rude“.
Člen 134
Doseg uporabe tega dela konvencije
1. Ta del se nanaša na Cono.
2. Dejavnosti v Coni se urejajo z določbami tega dela.
3. Obveznosti glede deponiranja in objavljanja pomorskih kart
ali seznamov geografskih koordinat, s katerimi se prikazujejomeje iz odstavka 1 člena 1, so navedene v delu VI.
4. Določbe tega člena ne posegajo v določanje zunanjih meja
epikontinentalnega pasu v skladu z delom VI in ne v veljavnostsporazuma o določanju meja med državami, katerih obale sodruga drugi nasproti ali mejijo ena na drugo.
Člen 135
Pravni položaj voda in zračnega prostora nad Cono
Niti določbe tega dela niti pravice, ki se priznavajo ali izvršujejona njihovi podlagi, ne vplivajo na pravni položaj voda nad Conoali na pravni položaj zračnega prostora nad temi vodami.POGLAVJE 2
NAČELA PRAVNEGA UREJANJA CONE
Člen 136
Skupna dediščina človeštva
Cona in njena bogastva so skupna dediščina človeštva.
Člen 137
Pravni položaj Cone in njenih bogastev
1. Države ne smejo zahtevati niti izvrševati suverenosti alisuverenih pravic nad katerim koli delom Cone ali nad njenimibogastvi, niti si ne smejo države ali fizične ali pravne osebeprilastiti katerega koli njenega dela. Taka zahteva ali izvrševanjesuverenosti ali suverenih pravic ali tako prilaščanje se ne prizna-vajo.
2. Vse pravice do bogastva pripadajo človeštvu kot celoti, v
katerega imenu deluje Oblast. Ta bogastva ne morejo bitiodsvojena. Rude, pridobljene iz Cone, pa se smejo odsvojiti le vskladu z določbami tega dela ter v skladu s pravili, predpisi inpostopki Oblasti.
3. Nobena država ali fizična ali pravna oseba ne sme zahtevati,
pridobiti ali izvrševati pravic do rud, dobljenih iz Cone, drugačekot v skladu z določbami tega dela. V nasprotnem primeru se nepriznajo nikakršne zahteve take vrste niti prilaščanje ali izvrše-vanje teh pravic.
Člen 138
Splošno ravnanje držav glede na Cono
V interesu ohranitve miru in varnosti, napredka mednarodnegasodelovanja in vzajemnega razumevanja naj bo splošno ravnanje04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 293
državgledenaConovskladuzdoločbamitegadela,značeliusta-
novne listine Združenih narodov ter drugimi pravili mednarod-nega prava.
Člen 139
Odgovornost, da se zagotovi spoštovanje določb in
zavezanost za povračilo škode
1. Države stranke morajo zagotoviti, da bodo dejavnosti v Conipotekale v skladu z določbami tega dela, bodisi da gre zadejavnosti držav strank, državnih podjetij, fizičnih ali pravnihoseb,kisodržavljanidržavstrankalisopodnjihovimdejanskimnadzorom ali pod nadzorom njihovih državljanov. Enako odgo-vornost imajo mednarodne organizacije za svoje dejavnosti vConi.
2. Ne da bi to posegalo v načela mednarodnega prava in v
določbečlena22aneksaIII,jetrebaškodo,kijenastala,kerdržavastrankaalimednarodnaorganizacijaniizpolnjevalaobveznostiizdoločb tega dela, obvezno povrniti. Države stranke ali medna-rodne organizacije, ki sodelujejo, so odgovorne nerazdelno.Vendar pa država stranka ni dolžna povrniti škode, ki jo jepovzročila oseba, ki ni spoštovala določb tega dela, za katerojamči po odstavku člena 153 pod (b), če je država stranka ukre-nila vse potrebno in ustrezno, da bi zagotovila učinkovito spo-štovanjedoločbvskladuzodstavkom4člena153inodstavkom3 člena 4 aneksa III.
3. Države stranke, ki so članice mednarodnih organizacij,
ustrezno ukrepajo, da bi zagotovile, da organizacije, katerim pri-padajo, uporabljajo določbe tega člena.
Člen 140
Dobrobit človeštva
1. Kot je to posebej določeno v tem delu, se dejavnosti v Coniizvajajo v dobrobit človeštva kot celote ne glede na zemljepisnolegodržav,bodisidagrezaobalnealineobalne,pričemerseupo-števajozlastiinteresiinpotrebedržavvrazvojuinnarodov,kišeniso pridobili popolne neodvisnosti ali drugega samoupravnegapoložaja, ki ga Združeni narodi priznavajo v skladu z resolucijo1514 (XV) in drugimi ustreznimi resolucijami Generalneskupščine.2. Oblast skrbi za pravično delitev finančnih in drugihgospodarskih koristi, dobljenih z dejavnostmi v Coni, prekkaterega koli primernega mehanizma na temeljih nediskrimina-cije v skladu z odstavkom 2 člena 160 pod (f) (i).
Člen 141
Uporaba Cone izključno v miroljubne namene
Ker se uporablja izključno v miroljubne namene, je Conadostopna vsem državam, obalnim ali neobalnim, brez diskrimi-nacije in škode za druge določbe tega dela.
Člen 142
Pravice in zakoniti interesi obalnih držav
1. Dejavnosti v Coni, ki se nanašajo na nahajališča naravnihbogastevvConi,kiležijoprekmejaobmočijdržavnejurisdikcije,se opravljajo z ustreznim upoštevanjem pravic in zakonitih inte-resov obalne države, prek katere območja ležijo nahajališča.
2. Da bi se izognili poseganju v navedene pravice in zakonite
interese, se organizirajo posvetovanja z zainteresirano državo,vštevši sistem predhodnega naznanila. Za dejavnosti v Coni,zaradi katerih utegne priti do izkoriščanja bogastev, ki ležijo naobmočju državne jurisdikcije, je potrebno poprejšnje soglasjeobalne države.
3. Niti določbe tega dela niti pravice, priznane ali izvajane na tej
podlagi, ne posegajo v pravico obalnih držav, da v skladu zustreznimi določbami dela XII sprejmejo ukrepe, ki utegnejo bitipotrebni, da bi se preprečila, zmanjšala ali odpravila resna inneposredna nevarnost za njihove obale ali za interese v zvezi znjimi, ki povzročajo onesnaženje ali grožnja z onesnaženjem alidrugimi nevarnimi pojavi, ki izvirajo od dejavnosti v Coni ali kijih te povzročajo.
Člen 143
Znanstveno raziskovanje morja
1. ZnanstvenoraziskovanjemorjavConiseopravljaizključnovmiroljubne namene in v dobrobit človeštva kot celote v skladu zdoločbami dela XIII.
2. Oblastlahkoopravljaznanstvenoraziskovanjemorjainboga-
stev v Coni in v ta namen sklepa pogodbe. Oblast izboljšuje294
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
inspodbujaznanstvenoraziskovanjemorjavConiterusklajujein
širi rezultate takih raziskovanj in analiz, kadar so jih dostopni.
3. Države stranke lahko opravljajo znanstveno raziskovanje
morja v Coni. Države stranke pospešujejo mednarodno sodelo-vanje pri znanstvenem raziskovanju morja v Coni:
(a) s sodelovanjem pri mednarodnih programih in s spodbuja-
njemsodelovanjaosebjaraznihdržavinOblastipriznanstve-
nem raziskovanju morja;
(b) z zagotavljanjem, da se programi razčlenijo prek Oblasti ali
drugih mednarodnih organizacij, kar je odvisno od razmer, vkoristdržavvrazvojuintehničnomanjrazvitihdržav,insicerzato, da bi:
(i) krepile njihove raziskovalne zmogljivosti;(ii) usposabljale njihovo osebje in osebje Oblasti pri razisko-
valnih metodah in pri uporabi rezultatov raziskovanja;
(iii) podpirale zaposlovanje njihovega kvalificiranega osebja
pri raziskovanju Cone;
(c) z učinkovitim širjenjem rezultatov raziskovanja in analiz,
kadar so dostopni, prek Oblasti ali po drugih mednarodnih
kanalih, glede na razmere.
Člen 144
Prenos tehnologije
1. Oblast ukrepa v skladu s to konvencijo:
(a) da bi pridobila tehnologijo in znanstveno znanje, ki sta pove-
zana z dejavnostmi v Coni; in
(b) dabiizboljšalainspodbudilaprenostaketehnologijeinznan-
stvenih dognanj na države v razvoju tako, da bi imele od tega
korist vse države stranke.
2. ZatoOblastindržavestrankesodelujejopripospeševanjupre-nosa tehnologije in znanstvenih dognanj, vezanih za dejavnost vConi, tako da imajo od tega koristi Podjetje in države stranke.Začenjajo in pospešujejo zlasti:
(a) programe za prenos tehnologije na Podjetje in države v raz-
voju, ki se nanašajo na dejavnosti v Coni, vštevši med drugim
prenos ugodnosti na Podjetje in države v razvoju za pridobi-tev ustrezne tehnologije pod primernimi in razumnimimodalitetami in pogoji;(b) ukrepe, usmerjene v pospeševanje tehnologije Podjetja in
domačetehnologijedržavvrazvoju,zlastipatiste,kiomogo-čajo osebju Podjetja in osebju iz držav v razvoju, da se uspo-sabljavznanstvenemraziskovanjumorjaintehnologijiterdapopolno sodeluje pri dejavnostih v Coni.
Člen 145
Varovanje morskega okolja
VskladustokonvencijosevzvezizdejavnostmivConisprejmejopotrebni ukrepi, da bi se zagotovilo učinkovito varovanje mor-skega okolja pred škodljivimi posledicami, ki utegnejo nastatizaraditehdejavnosti.VtanamensprejmeOblastustreznapravila,predpise in postopke, da bi med drugim:
(a) preprečevala, zmanjšala in nadzorovala onesnaževanje ter
druge nevarnosti za morsko okolje, vštevši obalo, ter motnje
ekološkega ravnotežja v morskem okolju, pri čemer posebnopozornostnamenjapotrebipovarstvupredškodljivimiposle-dicami zaradi dejavnosti, kot so vrtanje, bagranje, kopanje,odmetavanje odpadkov, graditev, delovanje ali vzdrževanjepostrojev, cevovodov in drugih naprav, namenjenih za takedejavnosti;
(b) varovala in ohranjala naravna bogastva Cone in preprečevala
škodo za rastlinski in živalski svet v morskem okolju.
Člen 146
Varovanje človeškega življenja
VzvezizdejavnostmivConijetrebaukrenitivse,karjepotrebno,dabibilozagotovljenoučinkovitovarovanječloveškegaživljenja.VtanamensprejmeOblastustreznapravila,predpiseinpostopke,da bi dopolnila veljavno mednarodno pravo v ustreznih medna-rodnih pogodbah.
Člen 147
Prilagajanje dejavnosti v Coni in morskem okolju
1. Dejavnosti v Coni se opravljajo z razumnim upoštevanjemdrugih dejavnosti v morskem okolju.
2. Zapostroje,kiseuporabljajozaopravljanjedejavnostivConi,
veljajo naslednji pogoji:
(a) taki postroji se nameščajo, postavljajo ali odstranjujejo le v
skladustemdelominvskladuspravili,predpisiterpostopki04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 295
Oblasti.Onamestitvi,postavitviinodstranitvitakihpostrojev
je treba dati primerno sporočilo in vzdrževati stalnaopozorilna sredstva o njihovi navzočnosti;
(b) taki postroji se ne smejo postavljati tam, kjer bi utegniti ovi-
rati uporabo priznanih plovnih poti, pomembnih za medna-rodno plovbo, ali na območjih razvitega ribolova;
(c) dabibilazagotovljenavarnostpostrojevinplovbepolegnjih,
se ustanovijo primerno označeni varnostni sektorji. Z obli-kami in kraji takih varnostnih sektorjev se ne smejo ustvarjatipasovi, ki bi ladjam preprečevali dovoljeni pristop v posa-mezna morska območja ali plovbo po mednarodnih plovnihpoteh;
(d) taki postroji se uporabljajo izključno v miroljubne namene;
(e) taki postroji nimajo pravnega položaja otokov in tudi nimajo
svojega teritorialnega morja niti njihova prisotnost ne vpliva
na določanje mej teritorialnega morja, izključne ekonomskecone ali epikontinentalnega pasu,
3. Drugedejavnostivmorskemokoljuseopravljajozrazumnimupoštevanjem dejavnosti v Coni.
Člen 148
Sodelovanje držav v razvoju pri dejavnostih v Coni
UčinkovitosodelovanjedržavvrazvojupridejavnostihvConisepospešujenanačin,kijeposebejpredvidenvtemdelu,pričemersoposebnepozornostideležninjihoviposebniinteresiinpotrebe,med temi državami pa zlasti potrebe neobalnih držav in držav zgeografskoneugodnimpoložajem,dabipremagaleovire,kiizvi-rajo iz njihove neugodne lege, vštevši oddaljenost od Cone intežave pri pristopu k njej in od nje.
Člen 149
Arheološki in zgodovinski predmeti
Vsi arheološki in zgodovinski predmeti, ki se najdejo v Coni, sehranijo ali se z njimi razpolaga v dobrobit vsega človeštva, pričemer se posebej upoštevajo prednostne pravice, ki jih imajodržava oziroma dežela izvora ali država kulturnega izvora alidržava zgodovinskega in arheološkega izvora.POGLAVJE 3
RAZVOJ BOGASTEV CONE
Člen 150
Politika dejavnosti v Coni
Kotjeposebejdoločenovdoločbahtegadela,sedejavnostivConiopravljajo tako, da prispevajo k zdravemu razvoju svetovnegagospodarstvainuravnoteženirastimednarodnetrgovine,intako,da pospešujejo mednarodno sodelovanje zaradi vsestranskegarazvoja vseh ozemelj, zlasti držav v razvoju, in da bi zagotovile:
(a) razvoj bogastev Cone;(b) pravilno, varno in smotrno gospodarjenje z bogastvi Cone,
vštevši učinkovito izvajanje dejavnosti v Coni in, v skladu z
razumnimi načeli o ohranitvi, izogibanje nepotrebnimizgubam;,
(c) širjenjemožnostizasodelovanjepritakihdejavnostih,zlastiv
skladu s členom 144 in 148;
(d) udeležbo Oblasti pri prihodkih in prenos tehnologije na Pod-
jetjeindržavevrazvoju,kotjetopredvidenostokonvencijo;
(e) povečanjemožnostipridobivanjarudizConepopotrebiglede
na pridobivanje rud iz drugih nahajališč, da bi se zagotovilapreskrba potrošnikov takih rud;
(f) določitevpravičnihinustaljenihcen,donosnihzaproizvajalce
in ugodnih za potrošnike, za rude, dobljene tako iz Cone kotiz drugih virov, in spodbujanje dolgoročnega ravnotežja medponudbo in povpraševanjem;
(g) povečanjemožnostizavsedržavestrankenegledenanjihovo
družbenoinekonomskoureditevaligeografskolego,dasode-lujejo pri razvoju Cone, ter preprečevanje monopoliziranjadejavnosti v Coni;
(h) zaščito držav v razvoju pred negativnimi posledicami za nji-
hovo gospodarstvo ali njihove prihodke od izvoza, če bi seznižalacenakakerudealizmanjšalobsegizvozatevrsterude,v tistem obsegu, v katerem je to zmanjšanje posledicadejavnosti v Coni, kot je predvideno v členu 151;296
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
(i) razvoj skupne dediščine v dobrobit človeštva kot celote; in
(j) da pogoji za pristop na trge za uvoz rud, dobljenih iz boga-
stev Cone, in za uvoz blaga, izdelanega iz takih rud, niso
ugodnejši od najugodnejših, ki se uporabljajo za uvoz izdrugih nahajališč.
Člen 151
Politika proizvodnje
1. (a) Ne da bi to posegalo v cilje iz 150a in za uresničevanje
določbtočke(h)navedenegačlena,sprejmeOblasttako,daodvisno od razmer deluje prek obstoječih teles ali noviharanžmajevalisporazumov,prikaterihsodelujejovsezain-teresirane stranke, vštevši proizvajalce in potrošnike,ukrepe, ki so potrebni za pospeševanje, učinkovitost instabilnosttrgazablago,izdelanoizrud,dobljenihizCone,ob cenah, ki so donosne za proizvajalce in ugodne zapotrošnike. V ta namen sodelujejo vse države.
(b)Oblast ima pravico sodelovati na vsaki konferenci o blagu,
ki se ukvarja z navedenim blagom in na kateri sodelujejovse zainteresirane stranke, vštevši proizvajalce in potroš-nike.Oblastimapravicopostatistrankavsakegaaranžmajaali sporazuma, ki se sklene na takih konferencah. Sodelo-vanje Oblasti v katerem koli organu, ustanovljenem napodlagi teh aranžmajev ali sporazumov, se nanaša na pro-izvodnjo v Coni in je v skladu z ustreznimi pravili tehorganov.
(c) Oblast izpolnjuje obveznosti, ki izvirajo iz aranžmajev ali
sporazumov, omenjenih v tem odstavku, tako, da je zago-tovljena enotna in enaka uporaba za celotno proizvodnjoustreznih rud v Coni. S takim ravnanjem deluje Oblast nanačin, ki je v skladu s pogoji veljavnih pogodb in odobre-nih delovnih načrtov Podjetja.
2. (a) Med prehodnim obdobjem, določenim v odstavku 3, se
komercialnaproizvodnjanapodlagiodobrenegadelovneganačrta ne sme začeti, dokler izvajalec ne predloži vloge inod Oblasti ne dobi dovoljenja za proizvodnjo. Za takadovoljenja za proizvodnjo ni mogoče prositi niti jih izdati,doklernezačneteči5letnirokprednačrtovanimzačetkomkomercialne proizvodnje po delovnem načrtu, razen če spravili, predpisi in postopki Oblasti glede na naravo indinamiko razvoja projekta ni predpisan drug rok.
(b)Vvlogizadovoljenjeproizvodnjeizvajalecnatančnodoloči
letne količine niklja, za katere pričakuje, da jih bo proizve-delpoodobrenemdelovnemnačrtu.Vlogaobsegatudiraz-poreditev stroškov, ki jih bo izvajalec imel po tem, ko bodobil dovoljenje; stroški morajo biti preračunani takotehtno, da mu bodo omogočili začetek komercialne proiz-vodnje v načrtovanem času.
(c) Zanamenevpododstavkih(a)in(b)določiOblastustrezne
proizvodne pogoje v skladu s členom 17 aneksa III.
(d)Za vsako leto načrtovane proizvodnje, ki pade v prehodno
obdobje, izda Oblast dovoljenje za proizvodnjo zaprošenekoličine,razenčetakoličinazžeodobrenimikoličinaminepresega zgornje meje proizvodnje niklja, izračunane napodlagi odstavk a 4 v letu, ko se izda dovoljenje.
(e) Ko je dovoljenjeza proizvodnjo izdano in vloga odobrena,
postaneta del odobrenega delovnega načrta.
(f) Čejeizvajalčevavlogazadovoljenjeproizvodnjezavrnjena
napodlagipododstavka(d),smeizvajaleckadarkoliobno-viti svojo vlogo pri Oblasti.
3. Prehodno obdobje začne teči pet let pred 1. januarjem leta, vkaterem je načrtovan začetek prve komercialne proizvodnje poodobrenem delovnem načrtu. Če je prva komercialna proizvod-nja odložena po letu, v katerem je bila prvotno načrtovana, sezačetek prehodnega obdobja in omejitev proizvodnje, ki sta bilaprvotnoizračunana,ustreznoprilagodita.Prehodnoobdobjetraja25letalidokoncarevizijskekonferenceizčlena155oziromadodne, ko začnejo veljati novi aranžmaji ali sporazumi iz odstavka1,odvisnoodtega,kajjeprej.Oblastprevzamepooblastilaiztegaodstavkazapreostalidelprehodnegaobdobja,čeomenjeniaran-žmaji ali sporazumi iz kakršnega koli vzroka potečejo ali nehajoveljati.
4. (a) Zgornja meja proizvodnje za vsako leto prehodnega
obdobja je seštevek:(i) razlike med vrednostmi na koordinati, ki kaže trend
letne porabe niklja, izračunanimi na podlagi podod-
stavka (b) za leto pred letom prve komercialne04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 297
proizvodnje in za leto neposredno pred letom začetka
prehodnega obdobja; in
(ii) 60 % razlike med vrednostmi na koordinati, ki kaže
trend porabe niklja, izračunanimi na podlagi podod-stavka (b) za leto, za katero je predložena vloga zadovoljenjeproizvodnje,inzaleto,kijeneposrednopredletom prve komercialne proizvodnje.
(b)Za pododstavek (a):
(i) so vrednosti na koordinati, uporabljene za izračun
dosega proizvodnje niklja, tiste letne vrednosti porabeniklja na koordinati, ki so izračunane v letu, v kateremjebiloizdanodovoljenjezaproizvodnjo.Koordinatasedobi z linearno regresijo logaritmov dejanske porabenikljavzadnjihpetnajstihletih,zakaterasotakipodatkidostopni, pri čemer je čas neodvisna spremenljivka. Takoordinata se zaznamuje kot začetna koordinata;
(ii) čejeletnastopnjarastinazačetnikoordinatimanjšaod
3 %, je namesto nje koordinata za določanje količine izpododstavka (a) tista koordinata, ki seka začetnokoordinato pri vrednosti za prvo leto ustreznegapetnajstletnega obdobja in raste po triodstotni stopnjina leto; pri tem pa zgornja meja proizvodnje, določenazakaterokoliletoprehodnegaobdobja,vnobenempri-meru ne more biti večja od razlike med vrednostjo nazačetni koordinati za to leto in vrednostjo na začetnikoordinatizaleto,kijeneposrednopredletomzačetkaprehodnega obdobja.
5. Oblast pridrži Podjetju za njegovo začetno proizvodnjo38 000 ton niklja od dane zgornje meje proizvodnje, izračunanena podlagi četrtega odstavka.
6. (a) Izvajalec vsako leto proizvede manj ali d o 8 % več od koli-
čineletneproizvodnjemineralovizpolimetalnihgomoljev,
navedenih v njegovem dovoljenju za proizvodnjo, čecelotna količina proizvodnje ne prekorači količine,navedene v dovoljenju. O vsaki prekoračitvi na d8%i nd o
20 % v katerem koli letu oziroma o vsaki prekoračitvi vprveminnaslednjihletihpodvehzaporednihletih,vkate-rih je prišlo do prekoračitve, se pogaja z Oblastjo, ki lahkood izvajalca zahteva, da dobi dodatno dovoljenje za proiz-vodnjo, s katerim bi pokril presežek proizvodnje.(b)Prošnje za tako dodatno proizvodnjo obravnava Oblast
potem, ko je poprej obravnavala vse nerešene prošnjeizvajalcev, ki še niso dobili dovoljenja za proizvodnjo, inpotem, ko je upoštevala druge možne prosilce. Oblast seravnaponačelu,daseneprekoračicelotnaproizvodnja,kije dovoljena do zgornje meje proizvodnje v vsakem letuprehodnega obdobja. Oblast ne dovoljuje proizvodnje pokateremkolidelovnemnačrtu,vkateremkoličinaprekora-čuje 46 500 ton niklja na leto.
7. Količina proizvodnje drugih kovin, kot so baker, kobalt inmangan, dobljenih iz polimetalnih gomoljev, ki so dobljene napodlagidovoljenjazaproizvodnjo,nebismelabitivečjaodtiste,kibibilaproizvedena,čebiproizvajalecproizvedelnajvečjokoli-činonikljaizomenjenihgomoljevvskladustemčlenom.Oblastsprejme na podlagi člena 17 aneksa III pravila, predpise inpostopke za uresničevanje določb tega odstavka.
8. Praviceinobveznosti,kisenanašajonanelojalnogospodarsko
prakso, temeljijo pa na ustreznih večstranskih trgovinskihsporazumih, se uporabljajo za raziskovanje in izkoriščanje rud vConi. Za reševanje na podlagi te določbe nastalih sporovuporabljajo države stranke, ki so stranke teh večstranskih trgo-vinskih sporazumov, postopke za reševanje sporov, ki sopredvideni v omenjenih sporazumih.
9. Obsprejetjupredpisovvskladuzodstavkom8člena161ima
Oblastnapodlagiustreznihpogojevinprimernemetodepravicoomejiti količino proizvodnje tistih mineralov v Coni, ki so dru-gačni od mineralov iz polimetalnih gomoljev.
10. Na podlagi priporočil sveta, utemeljenih na mnenju
ekonomsko-planskekomisije,uvedeskupščinasistemnadomestilali sprejme druge ukrepe za pomoč pri gospodarskem prilagaja-nju, vštevši sodelovanja s specializiranimi ustanovami in drugimimednarodnimi organizacijami, da bi pomagala državam v raz-voju, ki občutijo resne negativne posledice v svojih prihodkih odizvozaalivgospodarstvu,kersejezmanjšalacenadoločenerudealikersejezmanjšalobsegizvozatevrsterude,insicervobsegu,v katerem so tako zmanjšanje povzročile dejavnosti v Coni.Oblastzačnenaprošnjopreučevatiproblemetistihdržav,kibodoverjetnonajresnejeogrožene,dasenjihovetežavespravijonanaj-manjšo možno mero in da se jim pomaga pri njihovemgospodarskem prilagajanju.298
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 152
Izvrševanje pooblastitev in nalog Oblasti
1. Oblast mora pri izvrševanju svojih pooblastitev in nalog,
vštevši dodeljevanje možnosti za dejavnosti v Coni, ravnati brezdiskriminacije.
2. Dovoljeno pa je posebno obravnavanje držav v razvoju, med
njimipazlastineobalnihdržavindržavzgeografskoneugodnimpoložajem, kot je posebej predvideno v določbah tega dela.
Člen 153
Sistem raziskovanja in izkoriščanja
1. Oblastorganizira,izvajainnadziradejavnostivConivimenučloveštva kot celote v skladu s tem členom, drugimi ustreznimidoločbami tega dela in ustreznih aneksov ter v skladu s svojimipravili, predpisi in postopki.
2. Kot je predpisano v odstavku 3, izvajajo dejavnosti v Coni:
(a) Podjetje in(b) spovezovanjemzOblastjodržavestrankealidržavnapodjetja
oziromafizičnealipravneosebe,kisodržavljanidržavstrank
ali so pod njihovim dejanskim nadzorstvom ali pod nadzor-stvomnjihovihdržavljanov,četedržavestrankejamčijozanje,alivsakaizmedzgorajnavedenihskupinpravnihsubjektov,kiizpolnjuje pogoje iz tega dela in aneksa III.
3. DejavnostivConiseizvajajovskladuzuradnimpisnimdelov-nim načrtom, sestavljenim v skladu z določbami aneksa III, ki gajepoobravnavivpravniintehničnikomisijiodobrilsvet.Čeizva-jajo dejavnosti v Coni na podlagi odobritve Oblasti pravni sub-jekti iz odstavka 2 pod (b), ima delovni načrt obliko pogodbe vskladu s členom 3 aneksa III. S takimi pogodbami se lahko pred-vidijo skupni aranžmaji v skladu s členom 11 aneksa III.
4. OblastnadziradejavnostivConi,dabizagotovilaspoštovanje
ustreznih določb tega dela in aneksov, ki se nanašajo na to, terspoštovanje pravil, predpisov in postopkov Oblasti in delovnihnačrtov, odobrenih v skladu z odstavkom 3. Države strankepomagajoOblastitako,daukrenejovse,karjepotrebno,dabisezagotovilo omenjeno spoštovanje v skladu s členom 139.5. Oblast ima pravico, da kadar koli sprejme katere koli ukrepe,predvidene v tem delu, da bi zagotovila spoštovanje njegovihdoločbinopravljanjenalognadzorstvainpravnegaurejanja,kijihimavskladustokonvencijoalinapodlagikakepogodbe.Oblastima pravico pregledati vse postroje v Coni, ki se uporabljajo vzvezi z dejavnostmi v njej.
6. Pogodba, sklenjena v skladu z odstavkom 3, predvideva
pravno varnost pogodbenika. Pogodba se torej ne sme spreme-niti,suspendiratialirazveljaviti,razenvskladusčlenom18in19aneksa III.
Člen 154
Periodični pregled
Vsakih pet let po uveljavitvi te konvencije skupščina splošno insistemsko pregleda način, po katerem se v praksi izvaja medna-rodni režim Cone, ki ga ureja ta konvencija. Na podlagi tega pre-gleda lahko skupščina ukrepa ali priporoči drugim organom, najsprejmejoukrepevskladuzdoločbamiinpostopkiiztegadelainustreznih aneksov, ki bodo pripomogli k izboljšanju uporaberežima.
Člen 155
Revizijska konferenca
l. Po petnajstih letih od 1. januarja tistega leta, v katerem se jezačela prva komercialna proizvodnja na podlagi odobrenegadelovnega načrta, bo sklicala skupščina konferenco, da bi pregle-dalatistedoločbetegadelainustreznihaneksov,kiurejajosistemraziskovanjainizkoriščanjabogastevCone.Revizijskakonferencabovlučiizkušenj,pridobljenihvomenjenemčasovnemobdobju,podrobno preučila:
(a) alisodoločbetegadela,kiurejajosistemraziskovanjainizko-
riščanjabogastevCone,doseglesvojnamenvvsakempogledu,
vštevši vprašanje, ali so koristile človeštvu kot celoti;
(b) ali so se med petnajstletnim obdobjem pridržana območja
Cone izkoriščala učinkovito in uravnoteženo v primerjavi znepridržanimi območji;
(c) alistaserazvojinuporabaConeinnjenihbogastevizvajalana
način, ki ga narekujeta zdrav razvoj svetovnega gospodarstvain uravnotežena rast mednarodne trgovine;04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 299
(d) ali je bila preprečena monopolizacija dejavnosti v Coni;
(e) ali je bila uresničena politika iz člena 150 in 151;
(f) ali je bila s sistemom dosežena pravična delitev dobrin, dob-
ljenih z dejavnostmi v Coni, upoštevajoč zlasti interese in
potrebe držav v razvoju.
2. Revizijska konferenca zagotavlja ohranitev načela skupnedediščinečloveštva,mednarodnegarežima,ustanovljenegazaradizagotovitve pravičnega izkoriščanja bogastev Cone v korist vsehdržav, zlasti držav v razvoju, in Oblasti, ki organizira, opravlja innadzira dejavnosti v Coni. Konferenca zagotavlja tudi ohranjanjenačeliztegadela,kisenanašajonaprepovedpostavljanjazahtevalinaizvajanjesuverenostinaddeliCone,napravicedržavinnji-hovo splošno ravnanje glede Cone ter njihovo sodelovanje pridejavnostih v Coni v skladu s to konvencijo, na preprečevanjemonopoliziranja dejavnosti v Coni, uporabo Cone izključno vmiroljubne namene, na gospodarske vidike dejavnosti v Coni,znanstveno raziskovanje morja, prenos tehnologije, varovanjemorskegaokolja,varstvočloveškegaživljenja,napraviceobalnihdržav, pravni položaj voda nad Cono in zračnega prostora nadtemi vodami ter na usklajevanje dejavnosti v Coni in drugedejavnosti v morskem okolju.
3. Zaodločitve,kibodosprejetenarevizijskikonferenci,boupo-
rabljen enak postopek kot na tretji konferenci Združenih naro-dov o pomorskem mednarodnem pravu. Konferenca si bo karnajbolj prizadevala, da se doseže soglasje za vsak amandma skonsenzom in da ne bi bilo treba glasovati o takih vprašanjih,dokler se ne izčrpajo vsi napori za dosego konsenza.
4. Če tudi po petih letih od začetka revizijske konference ne bo
doseženosoglasjeosistemuraziskovanjainizkoriščanjabogastevCone, lahko ta konferenca v naslednjih dvanajstih mesecih stričetrtinsko večino držav strank sprejme in predloži državamstrankam v ratifikacijo ali pristop take amandmaje, s katerimi sespreminja ali prilagaja sistem, tako kot določi, da je to potrebnoinprimerno.Takiamandmajizačnejoveljatizavsedržavestrankepo deponiranju ratifikacijskih ali pristopnih listin treh četrtindržav strank.
5. Amandmaji, ki jih sprejme revizijska konferenca v skladu s
temčlenom,neposegajovpravice,pridobljenenapodlagiveljav-nih pogodb.POGLAVJE 4
OBLAST
Oddelek A
Splošne določbe
Člen 156
Ustanovitev Oblasti
1. Ustanovi se Mednarodna oblast za morsko dno, ki deluje vskladu s tem delom.
2. Vse države pogodbenice so ipso facto članice Oblasti.3. Opazovalci na tretji konferenci Združenih narodov o
pomorskemmednarodnempravu,kisopodpisaliskupniaktinkinisoomenjenivodstavku1pod(e),(d),(e)ali(f)člena305,imajopravico sodelovati pri delu Oblasti kot opazovalci v skladu z nje-nimi pravili, predpisi in postopki.
4. Sedež Oblasti je na Jamajki.5. ZaradiopravljanjasvojihpristojnostilahkoOblast,čemeni,da
je to potrebno, ustanovi regionalne centre ali urade.
Člen 157
Pravna narava in temeljna načela Oblasti
1. Oblast je organizacija, prek katere države stranke v skladu stem delom organizirajo in nadzirajo dejavnosti v Coni, zlastizaradi upravljanja z bogastvi Cone.
2. Oblastimatistepooblastitveinnaloge,kisojiizrecnozaupane
s to konvencijo. Oblast ima tudi tiste pooblastitve, ki so v skladustokonvencijoinizvirajoizpooblastitevinnalogvzvezizdejav-nostjo v Coni in so potrebne za njihovo uresničevanje.
3. Oblasttemeljinanačelihsuvereneenakostivsehnjenihčlanic.4. Vse članice Oblasti v dobri veri izpolnjujejo obveznosti, ki so
jih prevzele v skladu s tem delom zato, da se vsaki izmed njihzagotovijo članske pravice in koristi.300
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 158
Organi Oblasti
1. Kot glavni organi Oblasti se ustanovijo: skupščina, svet in taj-
ništvo.
2. Ustanovi se Podjetje kot organ, prek katerega Oblast uresni-
čuje naloge iz odstavka 1 člena 170.
3. Popotrebiselahkoustanovijotudipomožniorganivskladuz
določbami tega dela.
4. Glavni organi Oblasti in Podjetja so odgovorni za izvrševanje
pooblastitev in nalog, ki so jim zaupane. Pri izvrševanju tehpooblastitevinnalogsevsakorganvzdržujekakršnegakolideja-nja, ki bi utegnilo omejiti ali otežiti izvrševanje posebnihpooblastitev in nalog, zaupanih drugemu organu.
Oddelek B
Skupščina
Člen 159
Sestava, postopek in glasovanje
1. Skupščino sestavljajo vsi člani Oblasti. Vsak član Oblasti imapoenegapredstavnika,kigalahkospremljajonamestnikialisve-tovalci.
2. Skupščina se sestaja na rednih letnih zasedanjih in na takih
izrednihzasedanjih,zakateraseskupščinaodloči,dajihskliče,alijih skliče generalni sekretar na zahtevo sveta ali večine ČlanovOblasti.
3. Zasedanja so na sedežu Oblasti, razen če skupščina ne odloči
drugače.
4. Skupščinasprejmesvojposlovnik.Nazačetkuvsakegarednega
zasedanja izvoli svojega predsednika in potrebno številofunkcionarjev, ki opravljajo svojo dolžnost, dokler niso novipredsednik in drugi funkcionarji izvoljeni na naslednjem rednemzasedanju.
5. Večina članov skupščine tvori kvorum.6. Vsak član skupščine ima en glas.7. Odločitve o vprašanjih glede postopka, vštevši tudi odločitve
o sklicu izrednih zasedanj skupščine, se sprejemajo z večino gla-sov članov, ki so navzoči in glasujejo.
8. Odločitveobistvenihvprašanjihsesprejemajozdvetretjinsko
večino članov, ki so navzoči in glasujejo, pod pogojem, da takavečina zajema najmanj večino članov, ki sodelujejo na tem zase-danju. Če obstaja dvom, ali je neko vprašanje bistveno, je trebaravnati, kot da je bistveno, razen če skupščina ne odloči drugačez večino, potrebno za odločanje o bistvenih vprašanjih.
9. Kadar je bistveno vprašanje dano prvič na glasovanje, lahko
predsednikodložiglasovanjeotakemvprašanjuzačas,kinepre-sega pet koledarskih dni; tako mora ravnati na zahtevo najmanjpetinečlanovskupščine.Topravilosesmeglededoločenegavpra-šanja uporabiti samo enkrat in se ne sme uporabiti tako, da se ovprašanju ne bi glasovalo do končanega zasedanja.
10. Na pisno zahtevo, poslano predsedniku, ki jo je podprla
najmanj četrtina članov Oblasti, s katero se zahteva svetovalnomnenje, ali je nek predlog pred skupščino glede katere koli stvarivskladustokonvencijo,zahtevaskupščinasvetovalnomnenjeotemodsenatazasporeomorskemdnuMednarodnegasodiščazapomorsko mednarodno pravo in odloži glasovanje o tem pred-logu,doklernedobisvetovalnegamnenjasenata.Česvetovalnegamnenja ne dobi do zadnjega tedna zasedanja, med katerim ga jezahtevala,skupščinaodloči,kdajsebosestalazaradiglasovanjaoodloženem predlogu.
Člen 160
Pooblastitve in naloge
1. Ker je skupščina edini organ Oblasti, ki ga sestavljajo vse čla-nice, se šteje za vrhovni organ Oblasti, kateremu so drugi glavniorgani odgovorni na način, ki je podrobno urejen v tej konven-ciji.Skupščinaimapravico,dagledevsakegavprašanjaalizadeve,ki spada v njeno delovno področje, določa splošno politiko vskladu z ustreznimi določbami te konvencije.
2. Poleg navedenega ima skupščina tudi tele pooblastitve in
naloge:
(a) volitev članov sveta v skladu s členom 161;(b) volitev generalnega sekretarja izmed kandidatov, ki jih pred-
laga svet;04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 301
(c) volitev članov upravnega odbora Podjetja in generalnega
direktorja Podjetja na priporočilo sveta;
(d) ustanovitev takih pomožnih organov, za katere meni, da so
potrebni zaradi izpolnjevanja njenih nalog v skladu s tem
delom. Pri odločanju o sestavi teh pomožnih organov morapaziti na načelo pravične geografske zastopanosti in naposebneintereseterdamorajobitičlanistrokovnjakiinpris-tojnizaustreznastrokovnavprašanja,skaterimiseukvarjajotaki organi;
(e) določanje višine prispevkov članic za administrativni
proračun Oblasti v skladu s sprejeto lestvico za odmero pri-spevka,kitemeljinalestvici,kiseuporabljazaredniproračunZdruženihnarodov,doklerneboimelaOblastzakritjeadmi-nistrativnihstroškovnarazpolagodovoljprihodkovizdrugihvirov;
(f) (i) napriporočilosvetapreučujeinpotrjujepravila,predpise
in postopke o pravični delitvi finančnih in drugih eko-nomskih koristi, dobljenih z dejavnostmi v Coni, ter pla-čila in prispevke, nastale po členu 82, upoštevajoč zlastiinterese in potrebe držav v razvoju in narodov, ki še nisopridobili popolne neodvisnosti ali drugegasamoupravnega položaja. Če skupščina ne odobripriporočil sveta, mu jih vrne v ponovno preučitev v lučistališč, zavzetih v skupščini;
(ii) preučevanjeinpotrjevanjepravil,predpisovinpostopkov
Oblastiteramandmajevnanje,kijihjesvetzačasnosprejelpo odstavku 2 člena 162 pod (o) (ii). Ta pravila, predpisiin postopki se nanašajo na iskanje, raziskovanje in izko-riščanje Cone, finančno poslovanje in notranjo admini-stracijoOblasti,popriporočiluupravnegaodboraPodjetjapa tudi na prenos skladov s Podjetja na Oblast;
(g) odločanje o pravični delitvi finančnih in drugih ekonomskih
koristi,dobljenihzdejavnostmivConi,vskladustokonven-cijo ter pravili, predpisi in postopki Oblasti;
(h) obravnavanjeinodobravanjepredlaganegaletnegaproračuna
Oblasti, ki ga predloži svet;
(i) obravnavanje periodičnih poročil sveta in Podjetja ter poseb-
nih poročil, ki so bila zahtevana od sveta ali drugih organovOblasti;(j) dajanjepobudezaproučevanjeinpriporočilzapospeševanje
mednarodnega sodelovanja v zvezi z dejavnostmi v Coni inspodbujanjenaprednegarazvojamednarodnegapravanatempodročju in njegove kodifikacije;
(k) obravnavanje splošnih problemov v zvezi z dejavnostmi v
Coni,zlastidržavvrazvoju,obenempatudiproblemovdržavvzvezizdejavnostmivConi,kinastanejozaradinjihovegeo-grafskelege,zlastineobalnihdržavindržavzgeografskoneu-godnim položajem;
(l) na priporočilo sveta uvajanje sistema nadomestil in drugih
ukrepovpomočiprigospodarskemprilagajanju,predvidenihv desetem odstavku 151a, ki temelji na mnenju ekonomsko-planske komisije;
(m) napodlagi185asuspenzijoizvrševanjačlanskihpravicinpri-
vilegijev;
(n) obravnavanje katerega koli vprašanja ali zadeve iz delovnega
področjaOblastiinsprejemanjeodločitevotem,kateriorganOblasti bo v skladu z delitvijo pooblastitev in nalog medorgani Oblasti obravnaval kako vprašanje ali zadevo, ki niposebej zaupana kakemu določenemu organu.
Oddelek C
Svet
Člen 161
Sestava, postopek in glasovanje
1. SvetsestavljašestintridesetčlanovOblasti,kijihvoliskupščinapo naslednjem redu:
(a) štiri člane med tistimi državami strankami, ki so v zadnjih
petihletih,zakaterasodostopnipodatki,porabilevečkot2%
vsesvetovneporabealikaterihčistiuvozjepresege l2%vsega
svetovnegauvozaproizvodov,dobljenihiztistihkategorijrud,ki izvirajo iz Cone, s tem da je najmanj ena država iz vzhod-noevropske (socialistične) regije in da je med njimi država, kije največji potrošnik omenjenih proizvodov;
(b) štiri člane med osmimi državami strankami, ki so največ
investirale v priprave in izvajanje dejavnosti v Coni, bodisineposredno bodisi prek svojih državljanov, vštevši najmanjeno državo iz vzhodnoevropske (socialistične) regije;302
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
(e) štiri člane med državami strankami, ki so po proizvodnji na
območjupodnjihovooblastjoglavničistiizvoznikitistihkate-
gorijrud,kiizvirajoizCone,vštevšinajmanjdvedržavivraz-voju, katerih izvoz takih rud pomembno vpliva na njihovogospodarstvo;
d) šest članov med državami strankami v razvoju, ki predstav-
ljajo posebne interese. Posebni interesi, ki morajo bitipredstavljeni, vključujejo interese držav s številnimprebivalstvom, neobalnih držav ali držav z geografsko neu-godnim položajem, držav, ki so glavne uvoznice tistih kate-gorij rud, ki izvirajo iz Cone, držav, ki so potencialne proiz-vajalke takih rud, in najmanj razvitih držav;
(e) osemnajst članov na podlagi načela, ki zagotavlja pravično
geografskozastopanostmestvsvetuvcelotipodpogojem,daje vsaka geografska regija zastopana z enim članom,izvoljenimnapodlagitegapododstavka.Zatenamenesogeo-grafske regije naslednje: Afrika, Azija, Vzhodna Evropa(socialistična),LatinskaAmerikainZahodnaEvropaterdrugedržave.
2. Pri volitvi članov sveta v skladu z odstavkom 1 zagotavljaskupščina:
(a) da so neobalne države in države z geografsko neugodnim
položajem predstavljene v številu, ki je v približnem soraz-
merju z njihovo zastopanostjo v skupščini;
(b) dasoobalnedržave,zlastidržavevrazvoju,kineizpolnjujejo
pogojev iz odstavka 1 pod (a), (b), (e) ali (d), predstavljene vštevilu,kijevpribližnemsorazmerjuznjihovozastopanostjov skupščini;
(c) da je vsaka skupina držav strank, ki mora biti zastopana v
svetu, predstavljena s tistimi člani, če jih ima, ki jih skupinaimenuje.
3. Volitve se opravijo na rednih zasedanjih skupščine. Vsak člansvetasevolizaštirileta.Priprviizvolitvičlanovsvetasepolovicačlanov iz vsake izmed skupin iz odstavka 1 voli za dve leti.
4. Članisvetasolahkoponovnoizvoljeni.Todazvsopozornos-
tjo je treba upoštevati, da je rotacija zaželena.
5. Svet deluje v sedežu Oblasti in se sestaja tolikokrat, kolikor to
nalagajo posli Oblasti, najmanj pa trikrat na leto.6. Večina članov sveta tvori kvorum.
7. Vsak član sveta ima en glas.
8. (a) Odločitve o vprašanjih v zvezi s postopkom se sprejemajo
z večino glasov članov, ki so navzoči in glasujejo.
(b)Z dvetretjinsko večino glasov članov, ki so navzoči in
glasujejo,podpogojem,datakavečinavključujevečinočla-
novsveta,sesprejemajoodločitveobistvenihvprašanjih,kiso nastala v zvezi z določbami odstavka 2 člena 162 pod(f); (g); (h); (i); (n); (p); (v) in člena 191.
(c) S tričetrtinsko večino glasov članov, ki so navzoči in
glasujejo,podpogojem,datakavečinavključujevečinočla-novsveta,sesprejemajoodločitveobistvenihvprašanjih,kiso nastala v zvezi z določbami v odstavku 1 člena 162;odstavku2člena162pod(a);(b);(e);(d);(e);(1);(q);(r);(s);(t); (u), kadar pogodbenik ali država, ki jamči, ne spoštujepredpisov; (w), s tem da odredbe, izdane na podlagi tegapododstavka, ne morejo zavezovati več kot 30 dni, razenče so potrjene z odločitvijo, sprejeto v skladu z določbopododstavka(d);odstavka2člena162pod(x);(y);(z);dru-gega odstavka 2 člena 163; odstavka 3 člena 174 inčlena 11 aneksa IV.
(d)Skonsenzomsesprejmejoodločitveobistvenihvprašanjih,
zakaterašeuporabljajodoločbeodstavka2člena162pod(m)in(o)indoločbeosprejemanjuamandmajevkdeluXI.
(e) Za pododstavke (d), (f) in (g) konsenz pomeni, da ni bilo
nikakršnih uradnih nasprotovanj. V štirinajstih dneh popredložitvi predloga svetu ugotovi predsednik sveta, ali bokdo uradno nasprotoval sprejetju predloga. Če predsednikugotovi, da utegnejo biti nasprotovanja, ustanovi in skličev treh dneh po tem odbor za spravo, ki ga sestavlja največdevet članov sveta, skupaj s predsednikom kotpredsedujočim,dabiseuskladilerazlikeinpoiskalpredlog,ki bi se lahko sprejel s konsenzom. Odbor dela po hitrempostopku in predloži poročilo svetu v štirinajstih dneh posvojiustanovitvi.Čeodbornizmoženpriporočitipredloga,ki bi mogel biti sprejet s konsenzom, navede v svojemporočilu razloge, na katerih so utemeljena nasprotovanjapredlogu.
(f) Odločitve o vprašanjih, ki zgoraj niso zajeta, svet pa je
pooblaščen za njihovo sprejetje na podlagi pravil,04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 303
predpisov in postopkov Oblasti ali kako drugače, se
sprejmejopopododstavkihtegaodstavka,kisonavedenivpravilih,predpisihinpostopkih,čevnjihnisonavedeni,pana podlagi pododstavka, ki ga določi svet s konsenzom inpo možnosti vnaprej.
(g)Če je sporno, ali neko vprašanje pripada pododstavku (a),
(b), (c) ali (d), se šteje, da spada vprašanje v tisti pododsta-vek, v katerem se zahteva večja ali največja večina alikonsenz, odvisno od primera, razen če svet s tako večinoali konsenzom ne odloči drugače.
9. Svet določi postopek, po katerem lahko član Oblasti, ki nizastopan v svetu, pošlje predstavnika, da se udeleži seje sveta,kadar ta član to zahteva ali če se preučuje zadeva, ki je zanj zlastipomembna. Omenjeni predstavnik ima pravico sodelovati priobravnavi, toda nima pravice glasovati.
Člen 162
Pooblastitve in naloge
1. Svet je izvršilni organ Oblasti. V skladu s to konvencijo insplošno politiko, ki jo določi skupščina, je svet pooblaščen, dadoločiposebnopolitiko,kijoOblastizvajagledevsakegavpraša-nja ali zadeve v njeni pristojnosti.
2. Svet poleg tega:
(a) nadzoruje in usklajuje izvajanje določb tega dela glede vseh
vprašanjinzadevvpristojnostiOblastiinopozarjaskupščino
na primere nespoštovanja določb;
(b) predlaga skupščini seznam kandidatov za izvolitev general-
nega sekretarja;
(c) priporoča skupščini kandidate za izvolitev članov upravnega
odbora Podjetja in generalnega direktorja Podjetja;
(d) v odvisnosti od razmer in glede na ekonomičnost in učinko-
vitost ustanavlja pomožne organe, ki so potrebni za oprav-ljanje nalog v skladu s tem delom. Pri določanju sestavepomožnih organov je treba posebno pozornost posvetitipotrebi, da so člani strokovni in kompetentni za ustreznastrokovnavprašanja,skaterimisebodoukvarjalitakiorgani,pri čemer je treba zlasti upoštevati načelo pravičnegeografske zastopanosti in posebne interese;
(e) sprejme svoj poslovnik, vštevši način izvolitve svojega pred-
sednika;
(f) v imenu Oblasti in v mejah njene pristojnosti sklepa
sporazume z Združenimi narodi in drugimi mednarodnimiorganizacijami; sporazume odobri skupščina;
(g) preučuje poročila Podjetja in jih pošilja skupščini s svojimi
priporočili;
(h) predlaga skupščini letna poročila in posebna poročila, ki jih
zahteva skupščina;
(i) daje navodila Podjetju v skladu s členom 170;
(j) odobrava delovne načne v skladu s členom 6 aneksa III. Svet
vzamevpostopekvsakdelovninačrtv60dnehpotem,koga
je pravna in tehnična komisija predložila zasedanju sveta vskladu za naslednjimi postopki:
(i) čekomisijapriporočiodobritevdelovneganačrta,sedom-
neva, da ga je svet odobril, če noben njegov član v 14
dneh predsedniku ni poslal pismeno posebnega naspro-tovanja, v katerem bi navajal neizpolnjevanje pogojev izčlena 6 aneksa III. Če nasprotovanja so, se uporabipostopek za spravo, predviden v odstavku 8 člena 161pod (e). Če po končanem postopku za spravo še nadaljeobstajanasprotovanjeodobritvidelovneganačrta,sešteje,dajesvetodobrildelovninačrt,razenčegajesvetzavrnils konsenzom svojih članov, pri čemer je izključen pred-stavnik države ali držav, ki so vložile zahtevo ali jamčijoza njenega vložnika,
(ii) čekomisijapriporoči,dasedelovninačrtneodobri,aliče
ninjenegapriporočila,palahkosvetodobridelovninačrts tričetrtinsko večino glasov članov, ki so navzoči inglasujejo, če taka večina vključuje tudi večino članov,navzočih na zasedanju,
(k) odobrava delovne načrte, ki jih predlaga Podjetje v skladu s
členom 12 aneksa IV, pri čemer mutatis mutandis uporabljapostopke iz pododstavka (j);
(l) nadzira dejavnosti v Coni v skladu z odstavkom 4 člena 153
ter pravili, predpisi in postopki Oblasti;304
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
(m) na podlagi priporočila ekonomsko-planske komisije sprejme
vskladuspododstavkom(h)člena150ukrepe,kisopotrebni
so primerni za zavarovanje pred škodljivimi ekonomskimiposledicami, ki se v priporočilu navajajo;
(n) na podlagi mnenja ekonomsko-planske komisije daje pripo-
ročila skupščini za sistem plačil in za druge ukrepe pomočipri prilagajanju gospodarstva, predvidene v odstavku 10člena 151;
(o) (i) priporoča skupščini pravila, predpise in postopke za pra-
vično razdelitev finančnih in drugih ekonomskih koristi,ki izvirajo iz dejavnosti v Coni in od plačil in prispevkovnapodlagičlena82,upoštevajočzlastiintereseinpotrebedržav v razvoju ter narodov, ki še niso pridobili popolneneodvisnosti ali drugega samoupravnega položaja;
(ii) sprejme in začasno uporablja, dokler jih skupščina ne
odobri, pravila, predpise in postopke Oblasti in vseamandmaje nanje, upoštevajoč priporočila pravne in teh-ničnekomisijealidrugegapomožnegapristojnegaorgana.Ta pravila, predpisi in postopki se nanašajo na iskanje,raziskovanjeinizkoriščanjeConeterfinančnoposlovanjein notranjo upravo Oblasti. Prednost bo dana sprejema-nju pravil, predpisov in postopkov za raziskovanje inizkoriščanje polimetalnih gomoljev. Pravila, predpisi inpostopki za raziskovanje in izkoriščanje tistih drugihbogastev,kinisopolimetalnigomolji,bodosprejetavtrehletih potem, ko je kateri koli član Oblasti zahteval, najsprejmejo taka pravila, predpise in postopke, ki se nana-šajonatakabogastva.Vsapravila,predpisiinpostopkiseuporabljajo začasno, dokler jih ne odobri skupščina alidoklerjihnespremenisvetvskladusstališči,kijihjeizja-vila skupščina,
(p) pregleda zbiranje vseh izplačil, ki jih mora izvršiti Oblast ali
ki morajo biti izvršena v njeno dobro v zvezi z deli, začetimiv skladu z določbami tega dela;
(q) izbira med prosilci za dovoljenja proizvodnje po členu 7
aneksaIII,kadarjetakaizbirapotrebnapoomenjenidoločbi;
(r) daje skupščini v odobritev predlog letnega proračuna Obla-
sti;
(s) daje priporočila skupščini o politiki glede katerega koli vpra-
šanja ali zadeve, ki je v pristojnosti Oblasti;(t) dajepriporočilaskupščiniosuspendiranjuizvrševanjapravic
in privilegijev, ki izvirajo iz članstva na podlagi člena 185;
(u) v imenu Oblasti začenja postopke pred senatom za spore o
morskem dnu zaradi neizpolnjevanja obveznosti;
(v) seznanja skupščino z odločitvijo senata za spore o morskem
dnu v postopku, ki je bil začet na podlagi pododstavka (u) indaje priporočila, za katera meni, da so primerna, gledeukrepov, ki bi jih bilo treba sprejeti;
(w) v nujnih primerih izdaja odredbe, ki lahko vključujejo
odredbe za prekinitev ali prilagoditev del, da bi se preprečilaresna škoda morskemu okolju, ki jo povzročajo dejavnosti vConi;
(x) neodobravaizkoriščanjasektorjapogodbenikomaliPodjetju
v primerih, ko zanesljiv dokaz opozarja na nevarnost zanastanek resne škode za morsko okolje;
(y) ustanovi pomožni organ za izdelavo osnutka finančnih pra-
vil, predpisov in postopkov, ki se nanašajo na:
(i) finančno poslovanje v skladu s členi 171 do 175; in(ii) finančnearanžmajevskladusčlenom13inodstavkom1
člena 17 pod (e) aneksa III;
(z) ustanavlja ustrezne mehanizme za vodenje in nadzorovanje
inšpektorjev,kinadzirajodejavnostivConi,daseugotovi,ali
se spoštujejo določbe tega dela ter pravil, predpisov inpostopkov Oblasti ter modalitete in pogoji katere kolipogodbe, sklenjene z Oblastjo.
Člen 163
Organi sveta
1. Ustanovita se naslednja organa sveta:
(a) ekonomsko-planska komisija;
(b) pravna in tehnična komisija.
2. Vsako komisijo sestavlja 15 članov, ki jih izvoli svet izmed
kandidatov, ki so jih imenovale države stranke. Po potrebi lahkosvet odloči, da se poveča sestava komisij; pri tem upošteva eko-nomičnost in učinkovitost.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 305
3. Člani komisij imajo ustrezne kvalifikacije za področje
pristojnosti določene komisije. Države stranke predlagajo kandi-dateznajvišjostrokovnostjoinmoralnimugledom,kiimajokva-lifikacije iz takih strok, ki zagotavljajo ustvarjalno delo komisij.
4. Pri izbiri članov komisij se upošteva potreba po pravični geo-
grafski zastopanosti in po predstavljanju posebnih interesov.
5. Država stranka ne more imenovati več kot ene osebe za kan-
didata v isto komisijo. Nihče ne more biti izvoljen za delo v večkot v eni komisiji.
6. Člani komisij opravljajo svojo dolžnost pet let in so lahko
ponovno izvoljeni za novo mandatno dobo.
7. Zaradi smrti, nezmožnosti ali odstopa člana komisije pred
potekom njegovega mandata izvoli svet za preostanek mandatačlana iz iste geografske regije ali skupine interesov.
8. Članikomisijenesmejoimetinikakršnihdenarnihinteresovv
kateri koli dejavnosti v zvezi z raziskovanjem in izkoriščanjemCone.Vskladuznjihovoodgovornostjokomisiji,vkateridelajo,ne smejo niti po prenehanju svojih funkcij odkrivati nobenihindustrijskihtajnostialipodatkov,kisoindustrijskalastnina,pre-nesenih na Oblast v skladu s členom 14 aneksa III, ali drugihzaupnihinformacij,zakateresozvedelimedopravljanjemsvojihdolžnosti v Oblasti.
9. Vsaka komisija opravlja svoje delo v skladu s takimi smerni-
cami in navodili, kakršne sprejme svet.
10. Vsaka komisija sestavlja in predloži svetu v odobritev taka
pravila in predpise, ki so potrebni za učinkovito opravljanje nje-nih nalog.
11. Postopek za sprejemanje odločitev komisije se določi s pra-
vili, predpisi in postopki Oblasti. Priporočilom za svet se popotrebi priložijo povzetki razhajajočih se mnenj v komisiji.
12. Vsaka komisija opravlja svoje delo praviloma na sedežu
Oblasti in se po potrebi sestaja zaradi učinkovitega izpolnjevanjasvojih nalog.
13. Priopravljanjusvojihnalogselahkovsakakomisija,kadarje
to primerno, posvetuje z drugo komisijo ali katerim koli pristoj-nim organom Združenih narodov ali njegovih specializiranihustanovaliskaterokolimednarodnoorganizacijo,kijestrokovnaza zadevo, o kateri se opravi posvetovanje.
Člen 164
Ekonomsko-planska komisija
1. Člani ekonomsko-planske komisije imajo ustrezne kvalifika-cije, kot na primer s področja rudarstva, vodenja dejavnosti vzvezi z mineralnimi bogastvi, mednarodno trgovino ali medna-rodno ekonomijo. Svet si prizadeva zagotoviti, da bodo v član-stvu komisije zastopane vse ustrezne kvalifikacije. Komisija bovključila najmanj dva člana iz držav v razvoju, katerih gospodar-stvojebistvenoodvisnoodizvozakategorijrud,kakršnesebodopridobivale v Coni.
2. Komisija:
(a) predlaga na zahtevo sveta ukrepe za uresničevanje odločitev,
kisenanašajonadejavnostivConi,sprejetevskladustokon-
vencijo;
(b) preizkušatrendeindejavnike,kivplivajonaponudbo,povpra-
ševanje in cene surovin, ki se lahko dobijo iz Cone, pri čemerupoštevainteresedržavuvozniinizvoznic,mednjimipazlastidržav v razvoju;
(c) preizkusivsakosituacijo,kiutegnepovzročitiškodljiveposle-
dice, omenjene v členu 150 pododdelka (h), na katero so joopozorile zainteresirana država stranka ali države stranke, indaje ustrezna priporočila svetu;
(d) po odstavku 10 člena 151 predlaga svetu, da bi jih predložil
skupščini, sistem plačil ali druge ukrepe pomoči prigospodarskemprilagajanjudržavvrazvoju,kisoutrpeleškod-ljive posledice, povzročene z dejavnostmi v Coni. Komisijadaje svetu priporočila, ki so potrebna za uporabo sistema alidrugih ukrepov, ki jih je skupščina sprejela v konkretnih pri
Člen 165
Pravna in tehnična komisija
1. Člani pravne in tehnične komisije imajo ustrezne kvalifikacijes področij, ki se nanašajo na raziskovanje, izkoriščanje in306
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
predelavo rudnih bogastev, oceanografijo, varovanje morskega
okolja, ali v ekonomskih ali pravnih zadevah, povezanih zglobokomorskimrudarstvom,ternadrugihustreznihstrokovnihpodročjih. Svet si prizadeva zagotoviti, da bo članstvo komisijeodražalo vse ustrezne kvalifikacije.
2. Komisija:
(a) daje na zahtevo sveta priporočila, ki se nanašajo na izpolnje-
vanje nalog Oblasti;
(b) preveri pisne delovne načrte za dejavnosti v Coni v skladu z
odstavkom 3 člena 153 in predloži ustrezna priporočila
svetu.Komisijautemeljujesvojapriporočilaizključnonapod-lagah, določenih v aneksu III, in o tem v celoti poroča svetu;
(c) na zahtevo sveta nadzoruje dejavnosti v Coni, kadar je to
primerno, v dogovoru in sodelovanju z vsakim pravnimsubjektom, ki opravlja take dejavnosti, ali z zainteresiranodržavo ali državami, in poroča svetu;
(d) pripravlja ocene ekoloških posledic dejavnosti v Coni;
(e) daje svetu priporočila o varovanju morskega okolja, upošte-
vajoč stališča priznanih strokovnjakov s tega področja;
(f) sestavlja in predlaga svetu pravila, predpise in postopke iz
odstavka 2 člena 160 pod (o), upoštevajoč vse relevantne
dejavnike,vštevšiocenoekološkihposledicdejavnostivConi;
(g) spremljaomenjenapravila,predpišeinpostopketerobčasno
priporočasvetutakeamandmajenanje,zakateremeni,dasopotrebni ali zaželeni;
(h) daje svetu priporočila glede uvedbe opazovalnega programa,
po katerem se s priznanimi znanstvenimi metodami rednoopazujejo, merijo, ocenjujejo in preizkušajo riziki ali posle-dice onesnaževanja morskega okolja, ki jih povzročajodejavnosti v Coni, zagotavlja, da so veljavni predpisi ustrezniin da se spoštujejo, ter usklajuje izvajanje opazovalnega pro-grama, ki ga je odobril svet;
(i) vimenuOblastipriporočisvetuzačetekpostopkavsenatuza
spore o morskem dnu v skladu s tem delom in ustreznimianeksi, upoštevajoč zlasti člena 187;
(j) na podlagi odločitve senata za spore o morskem dnu, spre-
jetevpostopku,kijebilzačetnapodlagipododstavka(i),dajepriporočila svetu o ukrepih, ki jih je treba sprejeti;(k) dajesvetupriporočilazasprejemtakojšnjihukrepov,kilahko
vključujejo ukrepe za prekinitev ali prilagoditev del, da bi seza morsko okolje preprečila resna škoda, ki jo povzročajodejavnostivConi.Svetobravnavatakapriporočilapohitrempostopku;
(l) daje svetu priporočila, da pogodbenikom ali Podjetju ne
odobri izkoriščanja območij v primerih, ko zanesljiv dokazopozarja na nevarnost za nastanek resne škode za morskookolje;
(m) daje svetu priporočila o vodenju in nadzorovanju
inšpektorskega osebja, ki kontrolira dejavnost v Coni, da seugotovi, ali se spoštujejo določbe tega dela, pravila, predpisiin postopki Oblasti ter modalitete in pogoji katere kolipogodne, sklenjene z Oblastjo;
(n) izračunava zgornjo mejo proizvodnje in v imenu Oblasti
izdaja dovoljenja za proizvodnjo po odstavku 2 do 7člena 151 po vsaki redni izbiri, ki jo opravi svet med prosilciza izdajo dovoljenja za proizvodnjo v skladu s členom 7aneksa III.
3. Na zahtevo vsake države stranke ali druge zainteresiranestranke spremlja člane komisije pri opravljanju njihovih nalognadzorovanjaininšpekcijepredstavniktedržavestrankealidrugezainteresirane stranke.
Oddelek D.
Sekretariat
Člen 166
Sekretariat
1. Sekretariat Oblasti sestavljajo generalni sekretar in tolikoosebja, kolikor je Oblasti potrebno.
2. Skupščina izvoli izmed kandidatov, ki jih predlaga svet, gene-
ralnegasekretarjazaštirileta,stemdajelahkoponovnoizvoljen.
3. Generalni sekretar je glavni administrativni uslužbenec obla-
sti, v tem statusu nastopa na vseh sestankih skupščine, sveta in04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 307
pomožnih organov ter opravlja druge administrativne zadeve, ki
jih generalnemu sekretarju zaupa kateri koli izmed navedenihorganov.
4. Generalni sekretar predloži skupščini letno poročilo o delu
Oblasti.
Člen 167
Osebje Oblasti
1. OsebjeOblastisestavljakvalificiranoznanstvenoterstrokovnoin drugo osebje, potrebno za opravljanje administrativnih zadevOblasti.
2. Pri izbiri in zaposlovanju osebja ter določanju pogojev za nji-
hovo službo je glavna skrb zagotoviti najvišjo stopnjo učinkovi-tosti,sposobnostiinvestnosti.Vskladustemipogojijetrebavsopozornost nameniti izbiri osebja na kar se da široki geografskipodlagi.
3. Osebje imenuje generalni sekretar. Način in pogoji za imeno-
vanje, nagrajevanje ter odpoved so v skladu s pravili, predpisi inpostopki Oblasti.
Člen 168
Mednarodni značaj tajništva
1. Generalnisekretarinosebjepriopravljanjusvojihdolžnostinezahtevajo niti ne sprejemajo navodil od katere koli vlade ali izkakih drugih virov zunaj Oblasti. Vzdržujejo se vsakega dejanja,ki bi utegnilo vplivati na njihov položaj mednarodnih uslužben-cev,kisoodgovorniedinoleOblasti.Vsakadržavastrankajamči,da bo spoštovala izključno mednarodni položaj odgovornostigeneralnega sekretarja in osebja in da ne bo skušala nanje vpli-vati, dokler opravljajo svojo dolžnost. Vsaka kršitev dolžnosti, kijo stori član osebja, se predloži v obravnavo ustreznemuadministrativnemu sodišču, kot je predvideno v pravilih, predpi-sih in postopkih Oblasti.
2. Generalnisekretarinosebjenesmejoimetinikakršnegadenar-
negainteresaprikaterikolidejavnosti,kisenanašanaraziskova-njeinizkoriščanjeCone.VskladuznjihovoodgovornostjoObla-sti tudi po prenehanju njihovih funkcij ne smejo odkrivatinikakršnih industrijskih tajnosti, podatkov o industrijski lastnini,ki so preneseni na Oblast v skladu s členom 14 aneksa III, alikakih drugih zaupnih obvestil, za katera so zvedeli med svojoslužbo v Oblasti.
3. Če član osebja Oblasti krši obveznosti, predvidene v odstavku
2, začne Oblast na zahtevo države stranke, ki je oškodovana stako kršitvijo, ali na zahtevo fizične ali pravne osebe, za katerojamčidržavastranka,kotjedoločenovodstavku2člena153pod(b) in ki je oškodovana s tako kršitvijo, postopek zoper takegačlana osebja pred sodiščem, ki je določen s pravili, predpisi inpostopki Oblasti. Oškodovana stranka ima pravico sodelovati vpostopku. Če sodišče tako priporoči, generalni sekretar odpustizadevnega člana osebja.
4. Pravila, predpisi in postopki oblasti vsebujejo določbe,
potrebne za uporabo tega člena.
Člen 169
Posvetovanje in sodelovanje z mednarodnimi in
nevladnimi organizacijami
1. OvprašanjihizpristojnostiOblastisklepageneralnisekretarzodobritvijo sveta primerne aranžmaje zaradi posvetovanja insodelovanjazmednarodnimiinnevladnimiorganizacijami,kijihpriznava Ekonomski in socialni svet Združenih narodov.
2. Vsaka organizacija, s katero je generalni sekretar sklenil
aranžma na podlagi odstavka 1, lahko določi predstavnike, ki sokot opazovalci navzoči na sestankih organov Oblasti v skladu sposlovnikomvsakegatakegaorgana.Določisepostopek,dabisev ustreznih primerih dobila mnenja od takih organizacij.
3. Generalnisekretarlahkopošljedržavamstrankampisnaporo-
čila, ki jih predložijo nevladne organizacije iz prvega odstavka, ozadevah,zakateresoteposebejpristojneinkisenanašajonadeloOblasti.
Oddelek E.
Podjetje
Člen 170
Podjetje
1. Podjetje je organ Oblasti, ki neposredno izvaja dejavnosti v308 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Conivskladuzodstavkom2člena153pod(a)tertransport,pre
delavo in trženje z rudami, dobljenimi iz Cone.
2. Znotraj Oblasti kot mednarodne pravne osebe ima Podjetje
tisto pravno in poslovno sposobnost, ki je določena s statutom,zajetim v aneksu IV. Podjetje deluje v skladu s to konvencijo terpravili,predpisiinpostopkiOblastiinvskladussplošnopolitiko,ki jo je določila skupščina, ter po navodilih in pod nadzorstvomsveta.
3. Glavni poslovni sedež Podjetja je na sedežu Oblasti.4. V skladu z odstavkom 2 člena 173 in členom 11 aneksa IV
razpolagaPodjetjespotrebnimidenarnimisredstvizaizpolnjeva-nje svojih nalog in pridobiva tehnologijo, kot je določeno včlenu 144 ter v drugih ustreznih določbah te konvencije.
Oddelek F.
Finančno poslovanje Oblasti.
Člen 171
Denarna sredstva Oblasti
Denarna sredstva Oblasti so:
(a) določeni prispevki članic Oblasti v skladu z odstavkom 2
člena 160 pod (e);
(b) sredstva, ki jih Oblast pridobi v zvezi z dejavnostmi v Coni v
skladu s členom 13 aneksa III;
(c) sredstva,prenesenaizPodjetjavskladusčlenom10aneksaIV;(d) sredstva, izposojena v skladu s členom 174;(e) prostovoljni prispevki članic in drugih subjektov, ter(f) vplačila v kompenzacijski sklad v skladu z odstavkom 10
člena 151, katerih vire mora priporočiti ekonomsko-planska
komisija.
Člen 172
Letni proračun Oblasti
Generalni sekretar pripravi letni proračun Oblasti in ga predložisvetu. Svet obravnava letni proračun in ga predloži skupščiniskupaj z vsemi priporočili v zvezi s tem. Skupščina preuči inodobri predlagani letni proračun v skladu z odstavkom 2člena 160 pod (h).Člen 173
Stroški Oblasti
1. Prispevki iz pododstavka (a) člena 171 se vplačujejo na pose-benračunzakritjeadministrativnihstroškovOblasti,doklertanebo imela za njihovo kritje na razpolago dovolj sredstev iz drugihvirov.
2. Iz sredstev Oblasti se krijejo predvsem njeni administrativni
stroški.Razendoločenihprispevkovizpododstavka(a)člena171se smejo sredstva, ki ostanejo po izplačilu administrativnih stro-škov, med drugim:
(a) razdeliti v skladu s členom 140 in odstavkom 2 člena 60 pod
(g);
(b) uporabiti za oskrbo Podjetja s sredstvi v skladu z odstavkom
4 člena 170; in
(c) uporabiti za izplačilo nadomestil državam v razvoju v skladu
z odstavkom 10 člena 151 in odstavkom 2 člena 160 pod (l).
Člen 174
Pooblastitev Oblasti, da si izposoja sredstva
1. Oblast je pooblaščena, da si izposoja sredstva.
2. Skupščina v svojih finančnih predpisih, sprejetih po odstavku
2 člena 160 pod (f), predpiše meje pooblastitve Oblasti zaizposojanje sredstev.
3. Svet je nosilec pooblastitve Oblasti za izposojanje sredstev.4. Države stranke ne odgovarjajo za dolgove Oblasti.
Člen 175
Letni finančni pregled
Dokumente,knjigeinračuneOblasti,vštevšinjenaletnafinančna
poročila, letno pregleda neodvisen strokovnjak za finance, ki gaimenuje skupščina.
Oddelek G.
Pravni položaj, privilegiji in imunitete
Člen 176
Pravni položaj
Oblast je mednarodna pravna oseba in ima tako pravno sposob-nost, kot ji je potrebna za opravljanje njenih nalog in izpolnjeva-nje njenih ciljev.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 309
Člen 177
Privilegiji in imunitete
Da bi lahko izpolnjevala svoje naloge, uživa Oblast na območju
vsakedržaveprivilegijeinimunitete,navedenevtemoddelku.Pri-vilegiji in imunitete Podjetja so navedeni v členu 13 aneksa IV.
Člen 178
Imunitete glede postopka, predvidenega z zakonom
Oblast, njeno premoženje ter aktiva uživajo imuniteto gledepostopka,predvidenegazzakonom,razenkadarseOblastvdolo-čenem primeru izrecno odpove taki imuniteti.
Člen 179
Imunitete glede preiskave ali katerega koli načina odvzema
Premoženje in aktiva Oblasti, kjer koli sta in v kogar koli posestista, uživata imuniteto glede preiskave, rekvizicije, konfiskacije,razlastitvealikateregakolidrugeganačinaodvzemazizvršilnimiali legislativnimi ukrepi.
Člen 180
Izvzetje od omejitev, reguliranja, nadzora in moratorija
Premoženje in aktiva Oblasti sta izvzeta od kakršnih koli omeji-tev, reguliranja, nadzora in moratorija.
Člen 181
Arhiv in uradna komunikacijska sredstva Oblasti
1. Arhiv Oblasti je povsod nedotakljiv.
2. Podatki o lastništvu, industrijske tajnosti ali podobna obves-
tilaterpodatkioosebjusenehranijovarhivih,kisodostopnijav-nosti.
3. Glede uradnih komunikacijskih sredstev odobri Oblasti vsaka
država stranka postopek, ki ni manj ugoden od tistega, ki ga tadržava priznava drugim mednarodnim organizacijam.Člen 182
Privilegiji in imunitete določenih oseb, ki so povezane z
Oblastjo
Predstavniki držav strank, ki so navzoči na zasedanjih skupščine,svetaaliorganaskupščinealisvetatergeneralnisekretarinosebjeOblasti uživajo na območju vsake države stranke:
(a) imuniteto glede z zakonom predvidenega postopka zaradi
dejanj,kisojihopravilipriizvrševanjusvojihdolžnosti,razen
česetejimunitetivdoločenemprimeru,kadarjetoprimemo,izrecno odpove država, ki jo predstavljajo, ali Oblast;
(b) Če navedene osebe niso državljani določene države stranke,
uživajo enake imunitete, kot jih ta država stranka priznavapredstavnikom, uradnim osebam in uslužbencem ustreznestopnjedrugihdržavstrankgledeimigracijskihomejitev,zah-tev po registraciji tujcev in obveznosti do državnih služb, terenakeolajšave,kisenanašajonaomejitvezamenjavedenarja,in enak postopek glede olajšav za potovanja.
Člen 183
Davčne in carinske oprostitve
1. Pri svojih uradnih dejavnostih so Oblast, njena aktiva inpremoženje,njeniprihodkiternjenadelainzadeve,dovoljenipotej konvenciji, oproščeni vseh neposrednih davkov, za njeneuradne potrebe uvoženo ali izvoženo blago pa vseh carinskihdajatev.Oblastnemorezahtevatioprostitvedavščin,kisolepla-čilo za opravljene storitve.
2. Kadar Oblast kupi blago ali plača storitve večje vrednosti za
svojeuradnedejavnostialikadarsetostorivnjenemimenu,cenatega blaga ali storitev pa vključuje davke ali dajatve, ukrenejodržave stranke vse, kar je ustrezno in praktično možno, da bioprostiletakedavkealidajatvealidabijihnadomestile.Blago,kije uvoženo ali kupljeno z oprostitvami iz tega člena, se ne smeprodatinitisenesmekakodrugačeznjimrazpolagatinaobmočjudržave stranke, ki je odobrila Oprostitev, razen pod pogoji, ki sodogovorjeni s to državo stranko.
3. Države stranke ne pobirajo davka od plač ali zaslužkov ali
katerih koli drugih oblik prejemkov, ki jih Oblast izplačuje gene-ralnemusekretarjuinosebjuOblastiterstrokovnjakom,kiizpol-njujejo naloge Oblasti, ki pa niso njihovi državljani.310
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Oddelek H
Prekinitev uživanja članskih pravic in privilegijev
Člen 184
Prekinitev izvrševanja glasovalne pravice
Država stranka, ki je v zaostanku s plačevanjem svojih finančnih
prispevkov Oblasti, nima pravice glasovanja, če je znesek njenihzaostankov enak znesku prispevkov, ki jih dolguje za predhodnidve polni leti, ali večji od njega: Skupščina lahko kljub temudovoli taki članici, da glasuje, če se prepriča, da je ostala dolžnazaradi okoliščin, ki so zunaj njenega vpliva.
Člen 185
Prekinitev izvrševanja članskih pravic in privilegijev
1. Skupščinalahkonapriporočilosvetaprekinedržavistranki,kije grobo in trdovratno kršila določbe tega dela, izvrševanječlanskih pravic in privilegijev.
2. Doklersenatzasporeomorskemdnuneugotovi,alijedržava
stranka grobo in trdovratno kršila določbe tega dela, se na pod-lagi odstavka 1 ne more izvesti noben postopek.
POGLAVJE 5
REŠEVANJE SPOROV IN SVETOVALNA MNENJA
Člen 186
Senat za spore o morskem dnu Mednarodnega sodišča za
pomorsko mednarodno pravo
Senat za spore o morskem dnu se ustanovi po določbah tegapoglavja,delaXVinaneksaVI,kiobenemdoločajotudinačin,pokaterem izvršuje svojo jurisdikcijo.
Člen 187
Pristojnost senata za spore o morskem dnu
Senatzasporeomorskemdnujenapodlagitegadelainaneksov,kisenanašajonanj,pristojenzaspore,kisenanašajonadejavnostiv Coni; kategorije sporov pa so naslednje:(a) spori med državami strankami v zvezi z razlago ali uporabo
tega dela in aneksov, ki se nanašajo nanj;
(b) spori med državo stranko in Oblastjo, ki se nanašajo na:
(i) dejanjaaliopustitveOblastialidržavestranke,zakaterese
trdi, da pomenijo kršitve tega dela ali aneksov, ki se nana-šajo nanj, ali pravil, predpisov in postopkov Oblasti, spre-jetih v skladu z njim; ali
(ii) dejanj Oblasti, za katera se trdi, da pomenijo prekoračitev
pristojnosti ali zlorabo pooblastitev;
(c) spori med strankami kake pogodbe, bodisi da gre za države
stranke, Oblast ali Podjetje, državna podjetja in fizične alipravneosebe,navedenevodstavku2člena153pod(b),nana-šajo pa se:
(i) na razlago ali uporabo relevantne pogodbe ali delovnega
načrta; ali
(ii) na dejanja ali opustitve pogodbene stranke, ki se nanašajo
na dejavnosti v Coni in so naperjeni zoper drugo stranko
ali neposredno posegajo v njene pravno utemeljene inte-rese;
(d) spori med Oblastjo in bodočim možnim pogodbenikom, za
katerega jamči država po odstavku 2 člena 153 pod (b) in kisicer pravilno izpolnjuje pogoje iz odstavka 6 člena 4 aneksaIIIinodstavka2člena13,kisenanašajonazavrnitevpogodbeali pravnega problema, ki je nastal med pogajanji o pogodbi;
(e) sporimedOblastjoindržavostranko,državnimpodjetjemali
fizično ali pravno osebo, za katero jamči država stranka poodstavku2člena153pod(b),česetrdi,dajeOblastprevzelaodgovornost, predvideno v členu 22 aneksa III;
(f) vsi drugi spori, za katere je pristojnost senata v tej konvenciji
posebej predvidena.
Člen 188
Predložitev sporov posebnemu senatu mednarodnega
sodišča za pomorsko mednarodno pravo ali ad hoc senatu
senata za spore o morskem dnu ali obvezni trgovinski
arbitraži
1. Spori med državami strankami navedeni v 187u pod (a), selahko predložijo:04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 311
(a) na zahtevo strank v sporu posebnemu senatu mednarodnega
sodišča za pomorsko mednarodno pravo, ustanovljenemu v
skladu s členom 15 in 17 aneksa VI; ali
(b) nazahtevokaterekolistrankevsporuadhocsenatusenataza
spore o morskem dnu, ustanovljenemu v skladu s členom 37aneksa VI.
2. (a) Spori v zvezi z razlago ali uporabo pogodbe, navedene v
členu 187 pod (c) (i), se predložijo na zahtevo katere kolistranke v sporu obvezni trgovinski arbitraži, razen če sestranke ne sporazumejo drugače. Trgovinsko-arbitražnosodišče, ki mu je predložen spor, ni pristojno za odločanjeo katerem koli vprašanju v zvezi z razlago te konvencije.Kadar spor vključuje tudi vprašanje razlage dela XI inaneksov, ki se nanašajo nanj glede na dejavnosti v Coni, setovprašanjepošljevodločanjesenatuzasporeomorskemdnu.
(b)Če na začetku ali med arbitražnim postopkom arbitražno
sodiščeodredibodisinazahtevoenestrankevsporubodisipropriomotu,dajenjegovaodločitevodvisnaododločitvesenata za spore o morskem dnu, pošlje arbitražno sodiščeto vprašanje senatu za spore o morskem dnu v odločanje.Potem arbitražno sodišče nadaljuje postopek in sprejmesvoje odločitve v skladu z odločitvijo senata za spore omorskem dnu.
(c) Če v pogodbi ni določbe o arbitražnem postopku, ki ga je
treba uporabiti v sporu, se arbitraža vodi v skladu sUNCITRALovimi arbitražnimi pravili ali drugimi arbitraž-nimi pravili, ki se lahko predpišejo v pravilih, predpisih inpostopkih Oblasti, razen če stranke v sporu ne odločijodrugače.
Člen 189
Omejitev pristojnosti glede odločitev Oblasti
SenatzasporeomorskemdnuvskladustemdelomnimanobenepristojnostigledeizvrševanjadiskrecijskihpooblastitevOblasti;vnobenem primeru senat diskrecijske pravice Oblasti ne morenadomestiti s svojo. Ne glede na člen 191 se senat za spore omorskem dnu pri izvrševanju svoje pristojnosti po členu 187 neizjavlja o tem, ali so neka pravila, predpisi ali postopki Oblasti vskladu s to konvencijo, niti ne razglasi za neveljavno katero kolitako pravilo oziroma predpis ali postopek. Njena pristojnost je vtem pogledu omejena na odločanje o trditvah, da bi utegnila bitiuporabakakihpravil,predpisovinpostopkovOblastivposamez-nihzadevahvkolizijispogodbenimiobveznostmistrankvsporuali z njihovimi obveznostmi na podlagi te konvencije o trditvah,ki se nanašajo na prekoračitve pristojnosti ali na zlorabepooblastitev, ter o odškodninskih zahtevkih za škodo, ki jo jetreba povrniti, ali o drugih nadomestilih. ki jih je treba dati dolo-čeni stranki zaradi opustitve druge stranke, da ugodi svojimpogodbenimobveznostimaliobveznostimnapodlagitekonven-cije.
Člen 190
Sodelovanje in nastop v postopkih držav strank, ki jamčijo
1. Če je kaka fizična ali pravna oseba stranka kakega spora izčlena187,jetrebaotemobvestitidržavo,kijamči,inimatapra-vico sodelovati v postopku tako, da vlaga pisne ali ustne izjave.
2. Če je tožbo zoper državo stranko vložila fizična ali pravna
oseba, za katero jamči druga država stranka in gre za spor izčlena 187 pod (c), lahko tožena država zahteva od države, ki zate osebo jamči, da nastopi v postopku v imenu te osebe. Če nenastopi, lahko tožena država uredi, da jo zastopa pravna oseba znjenim državljanstvom.
Člen 191
Svetovalna mnenja
Senatzasporeomorskemdnudajesvetovalnamnenjanazahtevoskupščinealisvetaopravnihvprašanjih,kinastanejovokvirunji-hovih dejavnosti. Taka mnenja se dajejo po hitrem postopku.312
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
DEL XII
VAROVANJE IN OHRANITEV MORSKEGA OKOLJA
POGLAVJE 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 192
Splošna obveznost
Države so dolžne varovati in ohranjati morsko okolje.
Člen 193
Suverena pravica držav do izkoriščanja svojih naravnih
bogastev
Države imajo suvereno pravico, da svoja naravna bogastva izko-
riščajo na podlagi lastne politike glede okolja, in dolžnost, davarujejo in ohranjajo morsko okolje.
Člen 194
Ukrepi za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje
onesnaževanja morskega okolja
1. Posamično ali skupaj, kakor jim ustreza, ukrenejo države vskladu s to konvencijo vse, kar je potrebno, da bi preprečile,zmanjšale in nadzorovale onesnaževanje morskega okolja izkaterega koli vira, pri čemer v ta namen uporabljajo v skladu ssvojimi možnostmi najprimernejša sredstva, s katerimi razpola-gajo, ter si prizadevajo uskladiti svoje politike v zvezi s tem.
2. Države ukrenejo vse, kar je potrebno, da bi zagotovile, da se
dejavnosti, za katere velja njihova jurisdikcija ali nadzorstvo,vodijo tako, da z onesnaževanjem ne povzročajo škode drugimdržavam ali njihovemu okolju in da se onesnaževanje, nastalozaradi dogodkov ali dejavnosti pod njihovo jurisdikcijo alinadzorstvom, ne razširi izven območij, nad katerimi zadevnedržaveizvršujejosvojesuverenepravicevskladustokonvencijo.
3. Ukrepi, ki se sprejemajo po tem delu konvencije, se nanašajo
na vse vire onesnaževanja morskega okolja. Ti ukrepi meddrugim obsegajo tiste, katerih namen je, da se kar najbolj omeji:
(a) izpuščanje strupenih, škodljivih ali nezdravih snovi, zlasti
tistih, ki so trajne, iz virov na kopnem, iz zraka ali po zraku
ali s potapljanjem;
(b) onesnaževanje z ladij - zlasti ukrepe, da bi se preprečile
nezgode in omogočili ukrepi v sili, da bi se varno opravljaledejavnosti na morju, preprečevala namerna in nenamernapraznjenja ter predpisovanje načrtov, gradnje, opreme inuporabe ladij ter sestave njihove posadke;
(c) onesnaževanje s postrojev in naprav, ki se uporabljajo za raz-
iskovanje ali izkoriščanje naravnih bogastev morskega dna inpodzemlja, zlasti ukrepe, da bi se preprečile nezgode in omo-gočilo ukrepanje v sili, da bi se varno opravljale dejavnosti namorju ter predpisovanje načrtov, gradnje, opreme in uporabetakšnih postrojev in naprav ter sestava njihovih posadk;
(d) onesnaževanje z drugih postrojev in naprav, ki obratujejo v
morskem okolju, zlasti ukrepe, da bi se preprečile nezgode inomogočiloukrepanjevsili,dabisevarnoopravljaledejavnostina morju ter predpisovanje načrtov, gradnje, opreme inuporabetakihpostrojevalinapravinsestavanjihovihposadk.
4. Pri sprejemanju ukrepov zaradi preprečevanja, zmanjševanjaali nadziranja onesnaževanja morskega okolja se države vzdržu-jejoneupravičenegavmešavanjavdejavnosti,kijihizvajajodrugedržave pri izvrševanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolž-nosti v skladu s to konvencijo.
5. Ukrepi, sprejeti v skladu s tem delom konvencije, obsegajo
tiste, ki so nujni za varovanje in ohranitev redkih in občutljivihekološkihsistemovternaravnegaokoljaredkihinogroženihvrstali vrst, ki jim grozi nevarnost, da bodo izumrle, ter drugih oblikmorske favne in flore.
Člen 195
Dolžnost, da se škodljive posledice ali nevarnosti ne
prenašajo ali da se ena vrsta onesnaževanja ne spremeni v
drugo
Pri sprejemanju ukrepov za preprečevanje, zmanjšanje ali nadzi-ranje onesnaževanja morskega okolja ravnajo države tako, dabodisi neposredno ali posredno ne prenašajo škodljivih posledicalinevarnostizenegaobmočjanadrugoalidanespremenijoenevrste onesnaževanja v drugo.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 313
Člen 196
Uporaba tehnologije ali uvajanje tujih ali novih vrst
1. Države sprejemajo vse nujne ukrepe, da bi se preprečilo,
zmanjšalo ali nadziralo onesnaževanje morskega okolja, ki gapovzročauporabatehnologijepodnjihovojurisdikcijoalinadzor-stvom, ali namerno ali naključno uvajanje tujih ali novih vrst vposamezne dele morskega okolja, ki utegnejo tu povzročiti večjein škodljive spremembe.
2. Ta člen ne posega v uporabo te konvencije glede preprečeva-
nja, zmanjševanja ali nadziranja onesnaževanja morskega okolja.
POGLAVJE 2
SPLOŠNO IN REGIONALNO SODELOVANJE
Člen 197
Sodelovanje na splošni ali regionalni ravni
Zaradi varovanja in ohranitve morskega okolja sodelujejo državenasplošniravni,popotrebipanaregionalni,neposrednoaliprekpristojnih mednarodnih organizacij pri oblikovanju in izvajanjumednarodnih predpisov, standardov ter priporočene prakse inpostopkov v skladu s to konvencijo, upoštevajoč regionalne zna-čilnosti.
Člen 198
Opozorilo o grozeči ali dejanski škodi
Kadar država zve za primere, v katerih grozi morskemu okoljunevarnost, da bo utrpelo škodo, ali da je utrpelo škodo zaradionesnaženja, takoj obvesti druge države, za katere meni, da biutegnile biti izpostavljene taki škodi, obenem pa tudi pristojnemednarodne organizacije.
Člen 199
Načrti nujnih ukrepov zoper onesnaženje
V primerih iz člena 198 države prizadetega območja v skladu ssvojimi možnostmi in kolikor je mogoče pristojne mednarodneorganizacije sodelujejo, da bi odpravile učinke onesnaževanja inpreprečilealizmanjšaleškodo.Vtanamendržaveskupajpreučijoin sprejmejo načrte takojšnjih ukrepov, da bi se odzvale v prime-rih onesnaževanja morskega okolja.
Člen 200
Preučevanja, raziskovalni programi ter izmenjava
informacij in podatkov
Države sodelujejo neposredno ali prek pristojnih mednarodnihorganizacij, da bi pospeševale preučevanje in sprejemanjeznanstvenoraziskovalnih programov ter spodbujale izmenjavodobljenihinformacijinpodatkovoonesnaževanjumorskegaoko-lja. Prizadevajo si, da aktivno sodelujejo pri regionalnih insplošnih programih za pridobitev znanja o ugotavljanju vrste inobsegaonesnaževanja,izpostavljenostionesnaževanjutersmerehnjegovega gibanja, nevarnostih ter o načinu in sredstvih zaodpravo posledic.
Člen 201
Znanstveni kriteriji za predpise
Napodlagiobvestilinzbranihpodatkovpočlenu200sodelujejodržave neposredno ali prek pristojnih mednarodnih organizacij,da bi določile primerne znanstvene kriterije za oblikovanje inizdelavo pravil in standardov ter priporočene prakse in postop-kov za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesnaževanjamorskega okolja.
POGLAVJE 3
TEHNIČNA POMOČ
Člen 202
Znanstvena in tehnična pomoč državam v razvoju
Države neposredno ali prek pristojnih mednarodnih organizacij:
(a) pospešujejoprogramepomočidržavamvrazvojunapodročju
znanosti, šolanja, tehnike in drugega, da bi varovale in ohra-
njalemorskookoljeterpreprečevale,zmanjševaleinnadziraleonesnaževanje morja. Taka pomoč med drugim vključuje:
(i) usposabljanje njihovih znanstvenikov in tehnikov;(ii) omogočanje njihovega sodelovanja pri ustreznih medna-
rodnih programih;314
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
(iii) njihovo oskrbo s potrebno opremo in pripomočki;
(iv) povečanjenjihovihsposobnosti,dasameproizvajajotako
opremo;
(v) nasvete in izpopolnjevanje sredstev za raziskovanje,
opazovanje, šolanje in druge programe;
(b) nudijo primerno pomoč, zlasti državam v razvoju, da bi se
zmanjšaliučinkihujšihnezgod,kiutegnejopovzročitiprecejš-
nje onesnaženje morskega okolja;
(c) nudijo primerno pomoč, zlasti državam v razvoju, pri izde-
lavi ekoloških ocen.
Člen 203
Preferencialno obravnavanje držav v razvoju
Zaradipreprečevanja,zmanjševanjaalinadziranjaonesnaževanjamorskega okolja ali zmanjšanja posledic onesnaževanja dajejomednarodne organizacije prednost državam v razvoju:
(a) pri delitvi ustreznih skladov in tehnične pomoči;(b) pri uporabi svojih specializiranih služb.
POGLAVJE 4
OPAZOVANJE IN EKOLOŠKA OCENA
Člen 204
Opazovanje nevarnosti ali posledic onesnaževanja
1. V skladu s pravicami drugih držav si države, kolikor je to
mogoče,neposrednoaliprekpristojnihmednarodnihorganizacijprizadevajo, da po priznanih znanstvenih metodah pozornoopazujejo, merijo, ocenjujejo ali analizirajo nevarnosti ali posle-dice onesnaževanja morskega okolja.
2. Zlasti pa države nadzirajo posledice svojih dejavnosti, ki se
opravljajo z njihovim dovoljenjem ali pri katerih sodelujejo da biugotovile, ali utegnejo take dejavnosti onesnažiti morsko okolje.Člen 205
Objavljanje poročil
Države objavljajo poročila o rezultatih, doseženih po členu 204,ali pa v primernih časovnih presledkih preskrbijo taka poročilapristojnim mednarodnim organizacijam, ki naj bi jih dale na raz-polago vsem državam.
Člen 206
Ocena možnih posledic dejavnosti
Kadar države iz resnih razlogov menijo, da utegnejo načrtovanedejavnosti pod njihovo jurisdikcijo ali nadzorstvom povzročitivečje onesnaženje ali večje in škodljive spremembe v morskemokolju, ocenijo, kolikor je to izvedljivo, možne posledice takihdejavnosti za morsko okolje in poročajo o rezultatih takih ocenna način iz člena 205.
POGLAVJE 5
MEDNARODNA PRAVILA IN DRŽAVNA ZAKONODAJA ZA
PREPREČEVANJE, ZMANJŠANJE IN NADZIRANJE
ONESNAŽEVANJA MORSKEGA OKOLJA
Člen 207
Onesnaževanje iz kopenskih virov
1. Državesprejmejozakoneinpredpisezapreprečevanje,zmanj-šanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja iz kopenskihvirov, vštevši reke, široka rečna ustja, cevovode in odvodnenapeljave, pri čemer upoštevajo mednarodno priznana pravila,standarde ter priporočeno prakso in postopke.
2. Države sprejmejo tudi druge ukrepe, ki utegnejo biti potrebni
zapreprečevanje,zmanjšanjeinnadziranjetakegaonesnaževanja.
3. V zvezi s tem si države prizadevajo uskladiti svoje politike na
ustrezni regionalni ravni.
4. Državesizlastiprekpristojnihmednarodnihorganizacijalina
diplomatskikonferenciprizadevajodoločitisplošnainregionalnapravila in standarde ter priporočeno prakso in postopke za pre-prečevanje, zmanjševanje in nadziranje onesnaževanja morskegaokoljaizkopenskihvirov,pričemerupoštevajoznačilnostiregije,ekonomske možnosti držav v razvoju ter potrebe za njihovgospodarski razvoj. Po potrebi se omenjena pravila in standarditer priporočena praksa in postopki občasno preizkusijo.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 315
5. Zakoni, predpisi, ukrepi, pravila in standardi ter priporočena
praksa in postopki iz odstavka 1, 2 in 4 vključujejo tudi tiste, skaterimi se, kolikor je mogoče, omejuje izpuščanje strupenih,škodljivih ali nezdravih snovi, zlasti tistih, ki so trajne, v morskookolje.
Člen 208
Onesnaževanje zaradi dejavnosti na morskem dnu, ki so
pod državno jurisdikcijo
1. Obalnedržavesprejmejozakoneinpredpisezapreprečevanje,zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja, kinastane zaradi ali v zvezi z dejavnostmi na morskem dnu, ki sopodnjihovojurisdikcijo,pravtakopatudionesnaževanjezumet-nihotokov,postrojevinnapravpodnjihovojurisdikcijovskladus členom 60 in 80.
2. Države obenem sprejmejo tudi druge ukrepe, ki utegnejo biti
potrebnizapreprečevanje,zmanjšanjeinnadziranjetakegaones-naževanja.
3. Taki zakoni, predpisi in ukrepi ne smejo biti manj učinkoviti
od mednarodnih pravil in standardov ter priporočene prakse inpostopkov.
4. Državesiprizadevajouskladitisvojopolitikovzvezistemna
ustrezni regionalni ravni.
5. Države zlasti prek pristojnih mednarodnih organizacij ali na
diplomatski konferenci določijo splošna in regionalna pravila,standarde ter priporočeno prakso in postopke za preprečevanje,zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja izodstavka 1. Ta pravila in standardi ter priporočena praksa inpostopki se po potrebi občasno preizkusijo.
Člen 209
Onesnaževanje zaradi dejavnosti v Coni
1. Mednarodna pravila, predpisi in postopki se določijo v skladuz delom XI zaradi preprečevanja, zmanjšanja in nadziranja ones-naževanja morskega okolja, ki nastane zaradi dejavnosti v Coni.Takapravila,predpisiinpostopkisepopotrebiobčasnopreizku-sijo.
2. V skladu z ustreznimi določbami tega oddelka sprejmejo
državezakoneinpredpisezapreprečevanje,zmanjšanjeinnadzi-ranje onesnaževanja morskega okolja, ki nastane zaradi tistihdejavnosti v Coni, ki se opravljajo z ladjami, postroji, napravamiindrugimipripravamipodnjihovozastavoalikisovpisaninanji-hovemobmočjualidelujejopodnjihovooblastjo,odvisnoodpri-mera.Zahtevevtehzakonihinpredpisihnesmejobitimanjučin-kovite od mednarodnih pravil in standardov ter priporočeneprakse iz prvega odstavka.
Člen 210
Onesnaževanje s potapljanjem
1. Državesprejmejozakoneinpredpisezapreprečevanje,zmanj-šanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja s potaplja-njem.
2. Države sprejmejo tudi druge ukrepe, ki utegnejo biti potrebni
zapreprečevanje,zmanjšanjeinnadziranjetakegaonesnaževanja.
3. Taki zakoni, predpisi in ukrepi zagotovljajo, da se potapljanje
ne izvaja brez dovoljenja pristojnih organov držav.
4. Državesizlastiprekpristojnihmednarodnihorganizacijalina
diplomatskikonferenciprizadevajodoločitisplošnainregionalnapravila in standarde ter priporočeno prakso in postopke za pre-prečevanje, zmanjšanje in nadziranje takega onesnaževanja. Tapravila in standardi ter priporočena praksa in postopki se popotrebi občasno preverijo.
5. Potapljanjevmejahteritorialnegamorjainizključneekonom-
skeconealinaepikontinentalnipassenesmeizvajatibrezizrec-negapoprejšnjegadovoljenjaobalnedržave,kiimapravicodovo-liti, urediti in nadzirati tako potapljanje potem, ko je primernopreučila zadevo z drugimi državami, ki zaradi svoje geografskelege utegnejo zaradi tega utrpeti škodljive posledice.
6. Državni zakoni, predpisi in ukrepi ne smejo biti pri prepreče-
vanju,zmanjšanjualinadziranjutakegaonesnaževanjamanjučin-koviti od splošnih pravil in standardov.
Člen 211
Onesnaževanje z ladij
1. Države prek pristojne mednarodne organizacije ali na splošnidiplomatskikonferencidoločijomednarodnapravilainstandardezapreprečevanje,zmanjševanjeinnadziranjeonesnaževanjamor-skega okolja z ladij; na enak način, kjer je to ustrezno, pa tudispodbujajosprejetjeplovnihsistemov,skateriminajbisezmanj-šalenevarnostiprednezgodami,kibiutegnilepovzročitionesna-ženjemorskegaokoljaintudiobale,terškodazonesnaženjem,ki316
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
bi utegnila prizadeti s tem povezane interese obalnih držav. Ta
pravila in standardi se prav tako po potrebi občasno preizkusijo.
2. Državesprejmejozakoneinpredpisezapreprečevanje,zmanj-
šanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja z ladij, kiimajo izobešeno njihovo zastavo ali so vpisane na njihovemobmočju. Ti zakoni in predpisi naj bodo vsaj toliko učinkoviti,kolikorsoučinkovitatudisplošnasprejetamednarodnapravilainstandardi,določeniprekpristojnemednarodneorganizacijealinasplošni diplomatski konferenci.
3. Države, ki predpišejo posebne zahteve za preprečevanje,
zmanjševanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja kotpogojzavstoptujihladijvsvojelukealinotranjemorskevodealiza pristajanje ob svojih postajah z napravami, oddaljenimi odobale,pravnoveljavnoobjavijotakezahtevealijihsporočijomed-narodni organizaciji. Kadar take zahteve v isti obliki predpišetadve ali več obalnih držav v prizadevanju, da bi uskladile politiko,jetrebavsporočilunavesti,kateredržavesodelujejovtakihdogo-vorihosodelovanju.Vsakadržavazahtevaodpoveljnikaladje,kiima izobešeno njeno zastavo ali je vpisana na njenem območju,da takrat, ko plove skozi teritorialno morje države, ki sodeluje vtakih dogovorih o sodelovanju, na zahtevo te države obvesti otem, ali plove v državo območja, zajetega s takimi dogovori osodelovanju, ter da navede, če plove v to državo, ali je ugodilzahtevamzavplovitevvlukotedržave.Tačlenneposegavkon-tinuirano izvrševanje pravic ladij do neškodljivega prehoda ozi-roma v uporabo odstavka 2 člena 25.
4. Obalne države lahko v zvezi z izvajanjem svoje suverenosti v
mejah svojega teritorialnega morja sprejmejo zakone in predpiseza preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja morjas tujih ladij, vštevši ladje, ki izkoristijo pravico do neškodljivegaprehoda. Ti zakoni in predpisi v skladu s poglavjem 3 dela II nesmejo ovirati neškodljivega prehoda tujih ladij.
5. Zaradi uveljavljanja določil oddelka 6, smejo obalne države
gledesvojeizključneekonomskeconesprejetizakoneinpredpiseza preprečevanje, zmanjševanje in nadziranje onesnaževanja zladij, ki so usklajeni in omogočajo uresničevanje splošno spreje-tih mednarodnih pravil in standardov, določenih prek pristojnemednarodne organizacije ali na splošni diplomatski konferenci.
6. (a) Kadar mednarodna pravila in standardi iz odstavka 1 niso
primerni, da bi se ugodilo posebnim situacijam, in kadar
imajoobalnedržavetehtenrazlog,daverjamejo,dajenekoposebno, jasno določeno območje njihovih izključnihgospodarskih con območje, za katero je potrebno sprejetiposebne obvezne ukrepe, da bi se iz priznanih tehničnihrazlogov v zvezi z oceanografskimi in ekološkimi razme-rami v njih in zaradi njihove uporabe ali varovanja njiho-vih naravnih bogastev in zaradi posebnih značilnosti pro-meta v njih preprečilo onesnaževanje z ladij, lahko obalnedržave za to območje, potem ko so se na ustrezen načinprek pristojne mednarodne organizacije posvetovale zvsemi drugimi zainteresiranimi državami, pošljejo obve-stilotejorganizaciji,podprtozznanstvenimiintehničnimidokaziterpodatkiopotrebnihnapravahzasprejemodpad-kov. V dvanajstih mesecih po prejemu takega obvestilaorganizacija ugotovi, ali pogoji na tem območju ustrezajozgoraj navedenim zahtevam. Če organizacija tako ugotovi,lahko obalne države za to območje sprejmejo zakone inpredpise za preprečevanje, zmanjšanje in nadzorovanjeonesnaževanja z ladij, pri čemer uporabijo mednarodnapravilainstandardealiplovbnoprakso,kisobiliprekorga-nizacije sestavljeni za uporabo na posebnih območjih. Tizakoni in predpisi se ne smejo uporabljati za tuje ladje,dokler od predložitve obvestila organizaciji ne mine 15mesecev.
(b)Obalne države objavijo meje vsakega takega posebnega,
jasno določenega območja.
(c) Če imajo obalne države za isto območje namen sprejeti
dodatne zakone in predpise za preprečevanje, zmanjšanjeali nadziranje onesnaževanja z ladij, o tem ob predložitviprej omenjenega obvestila obenem obvestijo organizacijo.Omenjeni dodatni zakoni in predpisi se lahko nanašajo lenaizpuščanjeodpadkovalinaplovbnoprakso,nesmejopaod tujih ladij zahtevati, da upoštevajo druge standarde onačrtu, gradnji, posadki ali opremi, kot jih zahtevajosplošno sprejeta mednarodna pravila in standardi; za tujeladjeselahkouporabljajo15mesecevpopredložitviobves-tila organizaciji, pogoj pa je, da jih ta organizacija sprejmev 12 mesecih po predložitvi obvestila.
7. Mednarodna pravila in standardi, omenjeni v tem členu, bimoralivključevatimeddrugimtiste,kisenanašajonahitroobve-ščanje obalnih držav, katerih obalo ali interese v zvezi z obaloutegnejo ogroziti dogodki, vštevši pomorske nezgode, katerihposledica utegne biti izpuščanje odpadkov, ali možnost takegaizpuščanja.
Člen 212
Onesnaževanje iz zraka ali po zraku
1. Državesprejmejozakoneinpredpisezapreprečevanje,zmanj-šanjeinnadziranjeonesnaževanjamorskegaokoljaizzrakaalipozraku, ki se nanašajo na zračni prostor pod njihovo suverenostjo04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 317
in na ladje, ki imajo izobešeno njihovo zastavo, ali na ladje ali
letala, ki so vpisani na njihovem območju, upoštevajoč medna-rodno sprejeta pravila in standarde ter priporočeno prakso inpostopke in tudi varnost zračne plovbe.
2. Države sprejmejo druge ukrepe, ki utegnejo biti potrebni za
preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje takega onesnaževanja.
3. Državesizlastiprekpristojnihmednarodnihorganizacijalina
diplomatski konferenci prizadevajo, da bi določile splošna inregionalna pravila in standarde ter priporočeno prakso inpostopke za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesnaže-vanja.
POGLAVJE 6
UVELJAVLJANJE NORM
Člen 213
Uveljavljanje norm glede onesnaževanja iz kopenskih
virov
Države uveljavljajo svoje zakone in predpise, sprejete v skladu sčlenom 207, in sprejmejo zakone in predpise ter druge ukrepe,potrebne za uveljavitev ustreznih mednarodnih pravil instandardov, določenih prek pristojnih mednarodnih organizacijali na diplomatski konferenci, za preprečevanje, zmanjševanje innadziranje onesnaževanja morskega okolja iz kopenskih virov.
Člen 214
Uveljavljanje norm glede onesnaževanja z dejavnostmi na
morskem dnu
Države uveljavljajo svoje zakone in predpise, sprejete v skladu sčlenom 208, in sprejemajo zakone in predpise ter druge ukrepe,potrebne za izvajanje ustreznih mednarodnih pravil instandardov, določenih prek pristojnih mednarodnih organizacijali na diplomatski konferenci, da bi preprečevale, zmanjšale innadzirale onesnaževanje morskega okolja, ki je neposredna aliposredna posledica dejavnosti na morskem dnu, ki so pod nji-hovojurisdikcijo,terodumetnihotokov,postrojevinnapravpodnjihovo jurisdikcijo v skladu s členom 60 in 80.Člen 215
Uveljavljanje norm glede onesnaževanja z dejavnostmi v
Coni
Uveljavljanje mednarodnih pravil, predpisov in postopkov, dolo-čenihvskladuzdelomXIzapreprečevanje,zmanjšanjeinnadzi-ranje onesnaževanja morskega okolja z dejavnostmi v Coni, ure-jajo določbe tega dela.
Člen 216
Uveljavljanje norm glede onesnaževanja s potapljanjem
1. Zakoneinpredpise,sprejetevskladustokonvencijo,obenempatudiustreznamednarodnapravilainstandarde,določeneprekpristojnihmednarodnihorganizacijalinadiplomatskikonferenci,za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja mor-skega okolja s potapljanjem, uveljavlja:
(a) obalna država, če gre za potapljanje v mejah njenega terito-
rialnega morja ali njene izključne ekonomske cone ali na nje-
nem epikontinentalnem pasu;
(b) država ladjine zastave za ladjo, ki ima izobešeno njeno
zastavo,alizaladjealiletala,kisovpisaninanjenemobmočju;
(c) vsakadržavazaradinalaganjaodpadkovalidrugihsnoviznot-
raj njenih območij ali na njenih postajah z napravami, ki sooddaljene od obale.
2. Država ni dolžna začeti postopka na podlagi tega člena, če jetak postopek v skladu s tem členom začela že druga država.
Člen 217
Uveljavljanje norm po državi zastave
1. Države zagotovijo, da ladje, ki imajo izobešeno njihovozastavo ali so vpisane na njihovem območju, spoštujejo ustreznamednarodnapravilainstandarde,kijihjedoločilapristojnamed-narodna organizacija ali splošna diplomatska konferenca, ravnotako pa tudi njihove zakone in predpise, sprejete v skladu s tokonvencijo, za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesna-ževanjamorskegaokoljazladijterobenemsprejemajozakoneinpredpise ter druge ukrepe za njihovo izvajanje. Države zastavezagotovijo, da se taka pravila, standardi, zakoni in predpisi tudidejansko uveljavijo, ne glede na to, kje so bile norme kršene.318
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
2. Državezlastisprejmejoprimerneukrepe,dabiseprepovedala
plovba ladjam pod njihovo zastavo ali ladjam, vpisanim na nji-hovemobmočju,doklernisosposobneizpluti,takodabiugodilezahtevam iz mednarodnih pravil in standardov iz odstavka 1,vštevšizahtevamgledenačrtov,gradnje,opremeinposadkeladij.
3. Državezagotovijo,daimajoladjepodnjihovozastavoaliladje,
vpisanenanjihovemobmočju,listine,kijihmorajoimetipomed-narodnihpravilihinstandardihiztočke1inkisoizdanevskladuz omenjenimi pravili in standardi. Države zagotovijo, da se ladjepod njihovo zastavo občasno pregledajo, da se preveri, ali te lis-tinesoglašajozdejanskimstanjemladij.Drugedržavesprejemajote listine kot dokaz o stanju ladij in jim priznavajo enako veljav-nostkotlistinam,kijihsameizdajajo,razenčeobstajanedvomenrazlog, da verjamejo, da stanje ladje dejansko ne ustreza podat-kom, navedenim v listinah.
4. Čeladjaprekršipravilainstandarde,kijihjedoločilapristojna
mednarodna organizacija ali splošna diplomatska konferenca,država zastave ne glede na členu 218, 220 in 228 takoj uvedepreiskavoin,čejeupravičeno,začnesodnipostopekzaradidom-nevne kršitve, ne glede na to, kje je bila kršitev storjena ali kje seje zgodilo ali bilo odkrito onesnaženje, povzročeno s tako kršit-vijo.
5. Pri preiskavi o kršitvi norm lahko države zastave zaprosijo za
pomočvsakodržavo,kateresodelovanjebiutegnilobitikoristnoza razjasnitev okoliščin dogodka. Države si prizadevajo ugoditiprimernim zahtevam države zastave.
6. Na podlagi pisne zahteve katere koli države opravijo države
preiskavo glede sleherne kršitve norm, za katero se navaja, da sojo storile ladje njihove zastave. Če so prepričane, da imajo dovoljdokazov za začetek postopka zaradi kršitve norm, ki je dom-nevno podana, začnejo države brez odlašanja tak postopek vskladu s svojo zakonodajo.
7. Države zastave nemudoma obvestijo državo prosilko in pri-
stojnomednarodnoorganizacijoouvedenempostopkuinnjego-vem izidu. Ta obvestila so dostopna vsem državam.
8. Kazni, ki jih predvidevajo zakoni in predpisi držav za ladje
lastnedržavnepripadnosti,morajobitiposvojistrogostitake,daodvračajo od kaznivih dejanj, ne glede na to, kje se ta zgodijo.
Člen 218
Uveljavljanje norm po državi luke
1. Kadar se ladja prostovoljno mudi v luki ali od obale oddaljenipostaji z napravami, ki pripadata kaki državi, lahko uvede tadržava preiskavo in, kadar dokazna sredstva to opravičujejo,začne postopek zaradi slehernega izpuščanja s te ladje zunajnotranjih morskih voda, teritorialnega morja ali izključne eko-nomske cone te države, ki pomeni kršitev ustreznih mednarod-nih pravil in standardov, ki jih je določila pristojna mednarodnaorganizacija ali splošna diplomatska konferenca.
2. Postopekpoodstavku1senesmezačetizaradinedovoljenega
izpuščanja v notranjih morskih vodah, teritorialnem morju ali vizključni ekonomski coni druge države, razen če ga zahteva tadržava, država zastave ali država, ki je utrpela škodo ali ji grozinevarnost, da jo utrpi zaradi nedovoljenega izpuščanja, ali čenedovoljenoizpuščanjepovzročialigrozi,dabopovzročiloones-naženjenotranjihmorskihvoda,teritorialnegamorjaaliizključneekonomske cone države, ki začne postopek.
3. Kadar se ladja prostovoljno mudi v luki ali od obale oddaljeni
postaji z napravami, ki pripadata kaki državi, ugodi ta država vmejah možnosti zahtevam katere koli države, da se izvede preis-kava v zvezi z nedovoljenim izpuščanjem iz odstavka 1, če jeverjeti, da je to izpuščanje nastalo ali da je povzročilo ali grozilo,dabopovzročiloškodovnotranjihmorskihvodah,teritorialnemmorjualiizključniekonomskiconidržave,kipredložizahtevo.Vmejah možnosti ugodi tudi zahtevam države zastave glede preis-kavevzvezistakokršitvijo,negledenato,kjejebilakršitevsto-rjena.
4. Zapisniki o preiskavi, ki jo je država luke opravila po tem
členu, se pošljejo državi zastave ali obalni državi na njihovozahtevo. Vsi postopki, ki jih je začela država luke na podlagirezultatov take preiskave v skladu s poglavjem 7 se lahko nazahtevo obalne države prekinejo, če je bila kršitev storjena v nje-nih notranjih morskih vodah, teritorialnem morju ali izključniekonomski coni. Dokazi in zapisniki o zadevi se tedaj skupaj skakršno koli varščino ali drugim denarnim jamstvom, izročenimpristojnim organom države luke, odstopijo obalni državi. Takodstop ustavi postopek v državi luke.
Člen 219
Ukrepi za nadzorovanje plovbne sposobnosti ladij zaradi
preprečevanja onesnaževanja
V skladu s poglavjem 7 sprejmejo države, ki so na zahtevo ali nalastnopobudougotovile,dajeladjaveniizmednjihovihlukaliv04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 319
eni izmed njihovih od obale oddaljenih postaj z napravami
prekršila ustrezna mednarodna pravila in standarde, ki se nana-šajonaplovbnosposobnostladij,inzaraditegagroziškodamor-skemuokolju,vmožnihmejahadministrativneukrepe,dabipre-prečile izplovitev te ladje. Te države smejo dovoliti, da ladjaodplove edinole do najbližje ustrezne remontne ladjedelnice, kopa so odpravljeni vzroki za kršitev norm, se ji dovoli, da takojnadaljuje potovanje.
Člen 220
Uveljavljanje norm po obalnih državah
1. Kadar se ladja prostovoljno mudi v luki ali od obale oddaljenipostaji z napravami, ki pripadata kaki državi, sme ta država vskladu s poglavjem 7 začeti postopek za vsakršno kršitev njenihzakonov in predpisov, sprejetih v skladu s to konvencijo aliustreznimi mednarodnimi pravili in standardi za preprečevanje,zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja z ladij, če je bila kršitevstorjena v njenem teritorialnem morju ali v njeni izključni eko-nomski coni.
2. Kadar ima država tehtne razloge, da verjame, da je ladja, ki
plove v njenem teritorialnem morju, prekršila med prehodomskozi to morje njene zakone in predpise, sprejete v skladu s tokonvencijo,aliustreznamednarodnapravilainstandardezapre-prečevanje,zmanjšanjeinnadziranjeonesnaževanjazladij,lahkota država v zvezi s kršitvijo, ne da bi to posegalo v ustreznedoločbe poglavja 3 dela II, pregleda ladjo, in če dokazi to opravi-čujejo,lahkozačnevskladussvojozakonodajoinobupoštevanjudoločb poglavja 7 postopek, vštevši zadržanje ladje.
3. Kadar ima država tehtne razloge, da verjame, da je ladja, ki
plovevnjeniizključniekonomskiconialivnjenemteritorialnemmorju, kršila v izključni ekonomski coni ustrezna mednarodnapravila in standarde za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranjeonesnaževanje z ladij ali zakone in predpise te države, ki so vskladu z omenjenimi pravili in standardi in katerih namen je nji-hovauveljavitev,lahkotadržavazahtevaodladjepodatkeonjeniidentiteti in luki vpisa, njeni zadnji in naslednji luki pristanka terdruge pomembne podatke, ki so potrebni, da bi se ugotovilo, alije bila kršitev storjena.
4. Države sprejmejo zakone in predpise ter druge ukrepe, da bi
ladje pod njihovo zastavo ugodile zahtevam o dajanju podatkovpo odstavku 3.5. Kadar ima država tehtne razloge, da verjame, da je ladja, kiplovevnjeniizključniekonomskiconialivnjenemteritorialnemmorju, storila v izključni ekonomski coni kršitev iz odstavka 3,katerega posledica je izpuščanje večjega obsega, ki je povzročiloaligrozi,dabopovzročiloprecejšnjeonesnaženjemorskegaoko-lja,lahkotadržavavzvezistokršitvijopregledaladjo,čejeladjazavrnila,dabidalapodatke,aličesopodatki,kijihjedala,očitnov nasprotju z dejanskim stanjem ali če okoliščine primera opra-vičujejo takšen pregled.
6. Kadarimadržavajasneindejanskedokaze,dajeladja,kiplove
v njeni izključni ekonomski coni ali v njenem teritorialnemmorju, storila v izključni ekonomski coni kršitev iz odstavka 3,katere posledica je izpuščanje, ki povzroča večjo škodo alinevarnost za večjo škodo obali ali interesom obalne države vzvezi z njeno morsko obalo ali kateremu koli bogastvu njenegateritorialnega morja ali izključne ekonomske cone, lahko tadržavavskladuspoglavjem7,čedokazitoopravičujejo,začnevskladu s svojimi zakoni postopek, vštevši zadržanje ladje.
7. Ne glede na odstavek 6 obalna država v vseh primerih, ko je
ustreznipostopekdoločilapristojnamednarodnaorganizacijaalijebildogovorjennakaterikolidrugnačin,dabiseugodilozahte-vam, ki se nanašajo na položitev varščine ali kakega drugega pri-mernega denarnega jamstva če je vezana s temi postopki dovoli,da ladja nadaljuje potovanje.
8. Odstavki3,4,5,6in7seuporabljajotudizadržavnezakone
in predpise, sprejete v skladu z odstavkom 6 člena 211.
Člen 221
Ukrepi, da bi se izognili onesnaževanju zaradi pomorskih
nezgod
1. V tem delu nič ne posega v pravico držav, da v skladu z obi-čajniminpogodbenimmednarodnimpravomuveljavljajoukrepezunaj meja teritorialnega morja, ki so v sorazmerju z dejanskoškodo ali z nevarnostjo škode, da bi zavarovale svoje obale aliinterese v zvezi z obalo, vštevši ribolov, pred onesnaženjem alipred nevarnostjo onesnaženja, ki nastane po pomorski nezgodialidejanjihvzvezistakonezgodo,kadarselahkoutemeljenopri-čakuje, da bo tako onesnaženje povzročilo večje škodljive posle-dice.
2. V tem členu pomeni „pomorska nezgoda“ trčenje ladij,
nasedanje ali drugo plovbno nezgodo ali kak drug dogodek na320
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
ladji ali izven ladje, ki povzroči materialno škodo ali neposredno
nevarnost take škode ladji ali tovoru.
Člen 222
Uveljavljanje norm glede onesnaževanja iz zraka ali po
zraku
V mejah zračnega prostora, nad katerim imajo svojo suverenost,ali za ladje, ki plovejo pod njihovo zastavo, ali za ladje ali letala,ki so vpisani na njihovem območju, uveljavljajo države svojezakoneinpredpise,sprejetevskladuzodstavkom1člena212indrugimi določbami te konvencije, ter sprejmejo zakone in pred-pise in druge ukrepe, ki so potrebni za izvajanje ustreznih med-narodnihpravilinstandardov,kisojihdoločilepristojnemedna-rodne organizacije ali diplomatska konferenca, za preprečevanje,zmanjšanjealinadziranjeonesnaževanjamorskegaokoljaizzrakaalipozrakuvskladuzvsemiustreznimimednarodnimipraviliinstandardi, ki se nanašajo na varnost zračne plovbe.
POGLAVJE 7
JAMSTVA
Člen 223
Ukrepi za olajšanje postopka
Kadar so postopki začeti na podlagi tega dela, sprejmejo državeukrepe, da bi olajšale zaslišanje prič in predložitev dokazov odorganov druge države ali pristojne mednarodne organizacije terda bi pri teh obravnavah olajšale sodelovanje uradnim predstav-nikom pristojne mednarodne organizacije, države zastave invsakedržave,kijeprizadetazonesnaženjemkotposledicokaterekolikršitve.Uradnipredstavnikivtehpostopkihimajopraviceindolžnosti, predvidene z državnimi zakoni in predpisi ali z med-narodnim pravom.
Člen 224
Izvajanje pooblastitev za ukrepe
Samo javni uslužbenci ali vojne ladje ali vojaška letala ali drugeladje ali letala, ki imajo zunanja znamenja, ki jasno kažejo, da sov službi vlade in ki so pooblaščeni v ta namen, smejo na podlagitega dela izvajati ukrepe glede tujih ladij.Člen 225
Dolžnost izogibati se neugodnim učinkom pri izvajanju
pooblastitev za ukrepe
Države,kinapodlagitekonvencijeizvajajosvojeukrepedotujihladij,nesmejoogrozitivarnostiplovbealiizpostavitiladjekakrš-nemukoliriziku,nitijeprivestivnezanesljivolukoalisidriščenitine smejo morskega okolja izpostaviti nerazumnemu riziku.
Člen 226
Preiskava tujih ladij
1. (a) Države smejo zadržati tujo ladjo samo toliko časa, kolikor
je zares potrebno za namene preiskave, predvidene včlenu 216, 218 in 220. Pri vsaki preiskavi tuje ladje se jetreba omejiti na pregledovanje tistih spričeval, zapisnikovin drugih listin, ki jih mora ladja imeti na podlagi splošnosprejetihmednarodnihpravilinstandardov,alikaterihkolidrugihpodobnihlistin,kijihimaladja;nadaljnjapreiskavaladje se sme opraviti samo po takem pregledovanju inedinole takrat:
(i) kosojasnirazlogizaverjetnost,dastanjeladjealinjene
opreme v precejšnjem obsegu ne ustreza podatkom v
omenjenih listinah;
(ii) ko vsebina takih listin ne zadošča, da bi potrdila ali
dokazalakršitev,zakaterojepodansum,dajebilasto-rjena; ali
(iii) ko ladja nima veljavnih spričeval in zapisnikov.
(b)Čepreiskavapokaže,dagrezakršitevustreznihzakonovin
predpisov ali mednarodnih pravil in standardov o varova-nju in ohranjanju morskega okolja, se ladja takoj izpusti,pod pogojem, da se izvedejo primerni postopki, kot sopoložitev varščine ali drugega ustreznega denarnega jam-stva.
(c) Ne da bi to posegalo v ustrezna mednarodna pravila in
standarde v zvezi s plovbno sposobnostjo ladij, se ladja,kadarkolibinjenaizpustitevpomenilaneopravičenirizikoškode za morsko okolje, ne sme izpustiti ali se sme izpu-stiti le pod pogojem, da nadaljuje pot v najbližjo primernoremontno ladjedelnico. Če je izpustitev ladje zavrnjena alije zanjo postavljen pogoj, je treba takoj obvestiti državoladjine zastave, ki lahko zahteva izpustitev ladje v skladu zdelom XV.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 321
2. Državesodelujejo,dabiizpopolnilepostopke,skaterimibise
izognile vsakemu odvečnemu pregledu ladij na morju.
Člen 227
Enako obravnavanje tujih ladij
Pri izvrševanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti napodlagi tega dela ne smejo države niti pravno niti dejanskodiskriminirati ladij katere koli druge države.
Člen 228
Prekinitev in omejitve začetega postopka
1. Postopekzaradikaznovanjakaterekolikršitveustreznihzako-nov in predpisov ali mednarodnih pravil in standardov o prepre-čevanju, zmanjšanju in nadzorovanju onesnaževanja z ladij, ki joje storila tuja ladja zunaj teritorialnega morja države, ki je začelapostopek, se prekine, ko je postopek za kaznovanje na podlagiustrezne tožbe začela država zastave v šestih mesecih od dneva,ko je bil postopek prvič začet, razen če se postopek nanaša naonesnaženje, ki je povzročilo večjo škodo obalni državi, ali če jetadržavazastavenekajkratzanemarilasvojoobveznost,damoraučinkovito uporabiti ustrezna mednarodna pravila in standardezaradi kršitev, ki so jih storile njene ladje. Kadar koli državazastavezahtevaprekinitevpostopkavskladustemčlenom,moradati pravočasno na razpolago državi, ki je pred njo začelapostopek, celoten spis o zadevi in zapisnike postopka. Kadar jepostopek končan v državi zastave, se konča postopek, ki je bilprekinjen. Ko se uredijo stroški postopka, se vrne varščina alikatero koli denarno jamstvo, položeno v obalni državi zaradipostopka, ki je bil prekinjen.
2. Postopek zaradi kaznovanja se ne sme začeti zoper tuje ladje
potrehletihoddneva,kojebilastorjenakršitevingatudinesmezačeti katera koli država, če je postopek že začela kaka drugadržava v smislu odstavka 1.
3. Določbe tega člena ne posegajo v pravice države zastave, da v
skladu s svojo zakonodajo, ne glede na postopek, ki ga je predtemzačelakakadrugadržava,ukrenevse,karjepotrebno,vštevšizačetek postopka zaradi kaznovanja.
Člen 229
Začetek civilnega postopka
Nobena določba te konvencije ne vpliva na pravico začeti civilnipostopek zaradi izgube ali škode, povzročene z onesnaženjemmorskega okolja.Člen 230
Denarne kazni in spoštovanje priznanih pravic obtoženca
1. Zaradi kršitev državnih zakonov in predpisov ali ustreznihmednarodnih pravil in standardov za preprečevanje, zmanjšanjeinnadziranjeonesnaževanjamorskegaokolja,kisojihstoriletujeladje zunaj teritorialnega morja, se smejo izreči samo denarnekazni.
2. Zaradi kršitev državnih zakonov in predpisov ali ustreznih
mednarodnih pravil in standardov za preprečevanje, zmanjšanjeinnadziranjeonesnaževanjamorskegaokolja,kisojihstoriletujeladje v teritorialnem morju, razen za namerna in hujša dejanjaonesnaženjavteritorialnemmorju,sesmejoizrečisamodenarnekazni.
3. Pri vodenju postopka zaradi takih kršitev, ki so jih storile tuje
ladje, katerih možna posledica je izrek denarne kazni, se spoštu-jejo priznane pravice obtoženca.
Člen 231
Sporočilo državi zastave in drugim zainteresiranim
državam
Državetakojsporočijodržavizastaveinvsakidrugizainteresiranidržavivseukrepe,kisojihsprejeledotujihladijvskladuzdoloč-bami iz poglavja 6, in predložijo državi zastave vsa uradna poro-čila, ki se nanašajo na omenjene ukrepe. Kadar pa gre za kršitve,storjene v teritorialnem morju, se omenjene obveznosti obalnedržavenanašajosamonaukrepe,sprejetevpostopkih.Diplomat-ske agente ali konzularne funkcionarje in, kjer je to možno,pomorske oblasti države zastave je treba takoj obvestiti o vsehtakih ukrepih, sprejetih zoper tuje ladje po določbah izpoglavja 6.
Člen 232
Odgovornost držav za ukrepe, sprejete zaradi uveljavljanja
norm
Države odgovarjajo za škodo ali izgubo, ki se jim lahko pripišezaradi ukrepov, sprejetih zaradi uveljavljanja določb poglavja 6,322
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
čeukrepinisobilizakonitialičesobileznjimiprekoračenemeje
razumnih zahtev glede na razpoložljive podatke. Države morajovzvezistakoškodoaliizguboomogočitivložitevzahtevkovpredsvojimi sodišči.
Člen 233
Zavarovalni ukrepi glede ožin, ki služijo mednarodni
plovbi
Nobenadoločbapoglavja5,6in7neposegavpravnirežimožin,kislužijomednarodniplovbi.Todačejetujaladja,razentistih,kiso navedene v poglavju 10, prekršila zakone in predpise izodstavka 1 člena 42 pod (a) in (b) in povzročila ali grozila, da bopovzročilaznatnejšoškodomorskemuokoljuožin,smejoobalnedržaveobožinahsprejetiustrezneukrepezauveljavitevnorm,inčetakoravnajo,morajomutatismutandisspoštovatidoločbetegaoddelka.
POGLAVJE 8
Z LEDOM POKRITA OBMOČJA
Člen 234
Z ledom pokrita območja
Obalne države imajo pravico sprejeti in uveljaviti nepristranskezakone in predpise za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranjeonesnaževanja morja z ladij v zaledenelih območjih v mejahizključne ekonomske cone, v katerih zelo ostre podnebne raz-mere in zaledenelost večji del leta ovirajo plovbo ali je plovbazaradi tega zelo nevarna, onesnaževanje morskega okolja pa biutegnilo porušiti ekološko ravnotežje ali ga nenadomestljivoskaliti. Ti zakoni in predpisi primerno obravnavajo plovbo inohranitev morskega okolja, ki temeljita na najzanesljivejših raz-položljivih znanstvenih podatkih.
POGLAVJE 9
ODGOVORNOST
Člen 235
Odgovornost
1. Države odgovarjajo za izpolnjevanje svojih mednarodnihobveznosti o varovanju in ohranitvi morskega okolja. Zavezaneso po mednarodnem pravu.2. Vskladussvojimpravnimsistemomzagotavljajodržavemož-nosti pravnega varstva za hitro in ustrezno kompenzacijo alidrugo nadomestilo zaradi škode, povzročene z onesnaženjemmorskegaokolja,kisogapovzročilefizičnealipravneosebepodnjihovo jurisdikcijo.
3. Zaradizagotovitvehitreinustreznekompenzacijezaradivsake
škode, povzročene z onesnaženjem morskega okolja, sodelujejodržave pri uresničevanju veljavnega mednarodnega prava in prinadaljnjem razvoju mednarodnega prava, ki se nanaša na odgo-vornostzaocenitevinpovračiloškodeternareševanjesporov,kinastanejo v zvezi s tem, obenem pa tudi, kjer je za to možnost,pri izpopolnjevanju kriterijev in postopkov za izplačilo ustrezneodškodnine, kot so obvezno zavarovanje ali kompenzacijskiskladi.
POGLAVJE 10
SUVERENA IMUNITETA
Člen 236
Suverena imuniteta
Določbe te konvencije, ki se nanašajo na varovanje in ohranitevmorskegaokolja,seneuporabljajozavojneladje,pomožnevojneladje, niti za druge ladje ali letala, ki pripadajo državi ali jih vdanem trenutku uporabljajo izključno vladne nekomercialneslužbe. Vsaka država pri sprejemanju ustreznih ukrepov, ki neposegajo v operacije niti v operativno sposobnost takih ladij aliletal, ki ji pripadajo ali ki jih izkorišča, tudi zagotavlja, da ome-njeneladjealiletalaravnajo,kolikorjetoopravičenoinpraktičnomožno, na način, ki je v skladu s to konvencijo.
POGLAVJE 11
OBVEZNOSTI IZ DRUGIH KONVENCIJ O VAROVANJU IN
OHRANITVI MORSKEGA OKOLJA
Člen 237
Obveznosti iz drugih konvencij o varovanju in ohranitvi
morskega okolja
1. Določbe tega dela ne posegajo v posamične obveznosti, ki sojih države sprejele na podlagi prej sklenjenih posebnih konvencij04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 323
in sporazumov o varovanju in ohranitvi morskega okolja, niti v
sporazume, ki se lahko sklenejo, da bi se izpopolnila splošnanačela iz te konvencije.2. Posamičneobveznosti,kisojihvzvezizvarovanjeminohra-nitvijo morskega okolja države sprejele s posebnimi konvenci-jami, bi bilo treba izpolnjevati v skladu s splošnimi načeli in ciljite konvencije.
DEL XIII
ZNANSTVENO RAZISKOVANJE MORJA
POGLAVJE 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 238
Pravica do opravljanja znanstvenega raziskovanja morja
Vse države, ne glede na njihovo geografsko lego, ter pristojnemednarodneorganizacijeimajopravicodoznanstvenegarazisko-vanja morja v skladu s pravicami in obveznostmi drugih držav,kot je to predvideno v tej konvenciji.
Člen 239
Pospeševanje znanstvenega raziskovanja morja
Državeinpristojnemednarodneorganizacijepospešujejoinolaj-šujejorazvojznanstvenegaraziskovanjamorjainnjegovooprav-ljanje v skladu s to konvencijo.
Člen 240
Splošna načela, po katerih se opravlja znanstveno
raziskovanje morja
Pri opravljanju znanstvenega raziskovanja morja se uporabljajonaslednja načela:
(a) znanstveno raziskovanje morja se opravlja izključno v
miroljubne namene;
(b) znanstvenoraziskovanjemorjaseopravljazustreznimiznan-
stvenimi metodami in sredstvi v skladu s to konvencijo;
(c) znanstveno raziskovanje morja ne sme neopravičeno ovirati
druge pravno dovoljene uporabe morja v skladu s to konven-
cijo, ki pa se dosledno spoštuje med takimi uporabami;(d) znanstveno raziskovanje morja se opravlja z upoštevanjem
vseh ustreznih predpisov, sprejetih v skladu s to konvencijo,vštevši predpise o varovanju in ohranitvi morskega okolja.
Člen 241
Nepriznavanje dejavnosti znanstvenega raziskovanja morja
kot pravne podlage za kakršne koli zahteve
Dejavnostiznanstvenegaraziskovanjamorjanisopravnapodlagaza kakršno koli zahtevo do kakega dela morskega okolja ali nje-govih bogastev.
POGLAVJE 2
MEDNARODNO SODELOVANJE
Člen 242
Pospeševanje mednarodnega sodelovanja
1. Države in pristojne mednarodne organizacije pospešujejo vskladu z načelom spoštovanja suverenosti in jurisdikcije ter napodlagi vzajemne koristi mednarodno sodelovanje pri znanstve-nem raziskovanju morja v miroljubne namene.
2. V tem smislu, ne da bi posegala v pravice in obveznosti držav
po tej konvenciji, daje država pri uporabi tega dela na primerennačin drugim državam primerno priložnost, da dobijo od nje aliz njenim sodelovanjem obvestila, potrebna za preprečevanje innadziranje škodljivih učinkov za zdravje in varnost oseb ter zamorsko okolje.
Člen 243
Ustvarjanje ugodnih pogojev.
S sklepanjem bilateralnih in multilateralnih sporazumov sodelu-jejo države in pristojne mednarodne organizacije pri ustvarjanju324
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
ugodnihpogojevzaopravljanjeznanstvenegaraziskovanjamorja
vmorskemokoljuinpripovezovanjunaporovznanstvenikovpriproučevanjubistvapojavovinprocesov,kisedogajajovmorskemokolju, in njihovih medsebojnih odnosov.
Člen 244
Objavljanje in širjenje podatkov in znanja
1. Države in pristojne mednarodne organizacije zagotavljajo vskladu s to konvencijo dostopnost podatkov o predlaganih glav-nih programih in njihovih ciljih ter o dognanjih znanstvenegaraziskovanja morja tako, da jih objavljajo in širijo po ustreznihkanalih.
2. V ta namen države posamično ali v sodelovanju z drugimi
državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami aktivnopospešujejo širjenje znanstvenih podatkov in obvestil ter prenosznanja, ki izvira iz znanstvenega raziskovanja morja, zlasti drža-vam v razvoju, kot tudi krepitev samostojnih sposobnosti državv razvoju za znanstveno raziskovanje morja, med drugim s pro-grami za primemo šolanje in usposabljanje njihovega strokov-nega in znanstvenega osebja.
POGLAVJE 3
OPRAVLJANJE IN POSPEŠEVANJE ZNANSTVENEGA
RAZISKOVANJA MORJA
Člen 245
Znanstveno raziskovanje morja v teritorialnem morju
Obalnedržaveimajopriizvajanjusvojesuverenostiizključnopra-vico, da urejajo, odobravajo in opravljajo znanstveno raziskova-nje morja v svojem teritorialnem morju. Tu se znanstveno raz-iskovanje morja opravljale na podlagi izrecne privolitve obalnedržave in po njenih predpisanih pogojih.
Člen 246
Znanstveno raziskovanje morja v izključni ekonomski
coni in na epikontinentalnem pasu
1. Obalne države imajo pri uresničevanju svoje jurisdikcije pra-vico, da v skladu z ustreznimi določbami te konvencije urejajo,odobravajo in opravljajo znanstveno raziskovanje morja v svojiizključni ekonomski coni in na svojem epikontinentalnem pasu.
2. Morje v izključni ekonomski coni in na epikontinentalnem
pasu se lahko znanstveno raziskuje na podlagi privolitve obalnedržave.
3. Vnormalnihrazmerahdajejoobalnedržavesvojoprivolitevk
projektomznanstvenegaraziskovanjamorja,kijihizvajajodrugedržave ali pristojne mednarodne organizacije v njihovi izključniekonomskiconiinnanjihovemepikontinentalnempasuvskladus to konvencijo le v miroljubne namene in zaradi večjega znan-stvenega spoznavanja morskega okolja v dobrobit vsegačloveštva.Vtanamendoločijoobalnedržavepravilainpostopke,ki zagotavljajo, da se taka privolitev ne bi neopravičeno odlagalaali odrekla.
4. Za uporabo odstavka 3 so normalne razmere take tudi takrat,
ko obalna država in država raziskovalka nimata diplomatskihodnosov.
5. Kljub temu pa lahko obalne države na podlagi svoje proste
presoje odrečejo privolitev za izvajanje projekta znanstvenegaraziskovanja morja drugi državi ali pristojni mednarodni organi-zaciji v izključni ekonomski coni ali na epikontinentalnem pasuobalne države, če ta projekt:
(a) imaneposredenpomenzaraziskovanjeinizkoriščanjenarav-
nih bogastev, bodisi živih ali neživih;
(b) vključuje vrtanje v epikontinentalnem pasu, uporabo razstre-
liva ali vnašanje škodljivih snovi v morsko okolje;
(c) vključuje graditev, obratovanje ali uporabo umetnih otokov,
postrojev in naprav, navedenih v členu 60 in 80;
(d) vsebuje obvestilo, sporočeno na podlagi člena 248, o značaju
inciljihprojekta,kinitočno,aličeimadržavaraziskovalkaali
pristojna mednarodna organizacija neizpolnjene obveznostido obalne države iz prejšnjih raziskovalnih projektov.
6. Kljub določbam odstavka 5 obalne države na podlagi svojeproste presoje ne morejo odreči privolitve po pododstavku (a)omenjenega odstavka za projekte znanstvenega raziskovanjamorja, ki bodo sprejeti v skladu s tem delom, na04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 325
epikontinentalnem pasu zunaj dvestote morske milje od temelj-
nih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja, zunaj tistihposebnihobmočij,kijihlahkoobalnedržavevsaktrenutekjavnorazglasijokotobmočja,vkaterihseopravljajoalipasebodovpri-mernem časovnem obdobju začela opravljati dela zaradi izkoriš-čanja ali pa izčrpne raziskovalne dejavnosti, usmerjene v taobmočja. Obalne države dajo primerno obvestilo o razglasitvitakih območij ter o vseh spremembah v zvezi s tem, niso padolžne dajati podrobnosti o dejavnostih v njih.
7. Določbe odstavka 6 ne posegajo v pravice obalnih držav na
epikontinentalnem pasu, določene v členu 77.
8. Dejavnosti znanstvenega raziskovanja morja, navedene v tem
členu,nesmejoneupravičenooviratidejavnostiobalnihdržavpriuresničevanju njihovih suverenih pravic in jurisdikcije, predvide-nih v tej konvenciji.
Člen 247
Projekti znanstvenega raziskovanja morja, ki so jih
sprejele mednarodne organizacije ali so bili sprejeti pod
njihovim okriljem
Šteje se, da je obalna država, ki je članica mednarodne organiza-cije ali ima z njo bilateralni sporazum in v katere izključni eko-nomski coni ali na katere epikontinentalnem pasu ima ta organi-zacija namen izvesti projekt znanstvenega raziskovanja morjaneposredno ali pod njenim okriljem, odobrila izvajanje projektav skladu z dogovorjenimi podrobnostmi, če je ta država odobrilaprojekt v podrobnostih takrat, ko je bila sprejeta odločitev orga-nizacije o sprejetju projekta, ali če želi pri njem sodelovati, ni padalanikakršnepripombevštirihmesecih,odkarjeorganizacijaoprojektu obvestila obalno državo.
Člen 248
Dolžnost obveščati obalno državo
Države in pristojne mednarodne organizacije, ki imajo namenznanstveno raziskovati morje v izključni ekonomski coni ali naepikontinentalnem pasu obalne države, dajo tej državi najmanjšestmesecevpreddnempričakovanegazačetkaizvajanjaprojektaznanstvenega raziskovanja morja celoten opis:
(a) o značaju in ciljih projekta;
(b) onačinuinsredstvih,kibodouporabljena,vštevšiime,tonažo,
vrsto in razred ladij ter opis znanstvene opreme;(c) otočnihgeografskihobmočjih,vkaterihseboizvajalprojekt;
(d) o pričakovanem datumu, ko se bodo prvič pojavile razisko-
valneladjeinkobododokončnoodšle,aliopostavitviopreme
in o njeni odstranitvi, odvisno od razmer;
(e) onazivuustanove,podkatereokriljemboopravljenorazisko-
vanje, ime njenega direktorja in osebe, ki je odgovorna zaprojekt; in
(f) oobsegu,vkaterembi,kotsesodi,obalnadržavalahkosode-
lovala ali bila predstavljena v projektu.
Člen 249
Dolžnost izpolniti določene pogoje
1. Kadardržaveinpristojnemednarodneorganizacijeopravljajoznanstvenoraziskovanjemorjavizključniekonomskiconialinaepikontinentalnem pasu obalne države, morajo izpolnitinaslednje pogoje:
(a) obalnidržavi,četatakoželi,zagotovitipravico,dasodelujeali
dajezastopanapriprojektuznanstvenegaraziskovanjamorja,
zlastinaraziskovalnihladjahalidrugihplovilihaliznanstvenoraziskovalnih napravah, kadar je to izvedljivo, brez plačilakakršne koli nagrade znanstvenikom obalne države in brezobveznosti, da prispeva k stroškom projekta;
(b) obalni državi dati na njeno zahtevo uvodna poročila, kakor
hitrojetoizvedljivo,terkončnerezultateinzaključkepokon-čanem raziskovanju;
(c) obalni državi na njeno zahtevo zagotoviti dostop do vseh
podatkovinvzorcev,kiizvirajoizprojektaznanstvenegaraz-iskovanja morja, in ji dati tudi podatke, ki se lahko kopirajo,invzorce,kiselahkodelijobrezškodezanjihovoznanstvenovrednost;
(d) čeobalnadržavazahteva,jijetrebadatiocenotakihpodatkov,
vzorcev in rezultatov raziskovanja ali ji pomagati pri njiho-vem ocenjevanju ali razlagi;
(e) v skladu z odstavkom 2 zagotoviti, da bodo postali rezultati
raziskovanja, čim bo to izvedljivo, mednarodno dostopni poustreznih državnih in mednarodnih kanalih;
(f) brezodlašanjaobvestitidržavoovsakivečjispremembivraz-
iskovalnem programu;
(g) čenidrugačedogovorjeno,pokončanemraziskovanjuodstra-
niti znanstvenoraziskovalne postroje ali opremo.
2. Ta člen ne posega v pogoje, določene z zakoni in predpisiobalne države, za njeno prosto presojo, ali naj da privolitev po326
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
odstavku 5 člena 246 ali ne, vštevši zahtevanje poprejšnjega
sporazumaotem,dapostanejoraziskovalnirezultatiprojekta,kiso neposrednega pomena za raziskovanje in izkoriščanje narav-nih bogastev, mednarodno dostopni.
Člen 250
Sporočila o projektih znanstvenega raziskovanja morja
Če ni dogovorjeno drugače, se dajejo sporočila o projektih znan-stvenega raziskovanja morja po ustreznih uradnih poteh.
Člen 251
Splošni kriteriji in smernice
Državesibodoprizadevale,daprekpristojnihmednarodnihorga-nizacij določijo splošne kriterije in smernice, ki bodo pomagalidržavam pri ugotavljanju narave in implikacij znanstvenega raz-iskovanja morja.
Člen 252
Domnevana privolitev
Državealipristojnemednarodneorganizacijelahkozačnejoizva-jatiprojektznanstvenegaraziskovanjamorjapošestihmesecihoddne, ko so bila obalni državi poslana obvestila, ki jih zahtevačlen 248, razen če je obalna država v štirih mesecih po prejemusporočila, ki vsebuje tako obvestilo, obvestila državo ali organi-zacijo, ki opravlja raziskovanje:
(a) da odreka privolitev na podlagi člena 246; ali(b) da podatki, ki jih je dala ta država ali pristojna mednarodna
organizacija o značaju ali ciljih projekta, niso v skladu z očit-
nimi dejstvi; ali
(c) da zahteva dopolnilna obvestila v zvezi s pogoji in obvestili,
danimi na podlagi člena 248 in 249; ali
(d) da obstajajo neizpolnjene obveznosti iz prejšnjega projekta
znanstvenegaraziskovanjamorja,kigajeizvajalatadržavaaliorganizacija, nanašajo pa se na pogoje iz člena 249.Člen 253
Prekinitev ali ustavitev dejavnosti znanstvenega
raziskovanja morja
1. Obalna država ima pravico zahtevati prekinitev katerih kolidejavnosti znanstvenega raziskovanja morja, ki se opravljajo vnjeni izključni ekonomski coni ali na njenem epikontinentalnempasu:
(a) česeraziskovalnedejavnostineopravljajovskladuspodatki,
sporočenimi po členu 248, na katerih je temeljila privolitev
obalne države; ali
(b) če država ali pristojna mednarodna organizacija, ki opravlja
raziskovalne dejavnosti, ne ugodi določbam člena 249 o pra-vicahobalnedržavegledeprojektaznanstvenegaraziskovanjamorja.
2. Obalna država ima pravico zahtevati ustavitev katerih kolidejavnosti znanstvenega raziskovanja morja zaradi sleherneganeizpolnjevanja določb iz člena 248, ki vključuje večjo spre-membovraziskovalnemprojektualivraziskovalnihdejavnostih.
3. Obalna država lahko tudi zahteva ustavitev dejavnosti znan-
stvenegaraziskovanjamorja,česekaterakolisituacijaizodstavka1 ne reši v primernem časovnem obdobju.
4. Potem, ko obalna država obvesti o svoji odločitvi, da je odre-
dila prekinitev ali ustavitev, morajo države ali pristojne medna-rodne organizacije, pooblaščene za opravljanje dejavnosti znan-stvenega raziskovanja morja, končati raziskovalne dejavnosti,navedene v tem obvestilu.
5. Obalna država odpravi odredbo o prekinitvi iz odstavka 1 in
dovoli nadaljevanje dejavnosti znanstvenega raziskovanja morja,bržkodržavaraziskovalkaalipristojnamednarodnaorganizacijaugodi pogojem, ki se zahtevajo po členu 248 in 249.
Člen 254
Pravice sosednih neobalnih držav in držav z geografsko
neugodnim položajem
1. Države in pristojne mednarodne organizacije, ki so predložileobalni državi projekt o znanstvenem raziskovanju morja izodstavka 3 člena 246, obvestijo sosedne neobalne države indržave z geografsko neugodnim položajem o predlaganem raz-iskovalnem projektu in to sporočijo obalni državi.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 327
2. Potem, ko je zadevna obalna država privolila v predlagani
projekt znanstvenega raziskovanja morja v skladu s členom 246ter drugimi ustreznimi določbami te konvencije, dajo države inpristojne mednarodne organizacije, ki se ukvarjajo s temprojektom, sosednim neobalnim državam in državam z geograf-sko neugodnim položajem na njihovo zahtevo in kadar je toprimerno, ustrezne podatke, predpisane v členu 248 in odstavku1 člena 249 pod (f).
3. Omenjenimsosednimneobalnimdržavamterdržavamzgeo-
grafsko neugodnim položajem se, kadar koli je to izvedljivo, nanjihovo zahtevo omogoči sodelovanje pri predlaganem projektuznanstvenegaraziskovanjamorjapokvalificiranihstrokovnjakih,kisojihimenovaleinktemuobalnadržavaniugovarjala,vskladuspogoji,dogovorjenimizaprojektpotejkonvencijimedzadevnoobalno državo in državo ali pristojnimi mednarodnimi organiza-cijami, ki opravljajo znanstveno raziskovanje morja.
4. Države in pristojne mednarodne organizacije iz odstavka 1
pošiljajo omenjenim neobalnim državam in državam z geograf-skoneugodnimpoložajemnanjihovozahtevopodatkeinpomoč,opisane v odstavku 1 člena 249 pod (d) v skladu z odstavkom 2člena 249.
Člen 255
Ukrepi za olajšanje znanstvenega raziskovanja morja in
pomoč raziskovalnim ladjam
Države si prizadevajo sprejeti razumna pravila, predpise inpostopke, da bi pospešile in olajšale znanstveno raziskovanjemorja,kiseopravljavskladustokonvencijozunajnjihovegateri-torialnega morja, in da bi po potrebi v skladu s svojimi zakoni inpredpisiolajšaledostopdosvojihlukinpospešiledajanjepomočiladjam za znanstveno raziskovanje morja, ki izpolnjujejo pogojeiz ustreznih določb tega dela.
Člen 256
Znanstveno raziskovanje morja v Coni
V skladu z določbami dela XI imajo vse države, ne glede na nji-hovo geografsko lego, in pristojne mednarodne organizacije pra-vico opravljati znanstveno raziskovanje morja v Coni.
Člen 257
Znanstveno raziskovanje morske vode zunaj izključne
ekonomske cone
V skladu s to konvencijo imajo vse države, ne glede na njihovogeografsko lego, in pristojne mednarodne organizacije pravicoopravljati znanstveno raziskovanje morske vode zunaj mejaizključne ekonomske cone.
POGLAVJE 4
POSTROJI ALI OPREMA ZA ZNANSTVENO RAZISKOVANJE
MORJA, KI SE NAHAJAJO V MORSKEM OKOLJU
Člen 258
Postavitev in uporaba
Za postavitev in uporabo kakršnih koli postrojev ali opreme zaznanstveno raziskovanje v kakem območju morskega okoljaveljajo isti pogoji, ki so v tej konvenciji predpisani za opravljanjeznanstvenega raziskovanja morja v vsakem takem območju.
Člen 259
Pravni status
Postroji ali oprema, navedeni v tem poglavju, nimajo statusaotoka in nimajo lastnega teritorialnega morja, njihov obstoj patudi ne vpliva na določanje meja teritorialnega morja, izključneekonomske cone ali epikontinentalnega pasu.
Člen 260
Varnostne cone
V skladu z ustreznimi določbami te konvencije se lahko okrogznanstvenoraziskovalnih postrojev uvedejo primerno široke var-nostnecone,kinepresegajorazdalje500metrov.Vsedržavenajzagotovijo, da njihove ladje spoštujejo take varnostne cone.
Člen 261
Neoviranje plovnih poti
Spostavitvijoinuporabokaterekolivrstepostrojevaliopremezaznanstveno raziskovanje se ne smejo ustvarjati ovire na določe-nih mednarodnih plovnih poteh.
Člen 262
Znamenja za identifikacijo in opozorilni znaki
Postroji ali oprema, navedeni v tem oddelku, imajo znamenja zaidentifikacijo, ki označujejo državo vpisa ali mednarodno328
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
organizacijo,kijipripadajo,inimajoustreznemednarodnodogo-
vorjeneopozorilneznakezaradizagotovitvevarnostinamorjuinvarnostizračneplovbe,upoštevajočpravilainstandarde,kisojihdoločile pristojne mednarodne organizacije.
POGLAVJE 5
ODGOVORNOST
Člen 263
Odgovornost
1. Države in pristojne mednarodne organizacije morajo zagoto-viti, da se znanstveno raziskovanje morja opravlja v skladu s tokonvencijo, bodisi da so same začele to raziskovanje ali pa kdodrug v njihovem imenu.
2. Državeinpristojnemednarodneorganizacijesoodgovorneza
ukrepe, ki jih sprejmejo v nasprotju s to konvencijo glede znan-stvenega raziskovanja morja, ki ga opravljajo druge države, nji-hove fizične ali pravne osebe ali pristojne mednarodne organiza-cije, in morajo povrniti škodo, ki je posledica takih ukrepov.
3. Državeinpristojnemednarodneorganizacijesovskladusčle-
nom 235 odgovorne za škodo, povzročeno z onesnaževanjemmorskega okolja, ki je nastalo zaradi znanstvenega raziskovanjamorja, bodisi da so ga opravljale same ali kdo drug v njihovemimenu.POGLAVJE 6
REŠEVANJE SPOROV IN ZAČASNI UKREPI
Člen 264
Reševanje sporov
Sporiorazlagialiuporabidoločbtekonvencije,kisenanašajonaznanstveno raziskovanje morja, se rešujejo v skladu s poglavjem2 in 3 dela XV.
Člen 265
Začasni ukrepi
Doklersespornerešivskladuspoglavjem2in3delaXV,državaali pristojna mednarodna organizacija, ki je pooblaščena zaizvajanje znanstvenoraziskovalnega projekta, brez izrecne privo-litveustrezneobalnedržavenesmedovoliti,dabiseraziskovalnedejavnosti začele ali da bi se nadaljevale.
DEL XIV
RAZVOJ IN PRENOS POMORSKE TEHNOLOGIJE
POGLAVJE 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 266
Pospeševanje razvoja in prenosa pomorske tehnologije
1. V skladu s svojimi možnostmi sodelujejo države neposrednoali prek pristojnih mednarodnih organizacij pri ustvarjalnempospeševanju razvoja in prenosa znanosti o morju in pomorsketehnologije, in sicer pod sprejemljivimi in razumnimimodalitetami in pogoji.
2. Državepospešujejorazvojpomorskihznanstvenotehnoloških
potencialov tistih držav, ki potrebujejo in iščejo tehnično pomočna tem področju, zlasti držav v razvoju, vštevši neobalne državein države z geografsko neugodnim položajem pri raziskovanju,izkoriščanju, ohranjanju in gospodarjenju z morskimi bogastvi,varovanju in ohranitvi morskega okolja, znanstvenem raziskova-nju morja in drugih dejavnostih v morskem okolju v skladu s tokonvencijo, da bi pospešile družbeni in ekonomski napredekdržav v razvoju.
3. Državesiprizadevajo,dabodoustvarileugodneekonomskein
pravne pogoje za prenos pomorske tehnologije na pravični pod-lagi v dobrobit vseh zainteresiranih strank.
Člen 267
Varstvo pravno utemeljenih interesov
Pri pospeševanju sodelovanja v skladu s členom 266 države zdolžnopozornostjospoštujejopravnoutemeljeneinterese,vštevši04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 329
med drugim pravice in dolžnosti imetnikov oskrbovalcev in pre-
jemnikov pomorske tehnologije.
Člen 268
Temeljni cilji
Države pospešujejo neposredno ali prek pristojnih mednarodnihorganizacij:
(a) pridobitev,vrednotenjeinširjenjeznanjaspodročjapomorske
tehnologije in olajšujejo dostop do takih informacij in
podatkov;
(b) razvoj primerne pomorske tehnologije;
(c) razvojpotrebnetehnološkeinfrastrukture,dabiseolajšalpre-
nos pomorske tehnologije;
(d) razvoj kadrov z usposabljanjem in izobraževanjem državlja-
nov iz držav in dežel v razvoju, zlasti pa državljanov iz
najmanj razvitih med njimi;
(e) mednarodno sodelovanje na vseh ravneh, zlasti regionalnih,
subregionalnih in dvostranskih.
Člen 269
Ukrepi za dosego temeljnih ciljev
Dabidosegleciljeizčlena268,sidržaveneposrednoaliprekpri-stojnih mednarodnih organizacij med drugim prizadevajo:
(a) dauvedejoprogrametehničnegasodelovanjazaučinkovitpre-
nos vseh vrst pomorske tehnologije na države, ki potrebujejo
in iščejo tehnično pomoč na tem področju, zlasti na države vrazvoju, ki so neobalne in z geografsko neugodnim položa-jem,ternadrugedržavevrazvoju,kinisomogleustvaritinitirazviti svojega lastnega tehnološkega potenciala v znanosti omorjuinpriraziskovanjuterizkoriščanjubogastevmorja,nitirazviti infrastrukture take tehnologije;
(b) spodbujati ugodne pogoje za sklepanje sporazumov, pogodb
indrugihpodobniharanžmajevpodpravičnimiinrazumnimipogoji;
(c) organiziratikonference,seminarjeinsimpozijeoznanstvenih
intehnološkihvprašanjih,zlastiopolitikiinmetodahprenosapomorske tehnologije;
(d) pospeševati izmenjavo znanstvenikov, tehnologov in drugih
strokovnjakov;(e) izvajati projekte m pospeševati skupna vlaganja ter druge
oblike dvostranskega in večstranskega sodelovanja.
POGLAVJE 2
MEDNARODNO SODELOVANJE
Člen 270
Način in sredstva mednarodnega sodelovanja
Mednarodno sodelovanje se glede razvoja in prenosa pomorsketehnologije, če je to mogoče in primerno, izvaja prek veljavnihdvostranskih,regionalnihalivečstranskihprogramov,obenempatudi prek razširjenih in novih programov, da bi se olajšalo znan-stvenoraziskovanjemorja,prenospomorsketehnologijezlastinanovih področjih ter primerno mednarodno financiranje razisko-vanja in njegovega razvoja glede oceanov.
Člen 271
Smernice, kriteriji in standardi
Države podpirajo neposredno ali prek pristojnih mednarodnihorganizacij uvajanje splošno sprejetih smernic, kriterijev instandardov za prenos pomorske tehnologije na dvostranskihtemeljih ali znotraj mednarodnih organizacij in drugih forumov,pri čemer upoštevajo zlasti interese in potrebe držav v razvoju.
Člen 272
Usklajevanje mednarodnih programov
Napodročjuprenosapomorsketehnologijesidržaveprizadevajo,da zagotovijo, da pristojne mednarodne organizacije usklajujejosvojedejavnosti,vštevšivseregionalnealiglobalneprograme,pričemer upoštevajo interese in potrebe držav v razvoju, zlasti paneobalnih držav in držav z geografsko neugodnim položajem.
Člen 273
Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in z Oblastjo
Države aktivno sodelujejo s pristojnimi mednarodnimi organiza-cijami in z Oblastjo, da bi spodbujale in olajšale prenos izkušenjin pomorske tehnologije na države v razvoju, njihove državljanein Podjetje glede na dejavnosti v Coni.330
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 274
Cilji Oblasti
Ob upoštevanju vseh pravno utemeljenih interesov, vštevši med
drugim pravice in dolžnosti imetnikov, oskrbovalcev in prejem-nikov tehnologije zagotavlja Oblast glede na dejavnosti v Coni:
(a) da bodo državljani držav v razvoju, bodisi obalnih ali
neobalnihalidržavzgeografskoneugodnimpoložajem,zapo-
sleninapodlaginačelapravičnegeografskezastopanosti,dabise usposobili kot člani vodstvenega, raziskovalnega in tehnič-nega osebja, postavljenega za izpolnjevanje njegovih nalog;
(b) da bo tehnična dokumentacija o ustrezni opremi, strojih,
napravah in postopkih dostopna vsem državam, zlasti padržavam v razvoju, ki potrebujejo in iščejo tehnično pomočna tem področju;
(c) da oblast z ustreznim predpisom olajša pridobitev tehnične
pomoči na področju pomorske tehnologije državam v raz-voju, njihovim državljanom pa pridobitev potrebnih izkušenjin praktičnega znanja, vštevši poklicno usposabljanje;
(d) dapomagadržavam,kipotrebujejoiniščejotehničnopomoč
na tem področju, zlasti pa državam v razvoju, pridobitipotrebno opremo, postopke, naprave in drugo tehnično zna-njeskakršnimikolifinančnimisporazumi,predvidenimivtejkonvenciji.
POGLAVJE 3
DRŽAVNI IN REGIONALNI CENTRI ZA ZNANOST O MORJU
IN POMORSKO TEHNOLOGIJO
Člen 275
Ustanovitev državnih centrov
1. Državeneposrednoaliprekpristojnihmednarodnihorganiza-cij in Oblasti pomagajo, zlasti obalnim državam v razvoju, priustanavljanjudržavnihznanstvenihintehnološkihcentrovzaraz-iskovanje morja ter krepitev obstoječih državnih centrov, da bispodbujale in pospeševale znanstveno raziskovanje morja, ki gaopravljajo obalne države v razvoju ter povečale njihove lastnesposobnostizaizkoriščanjeinohranjanjenjihovihmorskihboga-stev v njihovo ekonomsko korist.2. Države dajejo prek pristojnih mednarodnih organizacij inOblastiustreznopodporo,dabiolajšaleustanavljanjeinkrepitevteh državnih centrov tako, da zagotavljajo sodobne pogoje zausposabljanje in potrebno opremo, izkušnje in praktična znanjater tehnične strokovnjake tistim državam, ki potrebujejo in pro-sijo za tako pomoč.
Člen 276
Ustanavljanje regionalnih centrov
1. Države v sodelovanju s pristojnimi mednarodnimi organiza-cijami,Oblastjoindržavnimiznanstvenimiintehnološkimiusta-novamizaraziskovanjemorjapospešujejoustanavljanjeregional-nih znanstvenih in tehnoloških centrov za raziskovanje morja,zlasti v državah v razvoju, da bi spodbujale in pospeševale znan-stveno raziskovanje morja, ki ga opravljajo države v razvoju, inpodpirale prenos pomorske tehnologije.
2. Vsedržavevregijisodelujejozregionalnimicentri,dabizago-
tovile čim učinkovitejše uresničevanje svojih ciljev.
Člen 277
Dejavnosti regionalnih centrov
Dejavnosti regionalnih centrov med drugim vključujejo:
(a) programeusposabljanjainšolanjanavsehravneh,kisenana-
šajo na različne vidike znanstvenega in tehnološkega razisko-
vanja morja, zlasti morske biologije, vštevši ohranitev in gos-podarjenje z živimi bogastvi morja, oceanografije,hidrografije, tehnike, geološkega raziskovanja morskega dna,rudarske tehnologije in razsoljevanja;
(b) preučevanje upravljanja;
(c) študijske programe, ki se nanašajo na varovanje in ohranitev
morskega okolja ter preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje
onesnaževanja;
(d) organizacijoregionalnihkonferenc,seminarjevinsimpozijev;
(e) pridobitev in obdelavo znanstvenih in tehnoloških podatkov
ter informacij o morju;
(f) hitroširjenjerezultatovznanstvenegaintehnološkegarazisko-
vanja morja v lahko dostopnih publikacijah;04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 331
(g) objavljanje državnih politik o prenosu pomorske tehnologije
in sistemsko primerjalno preučevanje teh politik;
(h) zbiranjeinsistemizacijoinformacijotržiščutehnologijetero
pogodbah in drugih sporazumih, ki se nanašajo na patente;
(i) tehnično sodelovanje z drugimi državami regije.POGLAVJE 4
SODELOVANJE MED MEDNARODNIMI ORGANIZACIJAMI
Člen 278
Sodelovanje med mednarodnimi organizacijami
Pristojnemednarodneorganizacije,navedenevtemdeluinvdelu
XIII, sprejmejo neposredno ali v tesnem medsebojnem sodelova-njuvseustrezneukrepe,dabizagotovileuspešnoopravljanjesvo-jih funkcij in ugodile odgovornostim iz tega dela.
DEL XV
REŠEVANJE SPOROV
POGLAVJE 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 279
Obveznost, da se spori rešujejo z mirnimi sredstvi
Države stranke rešujejo med seboj vsak spor o razlagi ali v zvezizuporabotekonvencijezmirnimisredstvivskladuzodstavkom3člena2ustanovnelistineZdruženihnarodov;vtanameniščejorešitvessredstvi,navedenimivodstavku1člena33ustanovnelis-tine.
Člen 280
Reševanje sporov s katerim koli mirnim sredstvom po
izbiri strank
Nobenadoločbavtemdeluneomejujepravicevsakeizmeddržavstrank, da kadar koli po sporazumu, med seboj rešijo spor o raz-lagi te konvencije ali v zvezi z njeno uporabo s katerim kolimirnim sredstvom po njihovi lastni izbiri.
Člen 281
Postopek, kadar stranke niso dosegle rešitve
1. Česosedržavestranke,kisostrankevsporuorazlagitekon-vencije ali o njeni uporabi, sporazumele, da bodo spor rešile zmirnimsredstvomponjihovilastniizbiri,sepostopkiiztegadelauporabijo edinole, če ni bila dosežena nikakršna rešitev s takimsredstvom in če po sporazumu med strankami ni izključen vsaknadaljnji postopek.
2. Česosestrankesporazumeletudiokakemroku,seprviodsta-
vek uporablja edinole po poteku tega roka.
Člen 282
Obveznosti na podlagi splošnih, regionalnih ali bilateralnih
sporazumov
Česedržavestranke,kisostrankevsporuorazlagitekonvencijeali o njeni uporabi, sporazumejo na podlagi splošnega, regional-nega ali bilateralnega sporazuma ali kako drugače, da se za takspornazahtevokaterekolistrankevsporuuporabipostopek,napodlagi katerega bo izdana zavezujoča odločba, se tak postopekuporablja namesto postopkov, določenih v tem delu, razen če sestranke ne sporazumejo drugače.
Člen 283
Obveznost izmenjave mnenj
1. Kadar med državami strankami nastane spor o razlagi te kon-vencije ali o njeni uporabi, stranke brez odlašanja izmenjajomnenja glede njegove rešitve s pogajanji ali drugimi mirnimisredstvi.
2. Stranke obenem brez odlašanja začnejo z izmenjavo mnenj,
kadar je postopek za reševanje takega spora končan brez rešitve332
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
ali kadar je rešitev dosežena, okoliščine pa narekujejo posvetova-
nje v zvezi z načinom izvršitve rešitve.
Člen 284
Sprava
1. Državastranka,kijestrankakakegasporaorazlagitekonven-cijealionjeniuporabi,lahkopovabidrugostrankoalistranke,dasporrešujejosspravovskladuspostopkomizpoglavja1aneksaV ali s kakim drugim postopkom sprave.
2. Čejevabilosprejetoinčesestrankesporazumejoospravnem
postopku, lahko vsaka stranka predloži spor v tak postopek.
3. Če vabilo ni bilo sprejeto ali če se stranke niso sporazumele o
postopku, se šteje, da je spravni postopek končan.
4. Če se je spor reševal s spravo, se sme postopek končati le v
skladuzdogovorjenimspravnimpostopkom,razenčesestrankeniso sporazumele drugače.
Člen 285
Uporaba tega poglavja za spore, ki se rešujejo po delu XI
To poglavje se uporablja za vsak spor, ki ga je treba po poglavju5 dela XI rešiti v skladu s postopki, predvidenimi v tem delu. Čese v takem sporu kot stranka pojavi kateri koli pravni subjekt, kini država stranka, se to poglavje uporablja mutatis mutandis.
POGLAVJE 2
OBVEZNI POSTOPKI, IZ KATERIH IZHAJAJO ZAVEZUJOČE
ODLOČBE
Člen 286
Uporaba postopkov iz tega poglavja
V skladu z določbami poglavja 3 se vsak spor o razlagi te kon-vencije ali v zvezi z njeno uporabo, ki ni bil rešen z uporabodoločb poglavja 1, na zahtevo katere koli stranke v sporu pred-loži sodišču ali arbitražnemu sodišču v odvisnosti od tega, kateriizmed njiju je pristojen po tem poglavju.Člen 287
Izbira postopka
1. Ko država podpisuje, ratificira ali pristopa h konvenciji alikadar koli potem, lahko s pisno izjavo izbere eno ali več nasled-njihsredstevzareševanjesporovorazlagitekonvencijealionjeniuporabi:
(a) Mednarodno sodišče za pomorsko mednarodno pravo, usta-
novljeno v skladu z aneksom VI;
(b) Mednarodno sodišče;
(c) arbitražno sodišče, ustanovljeno v skladu z aneksom VII;(d) posebnoarbitražnosodišče,ustanovljenovskladuzaneksom
VIII za eno ali več kategorij sporov, ki so navedeni v omenje-
nem aneksu.
2. Izjava, dana po odstavku 1, ne posega v obveznost državestranke, da sprejme pristojnost senata za spore o morskem dnuMednarodnegasodiščazapomorskomednarodnopravovobseguin na način, določen v poglavju 5 dela XI, niti ta obveznost neposega v to izjavo.
3. Za državo stranko, ki je stranka v sporu, ki ni zajet z veljavno
izjavo, se šteje, da je sprejela arbitražo v skladu z aneksom VII.
4. Česostrankevsporusprejeleistipostopekzarešitevspora,se
sme zanj uporabiti samo ta postopek, razen če se stranke nisosporazumele drugače.
5. Če stranke v sporu niso sprejele istega postopka za rešitev
spora,sesmezanjuporabitiedinolearbitražavskladuzaneksomVII, razen če se stranke sporazumejo drugače.
6. Izjava, dana po odstavku 1, velja še tri mesece potem, ko je
obvestilo o preklicu deponirano pri generalnem sekretarju Zdru-ženih narodov.
7. Nova izjava, obvestilo o preklicu ali iztek izjave na noben
način ne posegajo v postopek, ki teče pred sodiščem aliarbitražnim sodiščem, pristojnem po tem členu, razen če sestranke sporazumejo drugače.
8. Izjave in obvestila, navedena v tem členu, se deponirajo pri
generalnem sekretarju Združenih narodov, ki pošlje njihove pre-pise državam strankam.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 333
Člen 288
Pristojnost
1. Sodišče ali arbitražno sodišče, navedeno v členu 287, je pri-
stojno v vsakem sporu o razlagi te konvencije ali v zvezi z njenouporabo, ki mu je dano v pristojnost v skladu s tem delom.
2. Sodišče ali arbitražno sodišče, navedeno v členu 287, je pri-
stojno tudi v vsakem sporu o razlagi ali o uporabi kakega med-narodnega sporazuma, povezanega s cilji te konvencije, ki mu jedan v pristojnost v skladu z omenjenim sporazumom.
3. Senat za spore o morskem dnu Mednarodnega sodišča za
pomorsko mednarodno pravo, ustanovljen v skladu z aneksomVI,tervsakdrugisenataliarbitražnosodišče,navedenivpoglavju5 dela XI, so pristojni za vsako zadevo, ki jim je dana v pristoj-nost v skladu z omenjenim delom in aneksom.
4. V sporu o tem, ali je pristojno sodišče ali arbitražno sodišče,
se zadeva reši z odločbo tega sodišča ali arbitražnega sodišča.
Člen 289
Izvedenci
Vvsakemsporu,kivključujeznanstvenaalistrokovnavprašanja,lahko sodišče ali arbitražno sodišče, ki je pristojno po tempoglavju, na zahtevo ene stranke ali na lastno pobudo in poposvetu s strankami izbere najmanj dva znanstvena ali tehničnaizvedenca, predvsem z ustreznega seznama, pripravljenega vskladu s členom 2 aneksa VIII, za sodelovanje pri zasedanjihsodišča ali arbitražnega sodišča, vendar brez pravice glasovanja.
Člen 290
Začasni ukrepi
1. Če je kak spor pravilno predložen sodišču ali arbitražnemusodišču, ki meni, da je prima facie pristojno na podlagi tega delaali poglavja 5 dela XI, lahko to sodišče ali arbitražno sodišče dodokončneodločitvepredpišekaterekolizačasneukrepe,zakatereglede na okoliščine meni, da so primerni za ohranitev ustreznihpravic strank v sporu ali za preprečitev resne škode za morskookolje.
2. Začasniukrepiselahkospremenijoaliprekličejo,česosespre-
menile okoliščine, ki jih narekujejo, ali če teh okoliščin ni več.3. Začasni ukrepi se lahko predpišejo, spremenijo ali prekličejopo tem členu le na zahtevo stranke v sporu in potem, ko je bilastrankam dana možnost, da bodo zaslišane.
4. O predpisovanju, spremembi ali preklicu začasnih ukrepov
sodišče ali arbitražno sodišče takoj obvesti stranke v sporu indruge države stranke, za katere meni, da je to potrebno.
5. Med konstituiranjem arbitražnega sodišča, ki se mu predloži
kak spor na podlagi tega poglavja, lahko vsako sodišče ali arbi-tražno sodišče, o katerem so se stranke sporazumele, ali, če dotega sporazuma ni prišlo v dveh tednih po vloženi zahtevi pozačasnih ukrepih, Mednarodno sodišče za pomorsko medna-rodno pravo ali, v zvezi z dejavnostmi v Coni, zbornica za sporeo morskem dnu predpiše, spremeni ali prekliče začasne ukrepe vskladu s tem členom, če prima facie meni, da bo arbitražnosodišče,kisekonstituira,pristojnoindatonarekujenujnostsitu-acije. Ko je arbitražno sodišče, ki mu je predložen spor,konstituirano, lahko spremeni, prekliče ali potrdi te začasneukrepe v skladu z odstavkom 1, 2, 3 in 4.
6. Stranke v sporu takoj izvršijo vse začasne ukrepe, predpisane
na podlagi tega člena.
Člen 291
Pristop
1. Za države stranke so odprti vsi v tem delu navedeni postopkiza reševanje sporov.
2. Postopki za reševanje sporov, navedeni v tem delu, so odprti
za pravne subjekte, ki niso države stranke, le, kadar je to posebejpredvideno v tej konvenciji.
Člen 292
Takojšnja izpustitev ladij in posadk
1. Kadar so oblasti kake države stranke zadržale ladjo, ki plujepod zastavo druge države stranke, trdi pa se, da država, ki jezadržala ladjo, ni upoštevala določb te konvencije o takojšnjiizpustitvi ladje ali njene posadke potem, ko je bila položena raz-umna varščina ali drugo denarno jamstvo, se lahko vprašanjeizpustitve predloži vsakemu sodišču ali arbitražnemu sodišču, okaterem se stranke sporazumejo; če se sporazum ne doseže v 10dneh po zadržanju, pa sodišču ali arbitražnemu sodišču, ki ga napodlagi člena 287 določi država, ki je zadržala ladjo, ali334
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Mednarodnemu sodišču za pomorsko mednarodno pravo, razen
če se stranke ne sporazumejo drugače.
2. Zahtevo za izpustitev sme vložiti samo država ladjine zastave
ali kdo drug v njenem imenu.
3. Sodiščealiarbitražnosodiščebrezodlašanjavzamevpostopek
zahtevo za izpustitev in obravnava edinole izpustitev, ne da bi tovplivalo na meritorno reševanje katere koli zadeve zoper ladjo,njenega lastnika ali njeno posadko pred ustreznim domačimoblastvom.Oblastidržave,kijezadržalaladjo,ostanejopristojne,da kadar koli izpustijo ladjo ali njeno posadko.
4. Po položitvi varščine ali drugega denarnega jamstva, ki ga je
določilo sodišče ali arbitražno sodišče, oblasti države, ki jezadržala ladjo, takoj ugodijo odločbi sodišča ali arbitražnegasodišča o izpustitvi ladje ali njene posadke.
Člen 293
Pravo, ki se uporablja
1. Po tem poglavju pristojno sodišče ali arbitražno sodiščeuporabljatokonvencijoindrugapravilamednarodnegaprava,kiniso v nasprotju s to konvencijo.
2. Odstavek1neposegavpooblaščenostsodiščaaliarbitražnega
sodišča,pristojnegapotempoglavju,daodločivzadeviexaequoet bono, če se stranke tako sporazumejo.
Člen 294
Predhodni postopki
1. Sodišče ali arbitražno sodišče, predvideno v členu 287, kate-remujepredloženazahtevavzveziskakimsporomizčlena297,ugotovi na zahtevo ene izmed strank ali pa proprio motu, alipomeni zahteva zlorabo sodnega ali arbitražnega postopka ali čeje prima facie pravilno utemeljena. Če sodišče ali arbitražnosodišče ugotovi, da se z zahtevo zlorablja sodni ali arbitražnipostopek ali da je prima facie neutemeljena, glede te zadeve neopravlja nadaljnjih dejanj.
2. Poprejemuzahtevesodiščealiarbitražnosodiščetakojobvesti
drugostrankoalistrankeozahteviindoločirazumenrok,vkate-rem te lahko od njega zahtevajo, da sprejme odločitev v skladu sprvim odstavkom.
3. Ta člen v ničemer ne posega v pravico katere koli stranke v
sporu, da poda predhodne ugovore v skladu z ustreznimi pravilipostopka.Člen 295
Izčrpanje notranjih pravnih sredstev
Vsak spor med državami strankami o razlagi ali uporabi te kon-vencije se sme predložiti v postopke, predvidene v tem poglavju,šele potem, ko so izčrpana notranja pravna sredstva, če takozahteva mednarodno pravo.
Člen 296
Dokončnost in obvezna moč odločb
1. Vsaka odločba sodišča ali arbitražnega sodišča, ki je pristojnopo tem poglavju, je dokončna in vse stranke v sporu morajo rav-nati v skladu z njo.
2. Vsaka taka odločba je obvezna le za stranke v sporu in za pri-
mer, ki je z njo rešen.
POGLAVJE 3
OMEJITVE IN IZVZETJA PRI UPORABI POGLAVJA 2
Člen 297
Omejitve glede uporabe poglavja 2
1. Za spore o razlagi ali uporabi te konvencije veljajo glede izvr-ševanja suverenih pravic ali jurisdikcije obalne države, predvide-nihvtejkonvenciji,postopkiizpoglavj a2vnaslednjihprimerih:
(a) česezatrjuje,dajeobalnadržavaravnalavnasprotjuzdoloč-
bami te konvencije glede pravic in svoboščin plovbe, preletaalipolaganjapodmorskihkablovincevovodovaliglededrugihmednarodnodovoljenihuporabmorja,navedenihvčlenu58;
(b) če se zatrjuje, da je država pri izvrševanju omenjenih svobo-
ščin, pravic in uporab ravnala v nasprotju s to konvencijo aliv nasprotju z zakoni ali predpisi, ki jih je sprejela obalnadržavavskladustokonvencijo,terdrugimipravilimednarod-nega prava, ki niso v nasprotju s to konvencijo; ali
(c) česezatrjuje,dajeobalnadržavaravnalavnasprotjusposeb-
nimimednarodnimipraviliinstandardizavarovanjeinohra-nitev morskega okolja, ki so uporabljivi za obalno državo inki so uvedeni s to konvencijo ali prek ustrezne mednarodneorganizacijealidiplomatskekonferencevskladustokonven-cijo.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 335
2. (a) Sporiorazlagialiuporabidoločbtekonvencijegledeznan-
stvenega raziskovanja morja se rešujejo v skladu s poglav-
jem2;obalnadržavapanidolžnasprejetitakegareševanjaza kateri koli spor, ki izvira iz:
(i) izvrševanja pravic ali diskrecijske pooblastitve obalne
države v skladu s členom 246; ali
(ii) odločitve obalne države, da v skladu s členom 253
odredi prekinitev ali ustavitev kakega raziskovalnega
projekta.
(b)Spor, ki izvira iz trditve države, ki raziskuje, da obalna
država glede kakega določenega projekta ne izvršuje vskladu s to konvencijo svojih pravic, utemeljenih načlenu 246 in 253, se na zahtevo katere koli stranke pred-loži v spravo na podlagi poglavja 2 aneksa V; komisija zaspravo pa pri tem ne postavlja vprašanja glede izvrševanjadiskrecijske pooblastitve obalne države, da določi posebnaobmočja, kot je to navedeno v odstavku 6 člena 246, aliglede njene diskrecijske pooblastitve, da ne da privolitve vskladu z odstavkom 5 246.
3. (a) Spori o razlagi ali uporabi določb te konvencije se glede
ribolova rešujejo v skladu s poglavjem 2; obalna država papri tem ni dolžna sprejeti takega reševanja za noben spor,ki se tiče njenih suverenih pravic glede živih bogastev vizključni ekonomski coni ali izvrševanja teh pravic, vštevšinjene diskrecijske pooblastitve, da določi dovoljen ulov,svojeribiškezmogljivosti,dodelitevpresežkadrugimdrža-vamitermodaliteteinpogoje,določenevsvojihzakonihinpredpisih o ohranitvi in gospodarjenju.
(b)Kadar rešitev ni dosežena po poglavju 1 tega dela, se spor
nazahtevokaterekolistrankepredloživspravonapodlagipoglavja 2 aneksa V, če se zatrjuje:
(i) daobalnadržavaočitnoniizpolnilasvojihobveznosti,
da s primernimi ukrepi za ohranitev in gospodarjenje
zagotovi, da ne bi prišlo do resnega ogrožanja živihbogastev v izključni ekonomski coni;
(ii) dajeobalnadržavasamovoljnozavrnila,danazahtevo
druge države določi dovoljen ulov in svoje ribiškezmogljivosti za ulov živih bogastev glede ribjih jat, zakatere je ta druga država zainteresirana za lov; ali(iii) dajeobalnadržavasamovoljnozavrniladodelitikateri
koli državi na podlagi člena 62, 69 in 70 ter podmodalitetamiinpogoji,kijihjedoločilaobalnadržavav skladu s to konvencijo, ves presežek ali njegov del, okaterem je objavila, da obstaja.
(c) Komisija za spravo ne sme v nobenem primeru
diskrecijskih pooblastil obalne države zamenjati s svojimi.
(d)Poročilokomisijezaspravosepošljeustreznimmednarod-
nim organizacijam.
(e) Če se drugače ne sporazumejo, države stranke med poga-
janji o sporazumih po členu 69 in 70 vključijo vanjedoločbe o ukrepanjih, da bi zmanjšale možnosti zanesporazume o razlagi ali uporabi tega sporazuma ter otem, kako naj bi ravnale, če bi nesporazum kljub vsemunastal.
Člen 298
Fakultativna izvzetja od uporabe Poglavja 2
1. Ko podpisuje, ratificira ali pristopa k tej konvenciji ali kadarkoli po tem, lahko država, ne da bi posegala v obveznosti izpoglavja 1, pisno izjavi, da ne sprejema kakega postopka ali večpostopkov,predvidenihvpoglavju2,gledeenealivečnaslednjihkategorij sporov:
(a) (i) sporovorazlagialiuporabičlena15,74in83,kisenana-
šajo na morske meje, ali takih, ki se tičejo zgodovinskih
zalivov ali zgodovinskih naslovov, s tem da država, ki jedala tako izjavo, ko tak spor nastane potem, ko ta kon-vencijazačneveljati,nipabildosežennikakršensporazumv pogajanjih med strankami, v razumnem časovnemobdobjunazahtevokaterekolistrankesporaprivoli,dasezadeva predloži v spravo na podlagi poglavja 2 aneksa V;in nadalje pod pogojem, da je vsak spor, ki nujno vklju-čuje istočasno obravnavo katerega koli nerešenega spora,ki se tiče suverenosti ali drugih pravic nad kopenskim aliotočnimkopenskimobmočjem,izvzetiztakepredložitve;
(ii) potem ko je komisija za spravo predložila svoje poročilo,
vkateremjenavedlarazloge,nakaterihtemelji,sestrankepogajajo o sporazumu na podlagi tega poročila; če pa napodlagiomenjenihpogajanjnepridedosporazuma,pred-ložijo stranke s skupno privolitvijo vprašanje v enega336
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
izmed postopkov, predvidenih v poglavju 2, razen če se
stranke sporazumejo drugače;
(iii) ta pododstavek se ne uporabi za nobenega izmed sporov
o morski meji, ki je dokončno rešen z dogovorom medstrankami,patudinezakakršenkolitakspor,kibigabilotreba rešiti v skladu z bilateralnim ali multilateralnimsporazumom, ki veže te stranke;
(b) sporov, ki se tičejo vojaških dejavnosti, vštevši vojaške
dejavnosti vladnih ladij in letal, ki se uporabljajo v netrgovin-skenamene,insporov,kisetičejoizvajanjazakonovgledenaizvrševanje suverenih pravic ali jurisdikcije, ki so izvzete izpristojnosti sodišča ali arbitražnega sodišča na podlagiodstavka 2 ali 3 297;
(c) sporov, v zvezi s katerimi varnostni svet Združenih narodov
opravlja funkcije, ki so mu dodeljene z ustanovno listinoZdruženihnarodov,razenčevarnostnisvetodloči,dazadevoumakne s svojega dnevnega reda, ali če povabi stranke, najspor rešijo s sredstvi, predvidenimi v tej konvenciji.
2. Država stranka, ki je dala izjavo na podlagi odstavka 1, jolahko kadar koli umakne ali privoli, da se spor, izvzet s to izjavo,predloži v kateri koli postopek, naveden v tej konvenciji.
3. Država stranka, ki je dala izjavo na podlagi odstavka 1, nima
pravicepredložitikateregakolisporaizizvzetekategorijevkaterikoli postopek, predviden v tej konvenciji, zoper drugo državostranko brez njene privolitve.4. Če je ena izmed držav strank dala izjavo na podlagi prvegaodstavka pod (a), lahko vsaka druga država stranka spor zoperstranko, ki je dala izjavo, spada pa v izvzeto kategorijo, predloživ postopek, naveden v taki izjavi.
5. Nova izjava ali umik izjave na noben način ne posegata v
postopke, ki se vodijo pred sodiščem ali arbitražnim sodiščem vskladu s tem členom, razen če se stranke sporazumejo drugače.
6. Izjaveinobvestilaoumikuizjavnapodlagitegačlenasedepo-
nirajoprigeneralnemsekretarjuZdruženihnarodov,kipošljenji-hove prepise državam strankam.
Člen 299
Pravica strank, da se sporazumejo o postopku
1. Spor, izključen po členu 297 ali izvzet z izjavo, dano na pod-lagi člena 298, iz postopkov za reševanje sporov, predvidenih vpoglavju2,selahkopredloživtepostopkeedinolessporazumomstrank v sporu.
2. Topoglavjevničemernezmanjšujepravicestrankvsporu,da
sestrinjajoskakimdrugimpostopkomzareševanjetakegasporaali da dosežejo prijateljsko rešitev.
DEL XVI
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 300
Dobra vera in zloraba pravic
Države stranke v dobri veri izpolnjujejo s to konvencijo prevzeteobveznosti in izvršujejo pravice, jurisdikcijo in svoboščine, pri-znane v tej konvenciji, tako, da ne zlorabljajo pravic.
Člen 301
Miroljubne uporabe morja
Pri izvrševanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti potej konvenciji se države stranke vzdržujejo vsake grožnje aliuporabe sile zoper teritorialno neokrnjenost ali politično neod-visnost katere koli države ali kakega drugega ravnanja v naspro-tju z načeli mednarodnega prava, določenimi v ustanovni listiniZdruženih narodov.
Člen 302
Odkrivanje podatkov
Nedabitoposegalovpravicodržavestranke,dazačnevtejkon-venciji predvidene postopke za reševanje sporov, se nič v tej04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 337
konvenciji ne sme šteti kot zahteva, naj da država stranka pri
izpolnjevanjusvojihobveznostinapodlagitekonvencijepodatke,katerihodkritjebibilovnasprotjuzbistvenimiinteresinjenevar-nosti.
Člen 303
Arheološki in zgodovinski predmeti, najdeni v morju
1. Države morajo varovati arheološke in zgodovinske predmete,najdene v morju, ter v ta namen sodelovati.
2. Zaradi nadzorstva nad prometom s takimi predmeti, lahko
obalna država v zvezi z uporabo člena 33 smatra, da bi dviganjetakih predmetov z morskega dna v pasu, omenjenem v navede-nem členu, brez njene odobritve povzročilo znotraj njenegaozemlja ali teritorialnega morja kršenje zakonov in predpisov,navedenih v omenjenem členu.3. Ta člen v ničemer ne posega v pravice tistih lastnikov, katerihidentiteta se lahko ugotovi, v pravice o reševanju na morju ali vdrugapravilapomorskegapravaalivzakoneinpraksoizmenjavena kulturnem področju.
4. Ta člen ne posega v druge mednarodne sporazume in pravila
mednarodnega prava, ki se nanašajo na varstvo arheoloških inzgodovinskih predmetov.
Člen 304
Odškodninska odgovornost
Določbe te konvencije o odškodninski odgovornosti ne posegajovuporaboveljavnihpravilinvrazvojnovihpraviloodgovornostiv mednarodnem pravu.
DEL XVII
KONČNE DOLOČBE
Člen 305
Podpisovanje
1. Ta konvencija je odprta za podpis:
(a) za vse države;(b) za Namibijo, ki jo predstavlja svet Združenih narodov za
Namibijo;
(c) za vse samoupravne pridružene države, ki so si ta položaj
izbrale z aktom o samoodločbi pod nadzorstvom in ob odo-
britvi Združenih narodov v skladu z resolucijo generalneskupščine1514(XV)inkisopristojnezavprašanja,urejenastokonvencijo,inkiimajotudipristojnostzasklepanjespora-zumov o teh vprašanjih;
(d) zavsesamoupravnepridruženedržave,kisovskladusvojimi
listinami o združevanju pristojne za vprašanja, ki jih ureja takonvencija, in ki imajo tudi pristojnost za sklepanje sporazu-mov o teh vprašanjih;
(e) za vsa območja, ki uživajo popolno notranjo samoupravo in
jih kot taka priznavajo Združeni narodi, niso pa še pridobilapopolne neodvisnosti v skladu z resolucijo generalneskupščine1514(XV)inkisopristojnazavprašanja,urejenasokonvencijo,vštevšipristojnost,dasklepajosporazumeotehvprašanjih;(f) za mednarodne organizacije v skladu z aneksom IX.
2. Ta konvencija ostane odprta za podpis do 9. decembra 1984
v Ministrstvu za zunanje zadeve Jamajke, od 1. julija 1983 do9. decembra 1984 pa tudi na sedežu Združenih narodov v NewYorku.
Člen 306
Ratifikacija in formalna potrditev
Zatokonvencijojeobveznaratifikacijadržavindrugihsubjektov,navedenih v odstavku 1 člena 305 pod (b), (c), (d) in (e), ter vskladu z aneksom IX formalna potrditev subjektov iz odstavka 1člena 305 pod (f). Ratifikacijske listine in listine o formalni potr-ditvisedeponirajoprigeneralnemsekretarjuZdruženihnarodov.
Člen 307
Pristop
Takonvencijaostaneodprtazapristopdržavindrugihsubjektov,navedenih v členu 305. Subjekti iz odstavka 1 člena 305 pod (f)pristopijo v skladu z aneksom IX. Pristopne listine se deponirajopri generalnem sekretarju Združenih narodov.338
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 308
Uveljavitev
1. Ta konvencija začne veljati 12 mesecev po deponiranju
šestdesete ratifikacijske ali pristopne listine.
2. Za vsako državo, ki ratificira ali pristopi k tej konvenciji po
deponiranju šestdesete ratifikacijske ali pristopne listine, začnekonvencijaveljatitridesetidanpodeponiranjunjeneratifikacijskeali pristopne listine, odvisno od odstavka 1.
3. SkupščinaOblastisebosestalanadan,kozačneveljatitakon-
vencija,inizvolilasvetOblasti.Česedoločbetegačlenanemorejostriktno uporabiti, bo prvi svet sestavljen v skladu s ciljem izčlena 161.
4. Pravila, predpisi in postopki, ki jih izdela pripravljalna komi-
sija, se uporabljajo začasno, dokler jih Oblast uradno ne sprejmev skladu z delom XI.
5. Oblast in njeni organi bodo ravnali v skladu z resolucijo II
tretje konference Združenih narodov o mednarodnempomorskem pravu, ki se nanaša na pripravljalna vlaganja, in vskladu z odločitvami pripravljalne komisije, sprejetimi po ome-njeni resoluciji.
Člen 309
Pridržki in izvzetja
Ktejkonvencijinisodovoljenipridržkialiizvzetja,četegaizrecnone dovoljujejo drugi členi te konvencije.
Člen 310
Deklaracije in izjave
Člen 309 ne preprečuje, da država ob podpisu, ratifikaciji ali pri-stopu h konvenciji da deklaracije ali izjave, ki jih je kakor koliizrazilaaliimenovala,meddrugimousklajevanjusvojihzakonovin predpisov s to konvencijo, pri čemer take deklaracije ali izjavene smejo biti usmerjene v izključitev ali spremembo pravnegaučinka določb te konvencije pri njihovi uporabi za zadevnodržavo.Člen 311
Razmerja do drugih konvencij in mednarodnih
sporazumov
1. Ta konvencija, če gre za države pogodbenice, ima močnejšoveljavo kot ženevska konvencija o pomorskem mednarodnempravu z dne 29. aprila 1958.
2. Takonvencijanespreminjapravicinobveznostidržavstrank,
ki izvirajo iz drugih sporazumov, ki so v skladu s to konvencijoin ne posegajo v uživanje pravic ali izpolnjevanje obveznostidrugih držav po tej konvenciji.
3. Dvojealivečdržavstranklahkosklenesporazume,skaterimi
spremenijoalisuspendirajodelovanjedoločbtekonvencije,kisouporabljivi edinole v njihovih medsebojnih razmerjih če se takisporazumi ne nanašajo na določbo, katere nespoštovanje bi bilonezdružljivozučinkovitimuresničevanjemzadevinciljevtekon-vencije, nadaljnji pogoj pa je, da taki sporazumi ne posegajo vuporabo temeljnih načel, ki so vgrajena vanjo, in da določbe tehsporazumov ne vplivajo na uživanje pravic ali izpolnjevanjeobveznosti drugih držav strank po tej konvenciji.
4. Države stranke, ki nameravajo skleniti tak sporazum iz
odstavka 3, obvestijo druge države stranke prek depozitarja tekonvencije, da imajo namen skleniti sporazum, in o spremembiali suspendiranju, ki ga nameravajo doseči s takim sporazumom.
5. Ta člen ne posega v mednarodne sporazume, ki so izrecno
dovoljeni ali še nadalje veljajo na podlagi drugih členov te kon-vencije.
6. Države stranke se strinjajo, da ne bodo dale amandmajev k
temeljnemunačeluoskupnidediščiničloveštvaizčlena136indanobena izmed njih ne bo stranka nikakršnega sporazuma, ki bikršil to načelo.
Člen 312
Amandma
1. Po poteku desetih let od dne, ko ta konvencija začne veljati,lahkodržavastrankaspisnimsporočilom,poslanimgeneralnemusekretarju Združenih narodov, predlaga določene amandmaje ktejkonvenciji,razentistih,kisenanašajonadejavnostivConi,inzahtevasklickonference,dabisepreučilitakopredlaganiamand-maji. Generalni sekretar pošlje tako sporočilo vsem državamstrankam.Čev12mesecihpovročitvisporočilanajmanjpolovicadržav strank odgovori ugodno na to zahtevo, generalni sekretarskliče konferenco.
2. Na konferenci se uporablja za odločanje o amandmajih
postopek, ki je bil uporabljen na tretji konferenci Združenih04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 339
narodovomednarodnempomorskempravu,razenčekonferenca
odločidrugače.Konferencasimoravsestranskoprizadevati,dabise sporazum o vseh amandmajih dosegel s konsenzom in da onjih ne bi bilo treba glasovati, dokler se ne izčrpajo vsa prizade-vanja za konsenz.
Člen 313
Amandma po enostavnejšem postopku
1. Država stranka lahko s pisnim sporočilom, poslanim general-nemusekretarjuZdruženihnarodov,predlaga,najseamandmaktej konvenciji, razen amandmaja, ki se nanaša na dejavnosti vConi, sprejme po enostavnejšem postopku, navedenem v temčlenu, ne da bi se sklicala konferenca. Generalni sekretar pošljesporočilo vsem državam strankam.
2. Če v roku 12 mesecev po vročitvi sporočila kaka država
stranka ugovarja k predlaganemu amandmaju ali k predlogu, dase sprejme po enostavnejšem postopku, se šteje, da je amandmazavržen.Generalnisekretarotemtakojobvestivsedržavestranke.
3. Če 12 mesecev po vročitvi sporočila nobena izmed držav
strank ni ugovarjala k predlaganemu amandmaju ali k predlogu,da se sprejme po enostavnejšem postopku, se šteje, da je predla-gani amandma sprejet. Generalni sekretar obvesti vse državestranke, da je predlagani amandma sprejet.
Člen 314
Amandmaji k določbam te konvencije, ki se nanašajo
izključno na dejavnosti v Coni
1. Država stranka lahko s pisnim sporočilom, poslanim general-nemu sekretarju Oblasti, predlaga amandma k določbam te kon-vencije, ki se nanašajo izključno na dejavnosti v Coni, vštevšipoglavje 4 aneksa VI. Generalni sekretar pošlje tako sporočilovsemdržavamstrankam.Potemkogajeodobrilsvet,morapred-lagani amandma odobriti tudi skupščina. Predstavniki državstrankvtehorganihimajovsapooblastila,dapreučijoinodobrijopredlaganiamandma.Velja,dajepredlaganiamandmasprejet,koga odobrita svet in skupščina.
2. Preden se odobri vsak amandma po odstavku 1, se svet in
skupščina do zasedanja revizijske konference po členu 155prepričata,daamandmaneškodisistemuraziskovanjainizkoriš-čanja bogastev v Coni.Člen 315
Podpis, ratifikacija, pristop in avtentičnost besedil
amandmajev
1. Kososprejeti,soamandmajiktejkonvencijiodprtizapodpisza države stranke 12 mesecev po njihovem sprejetju na sedežuZdruženih narodov v New Yorku, če ni v samem amandmajupredvideno drugače.
2. Členi 306, 307 in 320 se uporabljajo za vse amandmaje k tej
konvenciji.
Člen 316
Uveljavitev amandmajev
1. Amandmajiktejkonvenciji,razenamandmajevizodstavka5,začnejo za države stranke, ki jih ratificirajo ali jim pristopijo,veljati trideseti dan po deponiranju ratifikacijskih ali pristopnihlistin dveh tretjin držav strank ali 60 držav strank, odvisno odtega, katero od navedenih števil bo večje. Ti amandmaji ne vpli-vajonauživanjepravicaliizpolnjevanjeobveznostidrugihdržavstrank po tej konvenciji.
2. Amandma lahko predvidi, da je za to, da začne veljati,
potrebno večje število ratifikacij ali pristopov od števila, ki sezahteva po tem členu.
3. Zavsakodržavostranko,kiratificirakakamandmaizodstavka
1 ali mu pristopi po deponiranju zahtevanega številaratifikacijskih ali pristopnih listin, začne amandma veljati tride-seti dan po deponiranju njene ratifikacijske ali pristopne listine.
4. Država, ki postane stranka te konvencije potem, ko začne
veljati kak amandma v skladu z odstavkom 1, se, če ta država neizrazi kakega drugega namena:
(a) šteje za stranko konvencije s tem amandmajem; in
(b) šteje za stranko konvencije brez amandmaja v razmerju do
vsake države stranke, ki je ta amandma ne veže.
5. Vsak amandma, ki se nanaša izključno na dejavnosti v Coni,
invsakamandmakaneksuVI,začneveljatizavsedržavestranke340
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
popretekuenegaletaoddeponiranjaratifikacijskihalipristopnih
listin treh četrtin držav strank.
6. Država, ki postane stranka te konvencije potem, ko začne
veljati amandma v skladu s petim odstavkom, se šteje za strankokonvencije s tem amandmajem.
Člen 317
Odpoved
1. Država stranka lahko s pisnim sporočilom, poslanim general-nemu sekretarju Združenih narodov, odpove to konvencijo inlahko navede svoje razloge. Nenavajanje razlogov ne vpliva naveljavnost odpovedi. Odpoved učinkuje po enem letu od dnevaprejema sporočila, če v sporočilu ni naveden poznejši datum.
2. Zaradiodpovedidržavanioproščenafinančnihinpogodbenih
obveznosti, ki so zanjo nastale, dokler je bila stranka te konven-cije; odpoved tudi ne vpliva na katero koli pravico, obveznost alipravno stanje te države, ki so nastali z izvajanjem te konvencijepred prenehanjem njenega učinkovanja za to državo.
3. Odpoved na noben način ne vpliva na dolžnost katere koli
države stranke, da izpolni vsako obveznost, vključeno v to kon-vencijo, h kateri je neodvisno od te konvencije zavezana na pod-lagi mednarodnega prava.
Člen 318
Status aneksov
Aneksisosestavnideltekonvencijeinčeniizrecnodrugačedolo-čeno, pomeni sklicevanje na to konvencijo ali na kakšen njen deltudi sklicevanje na ustrezne anekse.
Člen 319
Depozitar
1. GeneralnisekretarZdruženihnarodovjedepozitartekonven-cije in amandmajev k njej.2. Generalni sekretar poleg svojih funkcij depozitarja:
(a) obvešča vse države stranke, Oblast in pristojne mednarodne
organizacije o splošnih problemih, ki so se pojavili v zvezi s
to konvencijo;
(b) obvešča Oblast o ratifikacijah in formalnih potrditvah ter o
pristopih k tej konvenciji in o amandmajih k njej ter oodpovedih te konvencije;
(c) obveščadržavestrankeosporazumihvskladuzodstavkom4
člena 311;
(d) pošiljaamandmaje,sprejetevskladustokonvencijo,državam
strankam v ratifikacijo ali pristop;
(e) sklicuje potrebne sestanke držav strank v skladu s to konven-
cijo.
3. (a) Generalni sekretar tudi pošilja opazovalcem, navedenim v
členu 156:
(i) poročila, navedena v odstavku 2 pod (a);(ii) obvestila, navedena v odstavku 2 pod (b) in (c); in(iii) besedilaamandmajev,navedenihvodstavku2pod(d),
da se z njimi seznanijo.
(b)Generalni sekretar te opazovalce tudi povabi, naj se kot
opazovalciudeležijosestankovdržavstrank,kisonavedeni
v odstavku 2 pod (e).
Člen 320
Avtentična besedila
Ta izvirnik konvencije, katere arabsko, kitajsko, angleško,francosko, rusko in špansko besedilo je enako avtentično, se poodstavku 2 člena 305 hrani pri generalnem sekretarju Združenihnarodov.
V potrditev tega so spodaj podpisani pooblaščenci, za to pravilno pooblaš čeni, podpisali to
konvencijo.
Sestavljeno v Montego Bayu, desetega decembra tisoč devetsto dvainosemd eset.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 341
ANEKS
ANEKS I
ZELO MIGRATORNE VRSTE
1. Beli tun: Thunnus alalunga
2. Rdeči tun: Thunnus thynnus
3. Glavati tun: Thunnus obesus
4. Progasti tun (bonito): Katsuwonus pelamis
5. Rumeni tun: Thunnus albacares
6. Atlantski tun: Thunnus atlanticus
7. Mali tun: Euthynnus alletteratus; Euthynnus affinis
8. Rdeči tun (južni): Thunnus maccoyii
9. Mali bonito: Auxis thazard ;Auxis rochei
10. Grboglavke: Družina Bramidae
11. Mečarice: Tetrapturus angustirostris; Tetrapturus belone; Tetrapturus pflueger i;
Tetrapturus albidus; Tetrapturus audax; Tetrapturus georgei; Makaira
mazara; Makaira indiea; Makaira nigricans
12. Jadraste mečarice: Istiophorus platypterus; Istiophorus albieans
13. Velika mečarica: Xiphias gladius
14. Morske igle: Seomberesox saurus; cololabis saira; Eololabis adocetus; Seomberesox.saurus seombroides
15. Lampuke (dolfini): Coryphaena hippurus; Coryphaena eguiselis
16. Oceanski morski psi: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus ; Družina Alopiidae; Rhincodon
typus; Družina Careharhinidae ; Družina Sphyrnidae ; Družina Isurida
17. Kitovci: Družina Physeteridae ; Družina Balaenopteridae ; Družina Balaenidae ;
DružinaEsehrichtiidae ; Družina Monodontidae ; Družina Ziphiidae;
DružinaDelphinidae342 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
ANEKS II
KOMISIJA ZA MEJE EPIKONTINENTALNEGA PASU
Člen 1
Vskladusčlenom76sepodoločbahnaslednjihčlenovustanovikomisija
za meje epikontinentalnega pasu zunaj 200 morskih milj.
Člen 2
1. Komisijo sestavlja 21 članov, strokovnjakov s področja geologije,geofizike ali hidrografije, ki delajo v osebnem svojstvu, izvolijo pa jihdržavestranketeKonvencijeizmedsvojihdržavljanov,pričemerjetrebaposebej paziti na zagotovitev pravične geografske zastopanosti.
2. Prvevolitvebodoopravljene,kakorhitrobotomogoče,vvsakempri-
meru pa v roku 18 mesecev potem, ko začne veljati ta konvencija. Vsaj 3mesece pred dnevom vsakih volitev pošlje generalni sekretar Združenihnarodovdržavamstrankampovabilo,najpoustreznihregionalnihposve-tovanjih v roku treh mesecev predlagajo imena kandidatov. Generalnisekretar sestavi abecedni seznam vseh oseb, kandidiranih na ta način, inga pošlje vsem državam strankam.
3. Članikomisijesevolijonasestankudržavstrank,kigaskličegeneraln i
sekretarnasedežuZdruženihnarodov.Natemsestanku,nakateremtvo-
rita kvorum dve tretjini držav strank, se za člane komisije izvolijo tistikandidati, ki dobijo dvetretjinsko večino glasov predstavnikov državstrank, ki so navzoči in glasujejo. Iz vsake geografske regije se izvolijonajmanj trije člani.
4. Člani komisije se izvolijo za pet let in smejo biti ponovno izvoljeni.5. Država stranka, ki je kandidirala člana komisije, plača stroške za tega
člana,dokleropravljadolžnostivkomisiji.Ustrezneobalnedržavekrij ejo
stroške,nastalevzveziznasvetiizodstavka1člena3pod(b)tegaaneksa.Generalni sekretar Združenih narodov poskrbi za tajništvo komisije.
Člen 3
1. Funkcije komisije so:
(a) proučevanje podatkov in drugega gradiva, ki ga predložijo obalne
državevzvezizzunanjimimejamiepikontinentalnegapasuvobmoč-
jih, v katerih se te meje raztezajo čez 200 morskih milj, ter dajanjepriporočilpočlenu76teKonvencijeinMemorandumuosoglasju,kiga je sprejela Tretja konferenca o pomorskem mednarodnem pravu29. avgusta 1980;
(b) dajanje znanstvenih in strokovnih nasvetov, če zanje zaprosijo zain-
teresirane države med pripravljanjem podatkov iz pododstavka (a).2. Komisija lahko v potrebnem in koristnem obsegu sodeluje zmedvladno oceanografsko komisijo UNESCA, Mednarodno hidrografskoorganizacijoterdrugimipristojnimiorganizacijami,dabiizmenjalazn an-
stveneinstrokovneinformacije,kibiutegnilepomagatikomisijipriizp ol-
njevanju njenih obveznosti.
Člen 4
Kadarnameravaobalnadržavapočlenu76določitizunanjemejesvojegaepikontinentalnega pasu zunaj 200 morskih milj, pošlje komisiji posa-meznepodatkeotakihmejahskupajzdopolnilnimiznanstvenimiinteh-ničnimi podatki v čim krajšem roku, v vsakem primeru pa v 10 letihpotem, ko je ta Konvencija za to državo začela veljati. Obalna državaobenem navede imena vseh članov komisije, ki so ji dali znanstvene instrokovne nasvete.
Člen 5
Komisija dela po podkomisijah, ki jih sestavlja po 7 članov, ki se imenu-jejonauravnoteženipodlagi,pričemerupoštevaposebneokoliščinevlog e
vsake obalne države, razen če komisija odloči drugače. Državljani obalnedržave,katerevlogaseobravnava,kisočlanikomisije,invsakčlankomi-sije,kijepomagalobalnidržavizznanstvenimiinstrokovniminasvetipr i
razmejitvi,nemorejobitičlanipodkomisije,kiobravnavatovlogo,imaj o
pa pravico sodelovati kot člani v postopku komisije, ki se nanaša nazadevnovlogo.Obalnadržava,kijepredložilavlogokomisiji,lahkopoš-lje svoje predstavnike, da sodelujejo pri ustreznih postopkih brez glaso -
valne pravice.
Člen 6
1. Podkomisija pošilja svoja priporočila komisiji.
2. Komisijaodobravapriporočilapodkomisijezdvetretjinskovečinogla -
sov članov komisije, ki so navzoči in glasujejo.
3. Priporočila komisije se v pisni obliki pošljejo obalni državi, ki je pre d-
ložila vlogo, in generalnemu sekretarju Združenih narodov.
Člen 7
Obalne države določijo zunanje meje epikontinentalnega pasu po
odstavku 8 člena 76 in v skladu z ustreznimi državnimi postopki.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 343
Člen 8
Če se ne strinja s priporočili komisije, obalna država v razumnem času
revidira vlogo ali sestavi novo vlogo za komisijo. Člen 9 
Dejavnostikomisijeneposegajovvprašanja,kisenanašajonarazmejitevmed državami, katerih obale so druga drugi nasproti ali mejijo ena nadrugo.344 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
ANEKS III
TEMELJNI POGOJI ZA ISKANJE, RAZISKOVANJE IN IZKORIŠČANJE
Člen 1
Pravni naslov na rudah
Pravni naslov na rudah se prenese v trenutku, ko so pridobljene v skladu
s to konvencijo.
Člen 2
Iskanje
1. (a) Oblast spodbuja iskanje v Coni.
(b) Iskanje se opravlja le, če je Oblast prejela od bodočega iskalca
ustrezno pisno obveznost, da bo spoštoval določbe konvencije inustrezna pravila, predpise in postopke Oblasti o sodelovanju priprogramih izpopolnjevanja, navedenih v členu 143 in 144, ter ovarovanju morskega okolja in da bo privolil v preverjanje spošto-vanjapredpisov,kigaopravljaOblast.BodočiiskalechkratiobvestiOblast o približni velikosti dela ali delov, v katerih bo iskal.
(c) Iskanjesmehkratiopravljativečiskalcevvistemdelualiistihdelih
Cone.
2. Iskanje ne daje iskalcu nikakršnih pravic glede bogastev. Vendar silahko iskalec pridobi razumno količino rude, ki jo rabi kot vzorec.
Člen 3
Raziskovanje in izkoriščanje
1. Podjetje države stranke ter drugi pravni subjekti iz odstavka 2člena 153 pod (b) se lahko obrnejo na Oblast, da se jim odobrijo delovninačrti, ki zajemajo dejavnosti v Coni.
2. Podjetje sme predložiti vlogo glede katerega koli dela Cone, medtem
ko veljajo za vloge drugih, ki se nanašajo na pridržana območja, dodatnipogoji, navedeni v členu 9 tega aneksa.
3. Raziskovanje in izkoriščanje se opravljata samo v območjih, ki so
posebej označena v delovnih načrtih iz odstavka 3 člena 153, ki pa jih jeOblastodobrilavskladustokonvencijotervskladussvojimiustreznimipravili, predpisi in postopki.
4. Vsak odobreni delovni načrt mora:
(a) bitivskladuzdoločbamitekonvencijeterpravili,predpisiinpostop ki
Oblasti;(b) omogočatinadzorOblastinaddejavnostmivConivskladuzodstav-
kom 4 člena 153;
(c) datiizvajalcuizključnepravicezaraziskovanjeinizkoriščanjevde lov-
nem načrtu navedenih vrst bogastev v skladu s pravili, predpisi in
postopkiOblasti.Čepaprosilecpredloživodobritevdelovninačrt,kiobsega samo raziskovalno fazo ali samo fazo izkoriščanja, se z odo-brenim delovnim načrtom da izključna pravica samo glede te faze.
5. Vsak delovni načrt, razen tistih, ki jih predloži Podjetje, se potem, koga je odobrila Oblast, sklene v obliki pogodbe med Oblastjo in prosilcemoziroma prosilci.
Člen 4
Usposobljenost prosilcev
1. Prosilci, razen Podjetja, morajo biti usposobljeni, če imajo državlja n-
stvo ali če so pod nadzorom in imajo jamstvo, ki se zahteva po odstavku2 člena 153 pod (b), in če se ravnajo po postopkih ter če ustrezajo meri-lom za usposobljenost, določenim v pravilih, predpisih in postopkihOblasti.
2. Z izjemo iz odstavka 6 se omenjena merila za usposobljenost nana-
šajo na finančno in tehnično sposobnost prosilca in njegove proizvodnedosežke na podlagi vseh prejšnjih pogodb z Oblastjo.
3. Za vsakega prosilca jamči država stranke, katere državljan je, razen če
ima prosilec več kot eno državljanstvo, kot je to primer pri združevanjuali konzorciju pravnih subjektov iz več držav, ko vse vključene državestranke jamčijo glede prošnje, ali če prosilca učinkovito nadzira drugadržava stranka ali njeni državljani; v tem primeru obe državi stranki jam-čita glede prošnje. Merila in postopki za uveljavitev pogojev o jamstvu sedoločijo s pravili, predpisi in postopki Oblasti.
4. Po členu 139 morajo država ali države, ki jamčijo, zagotoviti v svojih
pravnihsistemih,dapogodbenik,zakateregajamčijo,opravljadejavnos ti
vConivskladuspogojiizpogodbe,katerestrankaje,inssvojimiobvez-nostmi iz te konvencije. Vendar pa država, ki jamči, ni odgovorna zaškodo, ki je nastala s kakršno koli opustitvijo pogodbenika, za kateregajamči,priizpolnjevanjunjegovihobveznosti,čejetadržavastrankaspr e-
jela zakone in predpise ter upravne ukrepe, ki so v mejah njenega prav-nega sistema razumno primerni, da se zagotovi, da jih spoštujejo osebepod njihovo oblastjo.
5. V postopkih, v katerih se ocenjuje usposobljenost držav strank, ki
predložijo vlogo, se upošteva njihov značaj države.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 345
6. Merila za usposobljenost nalagajo, da sleherni prosilec, brez izjeme,
kot del svoje zahteve prevzame obveznost:
(a) da sprejema kot prisilne in da izpolnjuje ustrezne obveznosti, nastal e
na podlagi določb dela XI, pravil, predpisov in postopkov Oblasti,
odločitev organov Oblasti in določil iz svojih pogodb, sklenjenih zOblastjo;
(b) dasprejemanadzorOblasti,zakateregajepokonvencijipooblaščena
za nadzor nad dejavnostmi v Coni;
(c) da pošlje Oblasti pisno garancijo, da bo svoje obveznosti iz pogodbe
izpolnjeval v dobri veri;
(d) da se ravna po določbah o prenosu tehnologije, navedene v členu 5
tega aneksa.
Člen 5
Prenos tehnologije
1. Pri predložitvi delovnega načrta zagotovi vsak prosilec, da je Oblasti
dostopen splošen opis opreme in metod, ki se bodo uporabile pri oprav-ljanjudejavnostivConi,terdasojidostopnidrugiustreznipodatkiolas t-
nostih take tehnologije, ki niso zavarovani s patentom, in podatki, kje setaka tehnologija lahko nabavi.
2. Kadarkoliseuvedekakabistvenejšatehnološkaspremembaalinovost,
mora vsak izvajalec obvestiti Oblast o spremembah glede opisa inpodatkov, ki so dostopni po odstavku 1.
3. Vsaka pogodba o dejavnostih v Coni vsebuje tele obveznosti pogod-
benika:
(a) da pod ugodnimi in zmernimi trgovinskimi pogoji, kadar koli to
Oblast zahteva, zagotovi Podjetju dostopnost tehnologije, ki jo pri
opravljanju dejavnosti v Coni uporablja na podlagi pogodbe in zakaterojepogodbeniksicerpravnopooblaščen,dajoprenesenadrugoosebo. Prenos se izvede preko licence ali z drugimi ustreznimi aran-žmaji, o katerih se pogodbenik pogaja s Podjetjem in ki se določijo vposebnem sporazumu kot dodatku k pogodbi. Na to obveznost sesme sklicevati le,če Podjetje ugotovi, da na svobodnem trgu ne morepridobiti iste ali enako učinkovite in koristne tehnologije podzmernimi in ugodnimi trgovinskimi pogoji;
(b) dazavsakotehnologijo,kijonapodlagipogodbeizvajalecuporablja
priopravljanjudejavnostivConi,kipasicernidostopnavsakomurnasvobodnem trgu in ni zajeta s pododstavkom (a), dobi pisno obvez-nost lastnika take tehnologije, da jo bo ta, kadar koli bo to Oblastzahtevala,dalnarazpolagoPodjetjuvenakemobsegu,kotjedostopnapogodbeniku, in sicer na podlagi licence ali drugega ustreznega aran-žmaja ter ugodnih in zmernih trgovinskih pogojev. Če takozagotovilo ni dano, pogodbenik ne sme uporabljati navedene tehno-logije pri opravljanju dejavnosti v Coni;
(c) da na zahtevo Podjetja in kadar koli je mogoče to storiti brez večjih
stroškov za pogodbenika, pridobi od lastnika na podlagi izterljivepogodbe pravico, da prenese na Podjetje vsako tehnologijo, ki jopogodbenik uporablja pri dejavnostih v Coni na podlagi pogodbe, zakatereprenossicernipravnopooblaščeninkinivsakomurdostopnana svobodnem trgu. Kadar obstaja dejanska korporacijska zveza medpogodbenikominlastnikomtehnologije,staozkosttezvezeinstopnjanadzorstva ali vpliva pomembna za ugotovitev, ali je bilo ukrenjenovse, kar je potrebno, da se taka pravica pridobi. Kadar pogodbenikučinkovitonadziralastnika,jeopustitevgledepridobitvezakonitepra -
vice od lastnika pomembna za oceno usposobljenosti pogodbenikapri vsaki njegovi poznejši predložitvi delovnega načrta v odobritev;
(d) da Podjetju na njegovo zahtevo olajša na podlagi licence ali drugih
ustreznih aranžmajev ter pod ugodnimi in razumnimi trgovinskimipogojipridobitevvsakršnetehnologijeizpododstavka(b),čePodjetjeodloči, da se bo neposredno pogajalo z lastnikom tehnologije;
(e) da sprejme iste ukrepe, ki so predpisani v pododstavkih (a), (b), (c) in
(d), v korist države v razvoju ali skupine držav v razvoju, ki je pred-ložilazahtevozasklenitevpogodbenapodlagičlena9tegaaneksa,pričemer morajo biti ti ukrepi omejeni na izkoriščanje tistega delaobmočja, ki ga je pogodbenik predlagal in ki je po 8u tega aneksapridržan, ter da dejavnosti na podlagi pogodbe, ki jo je zahtevaladržava ali skupina držav v razvoju, ne bodo obsegale prenosa tehno-logije na tretjo državo ali na državljane tretje države. Obveznost iz tedoločbe se uporablja edinole za vsakega tistega pogodbenika, odkateregaPodjetjenizahtevalotehnologijenitijesamnipreneselnanj.
4. Sporivzvezizobveznostmiizodstavka3terdrugihpogodbenihdolo-čil se obvezno rešujejo v skladu z določbami dela XI; v primerih kršitveteh obveznosti pa se sme v skladu s členom 18 tega aneksa odreditiprekinitev izpolnjevanja pogodbe ali njena razveza ali denarne kazni.Spore o tem, a!i so ponudbe, ki jih je sestavil pogodbenik, v mejah ugod-nih in zmernih trgovinskih pogojev, lahko vsaka stranka predloži v reše-vanje obvezni trgovinski arbitraži v skladu z UNCITRALovimi arbitraž-nimipravilialitakimidrugimiarbitražnimipravili,kiselahkopredpiš ejo
v pravilih, predpisih in postopkih Oblasti. Če se ugotovi, dapogodbenikova ponudba ni v mejah ugodnih in zmernih trgovinskihpogojev, se da pogodbeniku na razpolago 45 dni, da spremeni svojoponudboinjoprilagodiomenjenimpogojem,predenOblaststorikarkoliv skladu s členom 18 tega aneksa.
5. Če Podjetje tudi pod ugodnimi in zmernimi trgovinskimi pogoji ne
more pridobiti ustrezne tehnologije, da bi se usposobilo za pravočasenzačetek pridobivanja in za predelavo rud iz Cone, lahko skličeta svet aliskupščina skupino držav strank, ki jo sestavljajo tisti, ki opravljajo346 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
dejavnosti v Coni, tisti, ki jamčijo za pravne subjekte, ki opravljajo
dejavnostivConi,indrugedržavestranke,kijimjedostopnatakatehno-logija. Ta skupina se posvetuje in učinkovito ukrepa, da bi pod ugodnimiin zmernimi pogoji zagotovila dostopnost take tehnologije Podjetju.Vsaka taka država stranka ukrene vse, kar se lahko v ta namen ukrene vmejah svojega pravnega sistema.
6. V primeru skupnega vlaganja s Podjetjem se tehnologija prenese v
skladu s pogoji iz sporazuma o skupnem vlaganju.
7. Obveznosti iz odstavka 3 se vključijo v vsako pogodbo o dejavnostih
v Coni, dokler od začetka komercialne proizvodnje Podjetja ne mine 10let, in se je v tem časovnem obdobju mogoče sklicevati nanje.
8. V tem členu so s „tehnologijo“ mišljeni posebna oprema in tehnično
znanje, vštevši priročnike, načrte, navodila za izvajanje del, usposabl janje
in strokovne nasvete in pomoč, potrebne za sestavljanje, vzdrževanje tersamostojnoinučinkovitodelo,terzakonitapravicadonjihoveuporabevta namen na neizključni podlagi.
Člen 6
Odobritev delovnih načrtov
1. Oblastpreučipredlaganedelovnenačrtešestmesecevpotem,kozačne
veljati ta konvencija, nato pa vsake štiri mesece.
2. Pri obravnavi vloge za odobritev delovnega načrta v obliki pogodbe
mora Oblast najprej ugotoviti:
(a) ali je prosilec ugodil postopkom za predložitev vloge v skladu s čle-
nom 4 tega aneksa in prevzel do Oblasti obveznosti in dal garancije,
ki so potrebne po omenjenem členu. Če ni ravnal v skladu s postop-kom ali če manjka kaka izmed navedenih obveznosti ali garancij, seda prosilcu na razpolago 45 dni, da odpravi te pomanjkljivosti;
(b) ali je prosilec usposobljen po členu 4 tega aneksa.
3. Vsi predlagani delovni načrti se vzamejo v postopek po vrstnem redu,
pokateremsobiliprejeti.Predlaganidelovninačrtimorajobitiprilago jeni
inobenemvskladuzustreznimidoločbamitekonvencijeterpravili,pred-pisiinpostopkiOblasti,vštevšipogojezaizvajanjedel,finančneprisp evke
in obveznosti, ki se tičejo prenosa tehnologije. Če predlagani delovninačrtiustrezajoomenjenimzahtevam,jihOblastodobri,stemdaposkrbi,da so usklajeni z enakimi in nediskriminatorskimi pogoji iz pravil, pred-pisov in postopkov Oblasti, razen:
(a) če je del območja ali vse območje, ki je zajeto s predlaganim delov-
nim načrtom, vključeno v odobreni delovni načrt ali v prej vloženi
predlog delovnega načrta, o katerem Oblast še ni dokončno odločila;(b) če dela območja ali vsega območja, zajetega s predlaganim delovnim
načrtom,Oblastniodobrilanapodlagiodstavka2člena162pod(x);ali
(c) če je predlagani delovni načrt predložila ali če zanj jamči država
stranka, ki že ima:
(i) delovnenačrtezaraziskovanjeinizkoriščanjepolimetalnihgomo-
ljev v nepridržanih sektorjih, ki skupaj s katerim koli izmed dveh
delovobmočja,zajetegaspredlaganimdelovnimnačrtom,poveli-kosti presega 30 odstotkov krožne površine 400 000 kvadratnihkilometrov, katere središče je v katerem koli izmed dveh delovobmočja, zajetega s predlaganim delovnim načrtom;
(ii) delovnenačrtezaraziskovanjeinizkoriščanjepolimetalnihgomo-
ljevvnepridržanihsektorjih,kiračunanoskupaj,predstavljajodvaodstotka vse površine morskega dna, ki ni rezervirana ali ki niodobrena za izkoriščanje po odstavku 2 člena 162 pod (x).
4. Zaradi standarda, navedenega v odstavku 3 pod (c), se delovni načrt,ki ga je predložilo združenje ali konzorcij, računa na pro rata osnovahmed ustreznimi državami strankami, ki jamčijo v skladu z odstavkom 3člena4tegaaneksa.Oblastlahkoodobridelovnenačrteizodstavka3pod(c),čeugotovi,datakaodobritevneboomogočiladržavistrankialiprav-nim subjektom, za katere jamči, da bi monopolizirali opravljanjedejavnosti v Coni ali da bi preprečevali drugim državam strankamdejavnosti v Coni.
5. Nedabiposegalavdoločbeodstavka3pod(a),lahkoOblastpopoteku
prehodnega obdobja iz odstavka 3 člena 151 sprejme s pravili, predpisiin postopki tudi druge postopke in merila v skladu s to konvencijo, da biodločila o tem, katerim prosilcem bo odobrila delovne načrte, ko boizbirala med prosilci za predlagano območje. Ti postopki in merila zago-tavljajo,dabododelovninačrtiodobreninapravičnihtemeljihinbrezdi s-
kriminacije.
Člen 7
Izbira med prosilci za dovoljenja za proizvodnjo
1. Šestmesecevpotem,kozačneveljatitakonvencija,natopavsakeštirimesece, Oblast preučuje prošnje za dovoljenje za proizvodnjo, vložene vneposredno predhodnem obdobju. Oblast izda zaprošena dovoljenja, čese vse navedene prošnje lahko odobrijo, ne sme pa se prekoračiti omeji-tevproizvodnjealipritidonasprotjazobveznostmiOblasti,kiizvirajo iz
blagovnih sporazumov ali aranžmajev, katerih stranka je postala, kot jedoločeno v členu 151.
2. Kadarjetrebaizbiratimedprosilcizadovoljenjazaproizvodnjozarad i
omejitveproizvodnje,predvidenevodstavku2do7člena151,alizaradi
obveznosti Oblasti, ki izvirajo iz blagovnih sporazumov ali aranžmajev,katerihstrankajepostala,kotjepredvidenovodstavku1člena151,izbir a
Oblast na podlagi objektivnih in nediskriminatorskih meril, predvideni h04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 347
v njenih pravilih, predpisih in postopkih.
3. Pri uporabi odstavka 2 daje Oblast prednost tistim prosilcem:
(a) ki dajo boljšo garancijo za izvajanje, upoštevajoč njihove finančne i n
tehničnesposobnostiternjihoveproizvodnedosežke,čejihjebilo,na
podlagi prej odobrenih delovnih načrtov;
(b) ki zagotavljajo, da se bo čimprej uresničil pričakovani dohodek za
Oblast, pri čemer se upošteva, kdaj je predviden začetek proizvodnje;
(c) ki so že vložili največ sredstev in naporov v iskanje in raziskovanje.
4. Prosilci, ki niso bili izbrani v nobenem obdobju, imajo prednost v
naslednjih obdobjih, dokler ne dobijo dovoljenja za proizvodnjo.
5. Priizbiriseupoštevajopotrebepopovečanjumožnosti,davsedržave
stranke ne glede na njihov družbeni in ekonomski sistem ali geografskolego in brez diskriminacije katere koli države ali sistema sodelujejo pridejavnostih v Coni ter da se prepreči monopoliziranje teh dejavnosti.
6. Kadar koli se izkorišča manj pridržanih sektorjev kot nepridržanih,
imajo prednost vloge, predložene za dovoljenje za proizvodnjo vpridržanih sektorjih.
7. Odločitve,nakateresenanašatačlen,sesprejmejočimprejpopoteku
vsakega obdobja.
Člen 8
Pridržanje sektorjev
Vsakavloga,razentistih,kijihpredložiPodjetjealikaterikolidrugpr avni
subjekt za pridržane sektorje, pokriva celotno območje, za katero ninujno,dajeenotnaneprekinjenapovršina,vendarmorabitidovoljvelikain ocenjena kot komercialno dovolj vredna, da omogoča dve rudarskidelovišči. Prosilec označi koordinate, s katerimi se območje deli na dvadela po presoji enake komercialne vrednosti, in predloži vse podatke, kijih je preskrbel za oba dela. Ne da bi to posegalo v pooblastitve Oblastipočlenu17tegaaneksa,sepodatki,kijihjetrebapredložitiopolimetaln ih
gomoljih, nanašajo na kartografsko prikazovanje, vzorce, gostoto gomo-ljev in njihovo kovinsko sestavo. V 45 dneh po prejemu takih podatkovOblastdoloči,kateridelsepridržiizključnozanjenedejavnosti,kisei zva-
jajo prek Podjetja ali z združevanjem z državami v razvoju. Ta določitevse sme odložiti za nadaljnjih 45 dni, če Oblast zahteva, da naj neodvisenizvedenecoceni,alisopredloženivsipodatki,kisopotrebnipotemčlenu .
Določeni sektor postane pridržani sektor, kakor hitro se delovni načrt zanepridržani sektor potrdi in podpiše pogodba.
Člen 9
Dejavnosti v pridržanih sektorjih
1. Podjetju se da priložnost, da odloči, ali bo opravljalo dejavnosti v vsa -
kemizmedpridržanihsektorjev.Taodločitevselahkosprejmekadarkoli,razen če je Oblast prejela obvestilo po členu 4, ko mora Podjetje sprejetisvojo odločitev v razumnem roku. Podjetje lahko odloči, da bo izkoriš-čalotakesektorjesskupnimivlaganjizzainteresiranodržavoalipravni m
subjektom.
2. Podjetje lahko sklepa pogodbe za izvajanje dela svojih dejavnosti v
skladu s členom 12 aneksa IV. Podjetje se lahko pridruži skupnim vlaga-njem za opravljanje takih dejavnosti z vsakim pravnim subjektom, ki jesposoben za opravljanje dejavnosti v Coni po odstavku 2 člena 153 pod(b). Pri proučevanju takih skupnih vlaganj Podjetje omogoča državamstrankam, ki so države v razvoju, in njihovim državljanom, da aktivnosodelujejo pri teh dejavnostih.
3. Oblast lahko v svojih pravilih, predpisih in postopkih predpiše meri-
torne in postopkovne zahteve za odločanje ter pogoje, ki se nanašajo naomenjene pogodbe in skupna vlaganja.
4. Vsaka država stranka, ki je država v razvoju, ali katera koli fizična ali
pravna oseba, za katero ta država ali kaka druga država v razvoju, ki jesposobna za vlaganje prošenj, jamči in jo učinkovito nadzoruje, ali sku-pinaprejnavedenihlahkosporočiOblasti,daželipredložitidelovninač rt
po členu 6 tega aneksa za pridržani sektor. Delovni načrt se preuči, čePodjetjepoprvemodstavkuodloči,danimanamenaopravljatidejavnostina tem sektorju.
Člen 10
Prednost in prvenstvo med prosilci
Izvajalec, ki mu je po odstavku 4 člena 3 pod (c) tega aneksa odobrendelovni načrt samo za raziskovanje, ima prednost in prvenstvo medprosilci za odobritev delovnega načrta za izkoriščanje glede na isti sekt or
in ista bogastva. Vendar pa se lahko izvajalcu odvzame taka prednost aliprvenstvo, če njegovo izvajanje del ne bi bilo zadovoljivo.
Člen 11
Skupni aranžmaji
1. Vpogodbahselahkopredvidijoskupniaranžmajimedpogodbenikomin Oblastjo prek Podjetja v obliki skupnega vlaganja ali delitve proizvod -
njeintudikakršnakolidrugaoblikaskupnegaaranžmajakijeenakozava-rovanapredspremembo,prekinitvijoaliprenehanjem,kotpogodbe,skle-njene z Oblastjo.
2. Pogodbeniki, ki sklenejo navedene skupne aranžmaje s Podjetjem,
lahko dobijo finančne ugodnosti, kot je predvideno v členu 13 tegaaneksa.348 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
3. StrankevskupnemvlaganjusPodjetjemmorajokritiplačilaizčlena13
tega aneksa v sorazmerju z njihovim deležem v skupnem vlaganju vskladu s finančnimi ugodnostmi, predvidenimi v omenjenem členu.
Člen 12
Dejavnosti, ki jih opravlja Podjetje
1. Dejavnosti, ki jih v Coni opravlja Podjetje na podlagi odstavka 2
člena 153 pod (a), so določene z določbami dela XI, pravili, predpisi inpostopki Oblasti ter z njenimi ustreznimi odločitvami.
2. Vsakemudelovnemunačrtu,kigapredložiPodjetje,sepriložijodokazi
o njegovih finančnih in tehničnih sposobnostih.
Člen 13
Finančna določila pogodb
1. Pri sprejemanju pravil, predpisov in postopkov o finančnih določilih
za pogodbo med Oblastjo in pravnimi subjekti iz odstavka 2 člena 153pod (b) ter pri pogajanju o teh finančnih določilih v skladu z delom XIinstemipravili,predpisiinpostopkiseOblastravnavskladuznaslednjimicilji:
(a) da zagotovi Oblasti največje možne dohodke iz prihodkov komer-
cialne proizvodnje;
(b) da pritegne investicije in tehnologijo, raziskovanje in izkoriščanj e
Cone;
(c) da zagotovi enako finančno obravnavanje in primerljive finančne
obveznosti za pogodbenike;
(d) danaenotnipodlagiinbrezdiskriminacijespodbujapogodbenike,da
sklenejo skupne aranžmaje s Podjetjem in državami v razvoju ali nji-
hovimi državljani in da poleg tega spodbuja prenos tehnologije inusposabljanje osebja Oblasti in držav v razvoju;
(e) da omogoči, da se Podjetje učinkovito ukvarja z globokomorskim
rudarjenjem skupaj s pravnimi subjekti iz odstavka 2 člena 153 pod(b) in
(f) da se kot rezultat finančnih ugodnosti, danih pogodbenikom po
odstavku 14, po pogodbenih določilih, spremenjenih v skladu s čle-nom 19 tega aneksa, ali po členu 11 tega aneksa glede skupnih vla-ganj, zagotovi, da pogodbeniki ne bi bili subvencionirani tako, da biumetnodobilikonkurenčnoprednostgledenakopenskeproizvajalce.
2. Zakritjeadministrativnihstroškovpostopkazaproučitevvlogzaodo-britevdelovneganačrtavoblikipogodbesezaračunavapristojbina,dolo -
čena v višini 500 000 ZDA dolarjev za vlogo. Svet občasno preveripristojbino,dabisezagotovilo,daseznjokrijejoadministrativnistro ški.
ČesobilitakiadministrativnistroškiOblastiobproučitviprošnjemanj ši,
kot pa je določeni znesek, Oblast vrne razliko prosilcu.3. Od dneva, ko začne pogodba veljati, plača pogodbenik letno fiksnopristojbino v višini enega milijona ZDA dolarjev. Če je odobreni začetekkomercialne proizvodnje odložen zaradi zamude pri izdaji dovoljenja zaproizvodnjo v skladu s členom 151, se letna fiksna pristojbina za odlo-ženi čas ne plača. Od dneva, ko se začne komercialna proizvodnja, plačapogodbenik bodisi s pristojbino za proizvodnjo bodisi letno fiksnopristojbino, odvisno od tega, katera je večja.
4. Med letom, računajoč od začetka komercialne proizvodnje, izbira
pogodbenik v skladu z odstavkom 3 med svojimi finančnimi prispevkiOblasti tako, da
(a) plača samo pristojbino za proizvodnjo; ali(b) plača pristojbino za proizvodnjo, kombinirano z delom čistega pri-
hodka.
5. (a) Česepogodbenikodloči,dabosvojfinančniprispevekOblastipla-
čal samo s pristojbino za proizvodnjo, se ta odmeri v odstotku
tržne vrednosti predelanih kovin, pridobljenih iz polimetalnihgomoljev, dobljenih v pogodbenem sektorju. Ta odstotek se ugo-tavlja takole:
(i) od 1. do 10. leta komercialne proizvodnje 5 odstotkov(ii) od 11. leta do konca komercialne proizvodnje 12 odstotkov.
(b) Omenjena tržna vrednost se dobi kot zmnožek količine predela-
nih kovin, pridobljenih iz polimetalnih gomoljev, dobljenih v
pogodbenem sektorju, in povprečne cene za take kovine v ustrez-nem obračunskem letu, kot je določeno v sedmem in osmemodstavku.
6. Če se pogodbenik odloči, da bo svoj finančni prispevek Oblasti plačaltako, da pristojbino za proizvodnjo kombinira z delom čistega prihodka,se tako plačilo odmerja takole:
(a) pristojbinazaproizvodnjosedoločivodstotkutržnevrednosti,ugo-
tovljenevskladuspododstavkom(b),predelanihkovin,pridobljenih
iz polimetalnih gomoljev, dobljenih v pogodbenem sektorju. Taodstavek se določi takole:
(i) v prvem obdobju komercialne proizvodnje 2 odstotka(ii) v drugem obdobju komercialne proizvodnje 4 odstotke.Če v drugem obdobju komercialne proizvodnje, določene v pod-
odstavku(d),padedobičekodinvesticijvkateremkoliobračunskemletu, kot je določeno v pododstavku (m), pod 15 odstotkov zaradiplačila 4-odstotne pristojbine za proizvodnjo, znaša v tem obračun-skem letu pristojbina za proizvodnjo 2 odstotka namesto 4 odstot-kov.
(b) Omenjena tržna vrednost se dobi kot zmnožek količine predelanih
kovin, pridobljenih iz polimetalnih gomoljev, dobljenih v pogodbe-nem sektorju, in povprečne cene za take kovine v zadevnem obra-čunskem letu, kot je določeno v sedmem in osmem odstavku.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 349
(c)(i) Delež Oblasti v čistem prihodku se vzame iz tistega dela
pogodbenikovegačistegaprihodka,kiustrezarudarskemuizko-
riščanju bogastev v pogodbenem sektorju, ki pa se v nadaljnjembesedilu navaja kot ustrezen čisti prihodek.
(ii) Delež Oblasti v ustreznem čistem prihodku se ugotovi v skladu
z naslednjo progresivno lestvico:
Delež ustreznega čistega
prihodkaDelež Oblasti
Drugo obdobje
komercialne pro-
izvodnjePrvo obdobje
komercialne proiz-
vodnje
Delež, ki ustrezadobičku od investicij, kije večji od 0 odstotkov,toda manjši od 10odstotkov35 odstotkov 40 odstotkov
Delež, ki ustrezadobičku od investicij, kiznaša 10 odstotkov aliveč, toda manj kot 20odstotkov42,5 odstotkov 50 odstotkov
Delež, ki ustrezadobičku od investicij, kiznaša 20 odstotkov aliveč50 odstotkov 70 odstotkov
(d) (i) Prvoobdobjekomercialneproizvodnje,omenjenovpododstav-
kih (a) in (c), se začenja v prvem obračunskem letu komercialneproizvodnje, končuje pa se v obračunskem letu, v katerem sopogodbenikovi razvojni stroški z obrestmi za njihovnekompenzirani del v celoti kompenzirani z njegovim gotovin-skim presežkom, kot sledi: V prvem obračunskem letu, v kate-remsonastalirazvojnistroški,sonekompenziranirazvojnistro-škienakirazvojnimstroškom,zmanjšanimzapresežekgotovinev tem letu. V vsakem naslednjem obračunskem letu sonekompenzirani razvojni stroški enaki nekompenziranim raz-vojnim stroškom na koncu predhodnega obračunskega leta,skupaj z obrestmi nanje po letni 10 % obrestni meri, plus raz-vojni stroški, nastali v tekočem obračunskem letu in zmanjšaniza pogodbenikov presežek gotovine v tekočem obračunskemletu. Obračunsko leto, v katerem so nekompenzirani razvojnistroški prvič znašali nič, je obračunsko leto, v katerem sopogodbenikovi razvojni stroški skupaj z obrestmi za njihovnekompenzirani del v celoti kompenzirani z njegovim gotovin-skim presežkom. Pogodbenikov gotovinski presežek v vsakemobračunskem letu je njegov bruto prihodek, zmanjšan za nje-gove obratovalne stroške in njegova plačila Oblasti na podlagipododstavka (c).
(ii) Drugo obdobje komercialne proizvodnje se začne v obračun-
skem letu, ki sledi po končanem prvem obdobju komercialneproizvodnje in se nadaljuje do prenehanja pogodbe.
(e) „Ustrezenčistiprihodek“jeproduktčistegaprihodkapogodbenikain
razmerja med razvojnimi stroški v rudarskem sektorju inpogodbenikovimi razvojnim stroški. Če se pogodbenik ukvarja zrudarstvom, prevozom polimetalnih gomoljev in s proizvodnjopredvsem treh predelanih kovin, t. j. kobalta, bakra in niklja, višinaustreznega čistega prihodka ne sme biti manjša od 25 %pogodbenikovega čistega prihodka. S pridržkom določil v pod-odstavku(n)lahkoOblastvvsehdrugihprimerih,vštevšitiste,vkate-rih se pogodbenik ukvarja z rudarstvom, prevozom polimetalnihgomoljev in s proizvodnjo predvsem štirih predelanih kovin, t. j.kobalta, bakra, mangana in niklja, v svojih pravilih, predpisih inpostopkih določi ustrezne minimume, ki imajo v vsakem posamez-nem primeru enako razmerje, kot ga ima minimum 25 % za trikovine.
(f) „Čisti prihodek pogodbenika“ je pogodbenikov bruto prihodek,
zmanjšan za njegove obratovalne stroške in kompenzirane razvojnestroške, kot je navedeno v pododstavku (j).
(g) (i) Česepogodbenikukvarjazrudarstvom,prevozompolimetalnih
gomoljev in proizvodnjo predelanih kovin, pomeni„pogodbenikovbrutoprihodek“brutoprejemkeodprodajepre-delanih kovin in vsak drug denar, ki se lahko razumno pripisedejavnostimizpogodbevskladusfinančnimipravili,predpisiinpostopki Oblasti.
(ii) Vvsehdrugihprimerih,razentistih,kisonavedenivpododstav-
kih (g) (i) in (n) (iii), pomeni „pogodbenikov bruto prihodek“bruto prejemke od prodaje polpredelanih kovin, dobljenih izpolimetalnih gomoljev v pogodbenem sektorju, ter vsak drugdenar, ki se lahko razumno pripiše dejavnostim iz pogodbe vskladu s finančnimi pravili, predpisi in postopki Oblasti.
(h) „Pogodbenikovi razvojni stroški“ pomenijo:
(i) Vse izdatke, nastale pred začetkom komercialne proizvodnje, ki
se nanašajo neposredno na razvoj proizvodnega potencialapogodbenegasektorjainnastempovezanedejavnostizaoprav-ljanje del iz pogodbe v vseh primerih, razen v tistih, ki sonavedeni v pododstavku (n), v skladu s splošno priznanimiobračunskimi načeli, vštevši med drugim stroške za stroje,opremo,ladje,tovarnezapredelavo,graditevposlopja,zemljišče,ceste, iskanje in raziskovanje v pogodbenem sektorju, znan-stveno raziskovanje in razvoj, obresti, potrebne zakupe innajeme, licence in pristojbine; ter
(ii) Izdatke, ki so podobni tistim, ki so navedeni pod (i), nastali pa
so po začetku komercialne proizvodnje in so potrebni za izvr-ševanje delovnega načrta, razen tistih, ki se pripisujejo obrato-valnim stroškom.
(i) Prihodki, dobljeni s prodajo osnovnih sredstev, in tržna vrednost
osnovnihsredstev,kinisovečpotrebnazaopravljanjedelizpogodbe350 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
inkinisoprodana,seodbijejoodpogodbenikovihrazvojnihstroškov
med določenim obračunskim letom. Kadar ti odbitki presegajopogodbenikoverazvojnestroške,sepresežekprištejebrutoprihodkupogodbenika.
(j) Pred začetkom komercialne proizvodnje nastali pogodbenikovi raz-
vojni stroški, navedeni v pododstavkih (h) (i) in (n) (iv), se kompen-zirajov10enakihletnihobrokih,računajočoddnevazačetkakomer-cialne proizvodnje. Pogodbenikovi razvojni stroški, ki so nastali pozačetkukomercialneproizvodnje,navedenivpododstavkih(h)(ii)in(n) (iv), se vrnejo v 10 ali v manjšem številu enakih letnih obrokov,takodasezagotovinjihovopopolnovračilodoprenehanjapogodbe.
(k) „Pogodbenikovi obratovalni stroški“ pomenijo vse izdatke, ki so
nastali po začetku komercialne proizvodnje pri izkoriščanju proiz-vodnega potenciala pogodbenega sektorja in s tem povezanih dejav-nostih za opravljanje del iz pogodbe v skladu s splošno priznanimiobračunskimi načeli, vštevši med drugim fiksno letno pristojbino alipristojbino za proizvodnjo, odvisno od tega, katera je večja, stroškezamezde,plače,podporezaposlenim,material,storitve,prevoz,stro-škepredelaveintrženja,obresti,komunalnestoritve,varovanjemor-skega okolja, režijo in administrativne stroške, ki so v dejanski zveziz dejavnostjo na podlagi pogodbe, in čiste izgube obratovanja,prenesenevprihodnostalivpreteklost,kotjedoločenospodaj.Čisteizgube obratovanja se smejo prenesti v bodočnost za dve zaporednileti,razenvzadnjihdvehletihtrajanjapogodbe,kosesmejoprenestiv preteklost za dve predhodni leti.
(l) Če se pogodbenik ukvarja z rudarstvom, prevozom polimetalnih
gomoljev in proizvodnjo predelanih in polpredelanih kovin, pome-nijo razvojni stroški v rudarskem sektorju del pogodbenikovih raz-vojnih stroškov, ki so neposredno povezani z rudarskim izkorišča-njem bogastev pogodbenega sektorja v skladu s splošno priznanimiobračunskimi načeli in s finančnimi pravili, predpisi in postopkiOblasti, vštevši med drugim pristojbino za vlogo, letno fiksnopristojbino in, glede na razmere, stroške za iskanje in raziskovanje vpogodbenemsektorjuterdelstroškovzaznanstvenoraziskovanjeinrazvoj:
(m) „Investicijski donos“ v vsakem obračunskem letu pomeni razmerje
med ustreznim čistim prihodkom v tem letu in razvojnimi stroški vsektorjurudarstva.Zaizračuntegarazmerjavključujejorazvojnistro-ški v sektorju rudarstva izdatke za novo opremo ali za zamenjavoopremevsektorjurudarstva,zmanjšanezaprvotnocenozamenjaneopreme.
(n) Kadar se pogodbenik ukvarja samo z rudarstvom:
(i) pomeni„ustrezničistiprihodek“celotočistegapogodbenikovega
prihodka;
(ii) je „pogodbenikov čisti prihodek“ določen v pododstavku (f);
(iii) pomenijo „pogodbenikovi bruto prihodki“ bruto prejemke od
prodajepolimetalnihgomoljevinvsadrugadenarnasredstva,ki
se lahko razumno pripišejo dejavnostim iz pogodbe v skladu sfinančnimi pravili, predpisi in postopki Oblasti;(iv) pomenijo „pogodbenikovi razvojni stroški“ vse izdatke, nastale
predzačetkomkomercialneproizvodnje,kotjenavedenovpod-odstavku (h) (i), ter vse izdatke, ki so nastali po začetku komer-cialne proizvodnje, kot je navedeno v pododstavku (h) (ii), ki soneposredno povezani z rudarskim izkoriščanjem bogastev napogodbenem sektorju v skladu s splošno priznanimi obračun-skim načeli;
(v) pomenijo„pogodbenikoviobratovalnistroški“stroškeobratova-
nja pogodbenika, kot je navedeno v pododstavku (k), ki soneposredno povezani z rudarskim izkoriščanjem pogodbenegasektorja v skladu s splošno priznanimi obračunskimi načeli;
(vi) pomeni „investicijski donos“ v vsakem obračunskem letu raz-
merje med pogodbenikovim čistim prihodkom v tem letu inpogodbenikovimi razvojnimi stroški. Za izračun tega razmerjavključujejo pogodbenikovi razvojni stroški izdatke za novoopremo ali za zamenjavo opreme, zmanjšane za prvotno cenozamenjane opreme.
(o) Stroški,navedenivpododstavkih(h),(k),(1)in(n)sogledeobresti, ki
jih plača pogodbenik, dovoljeni v obsegu, v katerem v vseh okolišči-nah Oblast odobri po odstavku 1 člena 4 tega aneksa razumno raz-merje med dolgovi in lastnim kapitalom ter zmerne obrestne mere,upoštevajoč obstoječo poslovno prakso.
(p) Stroški,navedenivtemodstavku,senesmejorazlagatitako,daobse-
gajoplačilodavkovodprihodkovPodjetjaalipodobnedajatve,kijihdržave pobirajo glede izvajalskih del pogodbenika.
7. (a) „Predelane kovine“, navedene v odstavku 5 in 6, so kovine v nji-
hovi najosnovnejši obliki, v kateri se z njimi običajno trguje namednarodnih terminalnih trgih. V ta namen Oblast v svojihfinančnihpravilih,predpisihinpostopkihoznačiustrezenmedna-rodni terminalni trg. Glede kovin, s katerimi se na takih trgih netrguje, so „predelane kovine“ kovine v tisti njihovi najosnovnejšiobliki,vkateriseznjimiobičajnotrgujepoprostemdogovarjanjuv normalnih transakcijah.
(b) Če Oblast ne more drugače ugotoviti količine predelanih kovin,
dobljenih iz polimetalnih gomoljev s pogodbenega sektorja izodstavka 5 pod (b) in odstavka 6 pod (b), se količina ugotovi napodlagi deleža kovin v gomoljih, racionalnosti njihove predelaveter drugih pomembnih dejavnikov v skladu s pravili, predpisi inpostopki Oblasti ter s splošno priznanimi obračunskimi načeli.
8. Če mednarodni terminalni trg omogoča reprezentativni mehanizemoblikovanjacenpredelanihkovin,polimetalnihgomoljevinpolpredelan ih
kovin iz gomoljev, se uporabi povprečna cena, ki velja na takem trgu. Vvseh drugih primerih Oblast po posvetu s pogodbenikom določi ugodnoceno za navedene proizvode v skladu z odstavkom 9.
9. (a) Vsi stroški, izdatki, prihodki in prejemki ter vsako določanje cen
in vrednosti, navedeni v tem členu, so rezultat delovanja svobod-
nega trga ali prostega dogovarjanja. Če teh ni, jih po posvetu spogodbenikomdoločiOblast,kotdasorezultatdelovanjasvobod-negatrgaaliprostegadogovarjanja,pričemerupoštevarelevantne04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 351
transakcije na drugih trgih.
(b) Za zagotovitev spoštovanja določb tega odstavka in njihovo
izvajanjeseOblastravnaposprejetihnačelihinrazlagahzaprosto
dogovarjanje, ki so jih dale komisije za transnacionalne korpora-cije Združenih narodov, skupina ekspertov za pogodbe o pristoj-binah med državami v razvoju in razvitimi državami ter drugemednarodne organizacije; v svojih pravilih, predpisih in postop-kih pa Oblast natančneje določi enotna in mednarodno sprejem-ljiva pravila ter postopke za obračun, kot tudi načine, po katerihbo pogodbenik izbral kvalificirane neodvisne finančnestrokovnjake, sprejemljive za Oblast, zaradi pregleda računov vskladu z omenjenimi pravili, predpisi in postopki.
10. Pogodbenik da finančnim strokovnjakom v skladu s finančnimi pra-vili, predpisi in postopki Oblasti na razpolago finančne podatke, ki sopotrebni, da se ugotovi, ali so bile določbe tega člena upoštevane.
11. Vsi stroški, izdatki, prihodki in prejemki ter vse cene in vrednosti,
navedene v tem členu, se določijo v skladu s splošno sprejetimiobračunskimi načeli ter finančnimi pravili, predpisi in postopki Oblast i.
12. Plačila v dobro Oblasti na podlagi odstavka 5 in 6 se izvršujejo sprosto uporabljivimi valutami ali v valutah, ki se lahko prosto kupijo inkisoefektivnouporabljivenaglavnihdeviznihtrgihali,popogodbeniko vi
izbiri, v ustrezni količini predelanih kovin po tržni vrednosti. Tržnavrednost se določi v skladu z odstavkom 5 pod (b). Prosto uporabljivevaluteinvalute,kiselahkoprostokupijoterefektivnouporabijonaglav -
nihdeviznihtrgih,sedoločijovpravilih,predpisihinpostopkihOblast iv
skladu s prevladujočo mednarodno monetarno prakso.
13. Vse finančne obveznosti pogodbenika do Oblasti in vse njegove pri-
stojbine, stroški, izdatki, prihodki in prejemki, navedeni v tem členu, s e
usklajujejo tako, da se izkazujejo v stalnih določenih obdobjih glede nabazično leto.
14. Upoštevajočvsapriporočilaekonomsko-planskekomisijeterpravne
in tehnične komisije lahko Oblast sprejme pravila, predpise in postopke,v katerih na enotnih in nediskriminatorskih temeljih določi ugodnosti zapogodbenike za uresničevanje ciljev iz prvega odstavka.
15. V sporu med Oblastjo in pogodbenikom o razlagi ali o uporabi
pogodbenihfinančnihdoločil,lahkovsakastrankapredložisporobveznitrgovinskiarbitraži,razenčeseobestrankistrinjata,davskladuzodst av-
kom 2 člena 188 spor rešita kako drugače.
Člen 14
Prenos podatkov
1. V skladu s pravili, predpisi in postopki oblasti ter modalitetami inpogoji delovnega načrta prenese izvajalce na Oblast v časovnihpresledkih, ki jih je določila, vse podatke, ki so tako potrebni kotpomembni za učinkovito izvajanje pooblastitev in izpolnjevanje nalogglavnih organov Oblasti glede sektorja, zajetega z delovnim načrtom.
2. Prenesenipodatki,kisenanašajonasektor,zajetzdelovnimnačrtom,
zavarovanispatentom,sesmejouporabljatizgoljzanamene,navedenevtem členu. Podatki, ki so potrebni, da bi Oblast lahko oblikovala pravila,predpise in postopke o varstvu morskega okolja in varnosti, ki pa nisopodatki o osnutku opreme, se ne štejejo za podatke, zavarovane s paten-tom.
3. Podatkov,zakateresesmatra,dasozavarovanispatentom,asojihna
Oblast prenesli preiskovalci, prosilci za sklenitev pogodbe ali pogodbe -
niki, Oblast ne sme odkriti Podjetju ali komu drugemu zunaj nje, vendarpasePodjetjusmejoodkritipodatkiopridržanihsektorjih.Takepodatke ,
ki so jih omenjene osebe prenesle na Podjetje, to ne bo odkrivalo Oblastiali komu drugemu zunaj nje.
Člen 15
Programi usposabljanja
PogodbenikizdelapraktičneprogramezausposabljanjeosebjaOblastiindržav v razvoju, vštevši sodelovanja takega osebja pri vseh dejavnostih vConi, ki so zajete s pogodbo, v skladu z odstavkom 2 člena 144.
Člen 16
Izključna pravica do raziskovanja in izkoriščanja
Po določbah dela XI in svojih pravilih, predpisih in postopkih dodeliOblast izvajalcu izključno pravico do raziskovanja in izkoriščanja sekt o-
rja, zajetega z delovnim načrtom glede označene kategorije bogastev inzagotavlja, da drugi pravni subjekti ne opravljajo del v istem sektorju zadrugo kategorijo bogastev na način, ki bi utegnil ovirati izvajalčevo del o.
Izvajalcu je zajamčena pravica v skladu z odstavkom 6 člena 153.
Člen 17
Pravila, predpisi in postopki oblasti
1. Vskladuzodstavkom2člena160pod(f)(ii)inodstavkom2člena162pod (o) (ii) sprejema Oblast pravila, predpise in postopke in jih na enaknačintudiuporablja,dabiizpolnjevalasvojenaloge,predpisanevdeluX I,
med drugim glede naslednjih zadev:
(a) administrativnihpostopkov,kisenanašajonaiskanje,raziskovanje in
izkoriščanje v Coni;
(b) izvajanja del:
(i) velikosti sektorja;(ii) trajanja del;352 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
(iii) pogojev glede izvajanja, vštevši garancije v skladu z odstavkom
6 člena 4 pod (e) tega aneksa;
(iv) kategorije bogastev;
(v) odpovedi pravici do sektorjev;(vi) poročila o napredovanju del;(vii) predložitve podatkov;(viii) inšpekcije in nadzorovanja del;(ix) preprečevanja oviranja drugih dejavnosti v morskem okolju;(x) prenosa pravic in obveznosti pogodbenika;(xi) postopkovzaprenostehnologijenadržavevrazvojuvskladus
členom 144 in zaradi njihovega neposrednega sodelovanja;
(xii) rudarskihnorminprakse,vštevšitiste,kisenanašajonavarnost
del, ohranitev bogastev in varovanje morskega okolja;
(xiii) definiranja komercialne proizvodnje;(xiv) meril za usposobljenost prosilcev;
(e) finančnih vprašanj:
(i) vzpostavitve enakih in nediskriminatorskih pravil za določitev
stroškov in za obračunavanje ter za način izbire finančnih stro-
kovnjakov;
(ii) delitve prihodka od del;
(iii) ugodnosti, navedenih v členu 13 tega aneksa;
(d) uresničevanja odločitev sveta, sprejetih po odstavku 10 člena 151 in
odstavku 2 člena 164 pod (d).
2. Pravila, predpisi in postopki o naslednjih vprašanjih morajo v celoti
odražati tale objektivna merila:
(a) Velikost sektorjev:
Oblastdoločiustreznevelikostisektorjevzaraziskovanje,kisolahko
enkrat večji od tistih za izkoriščanje, da bi se tako omogočilo inten-zivno raziskovalno delo. Velikost sektorja se izračuna tako, da seizpolnijo pogoji iz člena 8 tega aneksa, ki se nanašajo na pridržanjesektorjev, ter določeni pogoji za proizvodnjo, ki se ujemajo s čle-nom 151 in so v skladu s pogodbenimi pogoji, upoštevajoč stanjetedaj dostopne tehnologije za globokomorsko rudarjenje in vplivnenaravne značilnosti sektorjev. Sektorji ne smejo biti niti manjši nitivečji, kot je potrebno, da bi se dosegel ta cilj.
(b) Trajanje del:
(i) iskanje je časovno neomejeno;
(ii) raziskovanje je dovolj dolgo, da je možno v celoti vzeti podatke
o določenem sektorju, izdelati osnutke in zgraditi rudarsko
opremo za sektor, izdelati načrte in zgraditi majhne in srednjetovarne za predelavo zaradi preizkušanja sistema rudarjenja inpredelave;
(iii) trajanje izkoriščanja je v določenem razmerju do gospodarske
življenjskedoberudarskegaprojekta,upoštevajočtakedejavnike,kot so izčrpavanje rude, koristna življenjska doba rudarskeopreme in sredstev za predelavo ter gospodarsko rentabilnost.Izkoriščanjenajtrajadovoljdolgo,daomogočipridobivanjerudeiz sektorja v komercialne namene, in mora zajemati razumnočasovnoobdobjezazgraditevtakoobsežnegarudarskegainpred-elovalnega sistema, da je omogočena komercialna proizvodnja,pričemervtemobdobjunitrebazahtevatiproizvodnjevkomer-cialne namene. Vendar pa mora biti celotno trajanje izkoriščanjatudi dovolj kratko, tako da ima Oblast možnost, da izboljšamodalitete in pogoje delovnega načrta, ko preučuje njegovoobnavljanje v skladu s pravili, predpisi in postopki, ki jih je spre-jela po odobritvi delovnega načrta.
(c) Pogoji za opravljanje proizvodnje:
Oblastzahteva,najizvajalecdelvraziskovalnemobdobjuperiodičnouporabljasredstva,kisovrazumnemsorazmerjuzvelikostjodelasek-torja,zajetegazdelovnimnačrtom,indanajjihuporabljatako,kotjeto pričakovati od bona fide izvajalca del, ki ima namen začeti v sek-torju komercialno proizvodnjo v časovnih mejah, ki jih je določilaOblast. Zahtevanih stroškov ne bi bilo treba vzpostavljati na ravni, kibi utegnila vzeti pogum bodočim izvajalcem z manj drago tehnolo-gijo od tiste, ki se največ uporablja. Oblast določi najdaljše časovnoobdobje od končane raziskovalne faze pa do takrat, ko se v fazi izko-riščanja začne uresničevati komercialna proizvodnja. Pri določitviomenjenega časovnega obdobja Oblast upošteva, da se lahko začnegraditev večjega rudarskega sistema šele po končani raziskovalni faziin po začetku faze izkoriščanja. V zvezi s tem je treba pri določitvičasovnega obdobja, v katerem je treba v sektorju začeti komercialnoproizvodnjo, upoštevati čas, potreben za omenjeno graditev po kon-čani raziskovalni fazi, pri tem pa predvideti razumno toleranco zaneizogibna odlaganja v gradbenem načrtu. Potem ko je doseženakomercialna proizvodnja, Oblast v razumnih mejah in upoštevajočvseustreznedejavnike,zahtevaodizvajalca,davzdržujekomercialnoproizvodnjo ves čas izvajanja delovnega načrta.
(d) Kategorije bogastev:
Pri določanju kategorije bogastev, za katero se lahko odobri delovninačrt,Oblastmeddrugimposvetiposebnopozornostnaslednjimzna-čilnostim:
(i) da določena bogastva zahtevajo uporabo podobnih rudarskih
metod; in
(ii) da se lahko določena bogastva pridobivajo istočasno, ne da bi se
po nepotrebnem med seboj ovirali izvajalci, ki pridobivajo raz-
lična bogastva na istem sektorju.
Ta pododstavek v ničemer ne ovira Oblasti, da odobri delovni načrt,ki se tiče več kot ene vrste bogastev v istem sektorju, istemu prosilcu.
(e) Odpoved pravicam v sektorjih:
Izvajalecimapravico,dasekadarkoli,nedabipritemutrpelkakršnekoli sankcije, odpove deloma ali v celoti, svojim pravicam v sektorju,zajetem z delovnim načrtom.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 353
(f) Varovanje morskega okolja:
Sestavljena naj bodo pravila, predpisi in postopki, da bi se zagotovilo
učinkovitovarovanjemorskegaokoljapredškodljivimivplivi,kiizvi-rajo neposredno iz dejavnosti v Coni ali iz predelave na ladjineposredno nad rudarskim nahajališčem, in sicer rud, ki so pridob-ljene iz tega rudarskega nahajališča, upoštevajoč, v kakšni meri uteg-nejo biti ti škodljivi vplivi neposredno povzročeni z vrtanjem,bagranjem,odstranjevanjemvrhnjeplastiinizkopavanjem,pravtakopa tudi z odlaganjem, potapljanjem in odmetavanjem v morsko oko-lje sedimentov, odpadkov ali izpuščanjem drugih izlivov.
(g) Komercialna proizvodnja:
Štejese,dasejekomercialnaproizvodnjazačela,česejekakizvajaleclotil pridobivanja velikega obsega in trajne narave, ki daje količinomateriala, katera dovolj jasno kaže, da je glavni namen proizvodnjavelikegaobsega,nepaproizvodnja,namenjenazazbiranjepodatkov,izdelavo analiz ali preizkušanje materiala ali naprav.
Člen 18
Sankcije
1. Pogodbenikovepravicenapodlagipogodbeselahkosuspendirajoozi-roma prenehajo le v tehle primerih:
(a) če je pogodbenik kljub opominom Oblasti opravljal svoje dejavnosti
nanačin,skaterimjeresno,trajnoinnamernokršilbistvenadoločila
pogodbe, dela XI ter pravila, predpise in postopke Oblasti, ali
(b) če pogodbenik ni ugodil dokončni in obvezni odločbi telesa za reše-
vanje sporov, ki se nanaša nanj.
2. Za kakršno koli kršitev pogodbe, ki ni zajeta v odstavku 1 pod (a), alinamesto suspenzije ali prenehanja pravic po odstavku 1 pod (a) lahkooblast pogodbeniku izreče denarne kazni v sorazmerju s težo kršitve.
3. Razen takrat, ko gre za nujne odredbe po odstavku 2 člena 162 pod
(w),Oblastnemoreizvršitiodločbe,kivsebujedenarnokazen,suspenzij o
ali prenehanje pravic, preden ni bila pogodbeniku dana primernapriloženost,daizčrpapravnasredstva,kijihimanarazpolagopopoglavj u
5 dela XI.
Člen 19
Sprememba pogodbe
1. Čenastopijookoliščinealiobstajaverjetnost,dabodonastopile,zar adi
katerihutegnepostatipogodbapomnenjueneizmedpogodbenihstranknepravičnaalineizvedljivaalizaradikaterihnebomožnouresničiticil jev,
določenih v njej ali v delu XI, začnejo stranke pogajanja, da bi dosegleustrezne spremembe pogodbe.
2. Vsakapogodba,sklenjenavskladuzodstavkom3člena153,selahko
spremeni samo s soglasjem strank.
Člen 20
Prenos pravic in obveznosti
Pravice in obveznosti iz pogodbe se lahko prenesejo samo s soglasjemOblastitervskladuznjenimipravili,predpisiinpostopki.Oblastnesmeneutemeljenozavrnitisoglasjazatakprenos,čejedomnevniprejemnikvvsakempogleduusposobljenprosilecinprevzemavseobveznostiprenos-nikainčeprejemniksprenosomnedobidelovneganačrta,kateregaodo-britev je prepovedana po odstavku 3 člena 6 pod (d) tega aneksa.
Člen 21
Pravo, ki se uporablja
1. Pravo, ki se uporablja za pogodbo, sestavljajo določila same pogodbe,pravila, predpisi in postopki oblasti, del XI ter druga pravila mednarod-nega prava, ki niso v nasprotju s to konvencijo.
2. Vsaka dokončna odločba sodišča ali arbitražnega sodišča, pristojnega
potejkonvenciji,kisenanašanapraviceinobveznostiOblastiinpogod-benika, je izvršljiva na območju vsake države stranke.
3. Nobena država stranka ne more pogodbeniku vsiljevati pogojev, ki so
v nasprotju z delom XI. Če pa država stranka uporabi zakone in predpisezaradivarovanjaokoljaalidrugezakoneinpredpisegledepogodbenikov,za katere jamči, ali glede ladij, ki imajo izobešeno njeno zastavo, ki sostrožjiodtistih,kijihjevpravilih,predpisihinpostopkihdoločilaOb last
po odstavku 2 člena 17 pod (f), se to ne šteje za neskladje z delom XI.
Člen 22
Odgovornost
Pogodbenik je odgovoren ali zavezan za vsako škodo, povzročeno znedopustnimi dejanji pri opravljanju svojih del, pri čemer se upoštevajodejanja ali opustitve Oblasti, ki so prispevala k nastanku škode. Oblast j e
odgovornaalizavezanatudizavsakoškodo,povzročenoznedopustnimidejanji pri izvrševanju svojih pooblastitev, vštevši kršitve po odstavk u2
člena 168, pri čemer se upoštevajo dejanja ali opustitve pogodbenika, kiso prispevali k nastanku škode. V vsakem primem je zavezana zaporavnanje dejanske škode.354 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
ANEKS IV
STATUT PODJETJA
Člen 1
Cilji
1. Podjetje je organ Oblasti, ki po odstavku 2 člena 153 pod (a)
neposredno opravlja dejavnosti v Coni, kakor tudi prevoz, predelavo intrženje rud, dobljenih iz Cone.
2. PriuresničevanjusvojihciljevinizpolnjevanjusvojihnalogdelujeP od-
jetje v skladu s to konvencijo ter v skladu s pravili, predpisi in postopki
Oblasti.
3. Pri razvijanju bogastev Cone po prvem odstavku opravlja Podjetje po
tej konvenciji dela v skladu z razumnimi načeli gospodarjenja.
Člen 2
Odnos do Oblasti
1. Po členu 170 deluje Podjetje v skladu s splošno politiko skupščine insmernicami sveta.
2. V skladu z odstavkom 1 uživa Podjetje pri izvajanju svojih del avto-
nomijo.
3. PotejkonvencijiPodjetjevničemerniodgovornozadejanjaaliobvez-
nosti Oblasti in tudi Oblast nima obveznosti glede dejanj ali obveznostiPodjetja.
Člen 3
Omejitev odgovornosti
Nedabitoposegalovodstavek3člena11tegaaneksa,članicaOblastinesmebitisamozaradisvojegačlanstvaodgovornazadejanjainobveznostiPodjetja.
Člen 4
Sestava
Podjetjeimaupravniodbor,generalnegadirektorjaterosebje,potrebno za
izpolnjevanje svojih nalog.
Člen 5
Upravni odbor
1. Upravni odbor sestavlja 15 članov, ki jih voli skupščina v skladu zodstavkom2člena160pod(c).Privolitvičlanovodborajetrebaustreznoupoštevati načelo pravične geografske zastopanosti. Pri predlaganjukandidatov, izmed katerih bodo izvoljeni člani odbora, članice Oblastiupoštevajo, da je treba predlagati najsposobnejše kandidate, ki sokvalificiranizaustreznapodročja,dabisezagotovilasposobnostzaraz voj
in uspeh Podjetja.
2. Člani odbora se volijo za štiri leta in so lahko ponovno izvoljeni, pri
čemer je treba ustrezno pozornost nameniti načelu rotacije članov.
3. Člani odbora opravljajo svojo dolžnost, dokler niso izvoljeni njihovi
nasledniki. Če mesto člana odbora postane nezasedeno, izvoli skupščinavskladuzodstavkom2člena160pod(o)drugegačlanazaostanekman-data njegovega predhodnika.
4. Člani odbora delajo v osebnem svojstvu. Pri opravljanju svojih dolž-
nostinesmejoiskatinitiprejematinavodilodnobenevladenitiizkatere ga
koli drugega vira. Članica Oblasti spoštuje avtonomni status članovodbora in se vzdržuje vsakršnega poskusa, da bi nanje vplivala, dokleropravljajo svoje dolžnosti.
5. Član odbora prejema denarno nadomestilo, ki se mu izplačuje iz
skladov Podjetja. Znesek nadomestila določi skupščina na priporočilosveta.
6. Odbor redno dela v glavnem uradu Podjetja in se sestaja tolikokrat,
kolikorkrat to zahtevajo posli Podjetja.
7. Kvorumi tvorita dve tretjini članov odbora.8. Vsakčlanodboraimaenglas.Ovsehzadevahpredodboromseodloča
z večino glasov članov odbora. Če interesi kakega člana odbora pridejo vnavzkrižjezzadevo,kijoobravnavaodbor,tačlanvtejzadevineglasuje.
9. VsakačlanicaOblastiselahkoobrnenaodborzaobvestiloonjegovih
dejavnostih, ki se nanašajo posebej nanjo. Odbor si prizadeva dati takaobvestila.
Člen 6
Pooblastitve in funkcije upravnega odbora
Upravni odbor vodi posle Podjetja. V skladu s to konvencijo ima upravni04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 355
odbor pooblastitve, ki so potrebne za uresničevanje ciljev Podjetja, in
naslednje pooblastitve:
(a) da izmed svojih članov izvoli predsednika;(b) da sprejme svoj poslovnik;(c) da izdela in predloži uradne pisne delovne načrte svetu v skladu z
odstavkom 3 člena 153 in odstavkom 2 člena 162 pod (j);
(d) da razvija delovne načrte in programe za opravljanje dejavnosti, kot
je navedeno v členu 170;
(e) da pripravi in predloži svetu prošnje za dovoljenje proizvodnje v
skladu z odstavki 2 do 7 člena 151;
(f) da odobrava pogajanja zaradi pridobitve tehnologije, vštevši pogaja -
nja, predvidena v odstavku 3 člena 5 pod (a), (c) in (d) aneksa III, in
da odobrava rezultate takih pogajanj;
(g) da določi modalitete in pogoje ter odobrava pogajanja o skupnem
posegu ter drugih oblikah skupnih aranžmajev, kot je določeno včlenu 9 in 11 aneksa III, ter odobrava rezultate takih pogajanj;
(h) da priporoči skupščini, kateri del čistega dohodka Podjetja je treba
zadržati kot njegovo rezervo v skladu z odstavkom 2 člena 160 pod(f) in členom 10 tega aneksa;
(i) da odobrava letni proračun Podjetja;
(j) da odobrava nabavo blaga in storitve v skladu z odstavkom 3
člena 12 tega aneksa;
(k) da predloži letno poročilo svetu v skladu s členom 9 tega aneksa:
(l) da predloži svetu zaradi odobritve po skupščini osnutek pravil o
organizaciji,vodenju,imenovanjuinodpuščanjuosebjaPodjetjainda
sprejema predpise za izvajanje teh pravil:
(m) dasisposojadenarnasredstvaindajetakaakcesornajamstvaindruge
garancije, ki jih določi v skladu z odstavkom 2 člena 11tega aneksa;
(n) davstopavsodnepostopketersporazumeinposleteropravljakatera
koli druga dejanja v skladu s členom 13 tega aneksa; in
(o) davskladuzodobritvijosvetaprenesenaglavnegadirektorjainsvoje
komisije katere koli pooblastitve, ki niso diskrecijske.
Člen 7
Glavni direktor in osebje Podjetja
1. Potem ko ga je kandidiral upravni odbor in priporočil svet, skupščinaizvoli generalnega direktorja Podjetja, ki ne sme biti član odbora. Gene-ralnidirektoropravljasvojodolžnostvdoločeničasovnidobi,kinemorebiti daljša od petih let, in je lahko ponovno izvoljen za naslednje man-date.2. Glavni direktor je zakoniti zastopnik Podjetja in njegov izvršilni šef ;
upravnemuodborujeneposrednoodgovorenzavodenjeposlovPodjetja.Odgovoren je za organizacijo, vodenje, imenovanje in odpuščanje osebjav skladu s pravili in predpisi iz pododstavka (l) člena 6 tega aneksa. Brezglasovalnepraviceseudeležujesestankovodboraterravnotakobrezgla-sovalnepravicesejskupščineinsveta,kadartiorganiobravnavajozadev e,
ki se nanašajo na Podjetje.
3. Pri izbiri in postavitvi osebja ter pri določanju pogojev za njihovo
službo je poglavitna zahteva, da je treba zagotoviti največjo učinkovito st
in strokovno usposobljenost. V skladu s to zahtevo se potrebna pozor-nost namenja pomembnosti izbire osebja na pravični geografski podlagi.
4. Pri opravljanju svojih dolžnosti generalni direktor in osebje ne smejo
iskati niti prejemati navodil katere koli vlade ali iz katerega koli druge ga
vira zunaj Podjetja. Vzdržujejo se vsakega dejanja, ki bi utegnilo vpliva ti
nanjihovpoložajmednarodnihuslužbencevPodjetja,odgovornihedinolePodjetju. Vsaka država stranka prevzema obveznost, da bo spoštovalaizključno mednarodni status odgovornosti generalnega direktorja inosebja in da ne bo skušala vplivati nanje pri uresničevanju njihove odgo-vornosti.
5. Odgovornosti,navedenevodstavku2člena168,seenakouporabljajo
za osebje Podjetja.
Člen 8
Sedež
Glavni urad Podjetja je na sedežu Oblasti. Podjetje lahko na območjuvsake države stranke ob njeni privolitvi ustanovi tudi druge urade inslužbe.
Člen 9
Poročila in finančno stanje
1. Najpozneje tri mesece po vsakem končanem finančnem letu predložiPodjetje svetu v obravnavo letno poročilo, ki vsebuje obračunski pregledstanja njegovih računov, ter v ustreznih časovnih obdobjih pošilja svetusumarni pregled finančnega položaja ter stanje dobička in izgube, kikažejo rezultate poslovanja Podjetja.
2. Podjetjeobjavisvojeletnoporočiloterdrugaporočila,kijihjeponje -
govem mnenju treba objaviti.3. Vsaporočilaterfinančnastanja,navedenavtemčlenu,sepošiljajočla -
nicam Oblasti.
Člen 10
Razporeditev čistega prihodka
1. Ob upoštevanju odstavka 3 izvršuje Podjetje plačila Oblasti po
členu 13 aneksa III ali daje njihov ekvivalent.356 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
2. Na podlagi priporočila upravnega odbora skupščina določi, kateri del
čistega prihodka Podjetja se zadrži kot rezerva Podjetja. Ostanek se pre-nese na Oblast.
3. Med začetnim obdobjem, potrebnim za osamosvojitev Podjetja, ki pa
ne sme biti daljše od desetih let od začetka njegove komercialne proiz-vodnje,oprostiskupščinaPodjetjeplačilizprvegaodstavkainmuprepu-sti ves čisti prihodek za njegovo rezervo.
Člen 11
Finance
1. Skladi Podjetja sestojijo iz:
(a) sredstev, prejetih od Oblasti v skladu z odstavkom 2 člena 173 pod
(b);
(b) prostovoljnihprispevkovdržavstrankzafinanciranjedejavnostiPo d-
jetja;
(c) sredstev, ki si jih je Podjetje izposodilo v skladu z odstavkom 2 in 3;(d) prihodkov Podjetja od svojih dejavnosti;(e) drugih skladov, ki so dostopni Podjetju zaradi njegovega usposablja-
nja za čimprejšnji začetek del ter za izpolnjevanje njegovih nalog.
2. (a) Podjetje ima pravico, da si izposoja sredstva in da daje akcesorna
jamstvaterdrugegarancije,kotjihodredi.Predenselotijavnepro-
daje svojih obveznic na denarnih trgih ali v valuti kake državestranke, mora Podjetje dobiti soglasje te države stranke. Celotenznesek posojil odobri svet na priporočilo upravnega odbora.
(b) Državestrankesimorajonavserazumnenačineprizadevati,dabi
podprlezahtevePodjetjapoposojilihnadenarnihtrgihaliodmed-narodnih finančnih ustanov.
3. (a) Podjetjedobivasredstva,kisopotrebnazaraziskovanjeinizkoriš -
čanje kakega rudnega nahajališča, ter za prevoz, predelavo intrženje rud, ki so tam dobljene, t.j. niklja, bakra, kobalta in man-gana,terzakritjesvojihzačetnihadministrativnihstroškov.Zneskenavedenih sredstev ter merila in dejavnike za njihovo prilagajanjevključi pripravljalna komisija v osnutek pravil, predpisov inpostopkov Oblasti.
(b) Vse države stranke dajo na razpolago Podjetju znesek, ki je enak
polovici višine sredstev, navedenih v pododstavku (a), z dolgoroč-nimi, brezobrestnimi posojili v skladu z lestvico prispevkov red-nemu proračunu Združenih narodov, veljavno v času, ko se dajoprispevki, prilagojeno, da se upoštevajo države, ki niso članiceZdruženihnarodov.ZadolgovePodjetja,nastalezaradinajemanjadruge polovice sredstev, jamčijo vse države stranke po isti lestvici.
(c) Če je seštevek zneskov finančnih prispevkov držav strank manjši
od sredstev, ki bi jih moralo dobiti Podjetje po pododstavku (a),obravnavaskupščinanasvojemprvemsestankuvelikostprimanjk-ljaja in s konsenzom sprejme ukrepe za njegovo kritje, pri čemerupoštevaobveznostidržavstrankizpododstavkov(a)in(b)terpri-poročila pripravljalne komisije.
(d) (i) V60dnehpotem,kozačneveljatitakonvencija,aliv30dneh
podeponiranjuratifikacijskihalipristopnihlistin,odvisnoodtega, kaj je pozneje, položi vsaka država stranka pri Podjetjunepreklicno, neprenosljivo in brezobrestno lastno menico zaznesek, ki ustreza deležu te države stranke v brezobrestnemposojilu iz pododstavka (b).
(ii) Čimprej,kozačneveljatitakonvencija,poznejepavletnihali
drugih primernih časovnih presledkih pripravi odbor po veli-kosti in času razporeditev svojih potreb po sredstvih za kritjesvojih administrativnih stroškov ter za izvrševanje dejavnostiPodjetja iz člena 170 in iz člena 12 tega aneksa.
(iii) Podjetje nato prek Oblasti obvesti države stranke o njihovih
ustreznihdeležihvskladihvskladuzodstavkom3pod(b),kiso potrebni za take stroške. Podjetje vnovči tiste zneske izlastnih menic, ki so potrebni za kritje stroškov navedenih vrazporeditvi, ki se nanaša na brezobrestna posojila.
(iv) Po tem, ko so dobile obvestila, dajo države stranke na razpo-
lago svoje ustrezne deleže pri jamstvu za dolg Podjetja vskladu s pododstavkom (b).
(e) (i) ČePodjetjezahteva,lahkodržavastrankadadodatnojamstvo
k tistim, ki jih je dala v skladu z lestvico iz pododstavka (b).
(ii) Namesto jamstva za dolg lahko da država stranka Podjetju
prostovoljni prispevek v znesku, ki je enak delu dolgov, zakatere bi sicer bila zavezana jamčiti.
(f) Vračanje posojil z obrestmi ima prednost pred vračanjem
brezobrestnih posojil. Brezobrestna posojila se vračajo v skladu zrazporeditvijo,kijosprejmeskupščinanapodlagipriporočilasvetain nasveta odbora. Pri izpolnjevanju te naloge se odbor ravna poustreznihdoločilihpravil,predpisovinpostopkovOblasti,kiupo-števajo, da je najpomembneje zagotoviti učinkovito delo Podjetja,zlasti pa njegovo finančno neodvisnost.
(g) Sredstva, ki se dajo na razpolago Podjetju, morajo biti v prosto
uporabljivih valutah, ki se prosto kupujejo in ki se dejansko lahko04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 357
uporabijo na glavnih tujih deviznih trgih. Te valute se določijo v
pravilih, predpisih in postopkih Oblasti v skladu s prevladujočomednarodno monetarno prakso. S pridržkom odstavka 2 državestrankenesmejovzdrževatialinalagatiomejitevPodjetjupripose-sti, uporabi ali menjavi teh sredstev.
(h) „Jamstvo za dolg“ pomeni obljubo države stranke upnikom Pod-
jetja,dabovskladuzustreznolestvicoprorataplačevalafinančneobveznosti Podjetja, krite z jamstvom, ko bodo upniki opomnilidržavo stranko, da Podjetje ni izpolnilo obveznosti. Postopki zaplačilo navedenih obveznosti so v skladu s pravili, predpisi inpostopki Oblasti.
4. Skladi, aktiva in stroški Podjetja se vodijo ločeno od tistih, ki pripa-dajoOblasti.Tačlenniovira,dasePodjetjesporazumezOblastjoosluž-bah, osebju in storitvah ter o aranžmajih zaradi povračila administrativ -
nih stroškov, ki jih eden izmed njiju plača v imenu drugega.
5. Dokumentacijo, knjige in račune Podjetja, vštevši njegova letna
finančnaporočila,enkratnaletopregledaneodvisenfinančnistrokovnj ak,
ki ga določi svet.
Člen 12
Dejavnosti
1. Podjetje predlaga svetu projekte za opravljanje dejavnosti v skladu sčlenom 170. Ti predlogi vključujejo uradni pisni delovni načrt zadejavnosti v Coni v skladu z odstavkom 3 člena 153 ter vsa druga obves-tila in podatke, ki so lahko občasno potrebni zaradi ocene, ki jo dajepravna in tehnična komisija, in odobritve sveta.
2. PoodobritvisvetaPodjetjeizvajaprojektnapodlagiuradnegapisnega
delovnega načrta iz odstavka 1.
3. (a) ČePodjetjenimanarazpolagoblagainstoritev,kijihpotrebujeza
opravljanje svojih del, jih lahko nabavi. V ta namen razpiše
licitacijo in sklepa pogodbe s ponudnikom, ki ponudi najugod-nejšo kombinacijo kakovosti, cene in dobavnih rokov.
(b) Če je več ponudb z navedeno kombinacijo, se pogodba sklene v
skladu:
(i) z načelom nediskriminacije zaradi političnih ali drugih razlo-
gov, ki so nepomembni za skrbno in učinkovito opravljanje
del; in
(ii) s smernicami, ki jih je potrdil svet, o prednostih, ki jih je treba
dati blagu in storitvam, ki izvirajo iz držav v razvoju, vštevšimednje neobalne države in države z geografsko neugodnimpoložajem.
(c) Upravni odbor lahko sprejme pravila, s katerimi se določijo
posebne okoliščine, v katerih se lahko, v najboljšem interesu Pod-jetja, opusti razpis licitacije.4. Podjetjeimapravninaslovdovsehrudinpredelanihsnovi,kijihjepri-dobilo.
5. Podjetje prodaja svoje proizvode brez diskriminacije. Podjetje ne daj e
nekomercialnih popustov.6. Ne da bi to posegalo v katero koli splošno ali posebno pooblastitev
Podjetja po kaki drugi določbi te konvencije, ima Podjetje, kolikor jepotrebno take pooblastitve, ki so povezane z njegovim poslovanjem.
7. Podjetje se ne vmešava v politične zadeve nobene države stranke niti
ne sme na njegove odločitve vplivati politični sistem države stranke. Zanjegove odločitve so pomembni edinole komercialni razlogi, ki se nepri-stransko presojajo, da bi se dosegli cilji iz 1a tega aneksa.
Člen 13
Pravni položaj, privilegiji in imunitete
1. Da bi Podjetje lahko izpolnjevalo svoje naloge, se mu na območjuvsake države stranke priznavajo pravni položaj, privilegiji in imunitet ei z
tega člena. Za uresničevanje tega načela lahko Podjetje in države strankepo potrebi sklenejo posebne sporazume.
2. Podjetje ima pravno in poslovno sposobnost, ki je potrebna za izpol-
njevanje njegovih nalog ter uresničevanje njegovih ciljev, zlasti pa spo -
sobnost:
(a) da sklepa pogodbe, skupne aranžmaje ali druge aranžmaje, vštevši
sporazume z državami in mednarodnimi organizacijami;
(b) da pridobiva nepremičnine in premičnine, jih daje v zakup, jih ima v
posesti in da z njimi razpolaga;
(c) da je stranka v pravnih postopkih.3. (a) TožbezoperPodjetjeselahkovložijosamopripristojnemsodišču
na območju vsake države stranke, v kateri:(i) ima Podjetje urad ali podobne službe;(ii) ima Podjetje imenovanega zastopnika za prejem procesnih
vlog ali obvestil;
(iii) je Podjetje sklenilo pogodbo glede blaga ali storitev;(iv) je Podjetje izdalo vrednostne papirje ali(v) se je kako drugače vključilo v komercialno dejavnost.
(b) PremoženjeinaktivaPodjetja,kjerkolisoinvčigarkoliposestibi
bila,soizvzetaizvsehoblikzasega,odvzemaaliizvršbe,doklerni
izdana dokončna sodna odločba zoper Podjetje.358 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
4. (a) PremoženjeinaktivaPodjetja,kjerkolisoinvčigarkoliposestibi
bila,soizvzetaizrekvizicije,konfiskacije,razlastitvealikatereko li
drugeoblikezaseganapodlagiizvršilnihalizakonodajnihukrepov.
(b) PremoženjeinaktivaPodjetja,kjerkolisoinvčigarkoliposestibi
bila, so oproščena diskriminacijskih omejitev, predpisov, nadzora
in kakršnega koli moratorija.
(c) Podjetje in njegovo osebje spoštujejo krajevne zakone in predpise
v vsaki državi ali območju, v katerem lahko Podjetje ali njegovoosebje opravlja posle ali kako drugače deluje.
(d) Države stranke zagotovijo, da uživa Podjetje vse pravice, privile-
gije in imunitete, ki jih države stranke priznavajo subjektom, kivodijo posle na njihovih območjih. Te pravice, privilegiji in imu-nitete,kisedajejoPodjetju,nesmejobitimanjugodniodtistih,kise priznavajo pravnim subjektom, ki se ukvarjajo s podobnimikomercialnimi dejavnostmi. Če države stranke predvidevajo posebneprivilegijezadržavevrazvojualizanjihoveposlovnesub-jekte,uživaPodjetjetakeprivilegijenapodobnipreferenčniosnovi. 
(e) Države stranke lahko predvidijo posebne spodbude, pravice, pri-
vilegijeinimunitetezaPodjetje,nisopadolžne,datakespodbude,pravice, privilegije ali imunitete predvidijo tudi za drugegospodarske subjekte.
5. Podjetjesepogajazdržavamigostiteljicami,vkaterihsonjegoviurad i
in službe glede oprostitve neposrednih in posrednih davkov.
6. Vsaka država stranka stori vse, kar je potrebno, da bi načela iz tega
aneksa bila učinkovita v njenem pravnem sistemu, in poroča Podjetju oposebnih dejanjih, ki se jih je lotila.
7. Podjetje se lahko v obsegu in pod pogoji, ki jih določi, odpove kakrš-
nim koli privilegijem in imunitetam, ki so mu priznani po tem členu alipo posebnih sporazumih iz prvega odstavka.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 359
ANEKS V
SPRAVA
POGLAVJE 1
SPRAVNI POSTOPEK V SKLADU S POGLAVJEM 1 DELA XV.
Člen 1
Začetek postopka
Če so se stranke kakega spora v skladu s členom 284 sporazumele, da ga
dajo v spravni postopek po tem poglavju, lahko vsaka stranka začnepostopekspisnimsporočilomdrugistrankialidrugimstrankamvsporu.
Člen 2
Seznam konciliatorjev
Generalni sekretar Združenih narodov sestavlja in vodi seznamkonciliatorjev. Vsaka država stranka ima pravico imenovati štirikonciliatorje; vsak izmed njih je oseba, ki glede na nepristranskost, spo -
sobnost in poštenost uživa največji ugled. Imena tako imenovanih osebsestavljajo seznam. Če kadar koli na tako sestavljenem seznamu ostanejomanj kot štirje konciliatorji, ki jih je imenovala kaka država stranka, im a
ta država stranka pravico opraviti nadaljnja nujna imenovanja. Imekonciliatorja ostane na seznamu, dokler ga ne umakne stranka, ki ga jeimenovala; v takem primeru tak konciliator nadaljuje svoje delo v vsakiizmed komisij za spravo, v katero je bil postavljen, dokler se postopek vnjej ne konča.
Člen 3
Ustanovitev komisije za spravo
Komisija za spravo se, razen če se stranke ne sporazumejo drugače, usta-novi takole:
(a) V skladu s pododstavkom (g) šteje komisija za spravo pet članov.(b) Stranka, ki začne postopek, dostavi dva konciliatorja, ki morata biti
izbranapredvsemsseznamaizčlena2tegaaneksa,odkaterihjeeden
lahko njen državljan, razen če se stranke ne sporazumejo drugače.Takšne postavitve se vpišejo v sporočilo iz člena 1 tega aneksa.
(c) Drugastrankasporapostavidvakonciliatorjananačinizpododstavka
(b)vroku21dnipotem,kodobisporočiloizčlena1tegaaneksa.Čepostavitve niso bile opravljene v tem roku, lahko stranka, ki je začelapostopek, v enem tednu po poteku navedenega roka bodisi končapostopek tako, da pošlje sporočilo drugi stranki, bodisi zahteva, najgeneralni sekretar Združenih narodov opravi postavitve v skladu spododstavkom (e).(d) V roku 30 dni po postavitvi vseh štirih konciliatorjev ti postavijo
petega, ki ga izberejo s seznama iz člena 2 tega aneksa, in ta jepredsednik. Če se postavitev ne opravi v omenjenem roku, lahkokatera koli stranka v enem tednu po poteku tega roka zahteva, najgeneralni sekretar Združenih narodov opravi postavitev v skladu spododstavkom (e).
(e) V roku 30 dni po prejemu zahteve po pododstavku (c) ali (d) opravi
generalnisekretarZdruženihnarodovpoposvetusstrankamivsporunujne postavitve s seznama iz člena 2 tega aneksa.
(f) Vsanezasedenamestasezasedejonanačin,kijepredpisanzaprvotno
postavitev.
(g) Dvoje ali več strank, ki sporazumno ugotovijo, da imajo isti interes,
skupaj postavijo konciliatorja. Če ima dvoje ali več strank različneinterese ali če ni soglasja o tem, ali imajo isti interes, postavijokonciliatorja ločeno.
(h) V sporih, v katere je vpletenih več kot dvoje strank z različnimi inte-
resi, ali če ni soglasja o tem, ali imajo isti interes, uporabijo strankedoločbe iz pododstavkov (a) do (f) v toliko, kolikor je to mogoče.
Člen
4
Postopek
Komisija za spravo določi svoj postopek, razen če se stranke nisosporazumele drugače. Komisija lahko ob privolitvi strank v sporu povabivsakodržavostranko,najjiustnoalipisnoizjavisvojastališča.Odloči tve,
ki se nanašajo na vprašanja postopka, poročil in priporočil, komisijasprejme z večino glasov svojih članov.
Člen 5
Prijateljska rešitev
Komisija lahko stranke v sporu opozori na vse ukrepe, ki bi utegnili olaj-šati prijateljsko rešitev spora.
Člen 6
Funkcije komisije
Komisijazaslišistranke,preizkusinjihovezahteveinugovoreterdapre d-
loge, da bi se dosegla prijateljska rešitev.360 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 7
Poročilo
1. Komisija predloži poročilo v roku 12 mesecev po svoji ustanovitvi.
Njeno poročilo vsebuje vse dosežene sporazume, če pa ti niso doseženi,pa njene sklepe o vseh dejanskih in pravnih vprašanjih, pomembnih zapredmet spora, ter priporočila, za katera komisija meni, da utegnejo bitiugodna za prijateljsko rešitev spora. Poročilo se deponira pri generalne m
sekretarju Združenih narodov, ki ga takoj pošlje strankam spora.
2. Poročilo komisije, vštevši njene sklepe ali priporočila, ne zavezuje
strank.
Člen 8
Zaključek
Spravnipostopekjekončan,kojedoseženarešitev,kosostrankesprejelepriporočilaizporočilaalikojeenaizmedstrankpisnosporočilageneral -
nemu sekretarju Združenih narodov, da zavrača ta priporočila, ali ko sopotekli trije meseci od dneva izročitve poročila strankam.
Člen 9
Denarna nadomestila in stroški
Denarna nadomestila in stroške komisije krijejo stranke v sporu.
Člen 10
Pravica strank, da spremenijo postopek
Stranke v sporu lahko s sporazumom, ki je uporaben edino za ta spor,spremenijo katero koli določbo tega aneksa.POGLAVJE 2
OBVEZNA PREDLOŽITEV SPORA V SPRAVNI POSTOPEK V SKLADU
S POGLAVJEM 3 DELA XV.
Člen 11
Začetek postopka
1. Vsaka stranka v sporu, kateri se lahko v skladu s poglavjem 3 dela XVpredloži v spravo po tem poglavju, lahko začne postopek s pisnimsporočilom drugim stranki ali drugi strankam v sporu.
2. Vsaka stranka v sporu, obveščena po odstavku 1, mora sprejeti ta
postopek.
Člen 12
Če stranka ne odgovori ali ne privoli v spravo
Če ena stranka ali stranke v sporu ne odgovorijo na sporočilo o začetkupostopka ali če ne privolijo v ta postopek, to ni ovira za postopek.
Člen 13
Pristojnost
Če ni soglasja glede pristojnosti komisije za spravo, ki deluje po tempoglavju, odloča ta komisija.
Člen 14
Uporaba poglavja 1
Členi2do10poglavja1tegaaneksaseuporabljajovskladustempoglav-jem.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 361
ANEKS VI
STATUT MEDNARODNEGA SODIŠČA ZA POMORSKO MEDNARODNO PRAVO
Člen 1
Splošne določbe
1. Mednarodno sodišče za pomorsko mednarodno pravo se konstituira
in deluje v skladu z določbami te konvencije in tega statuta.
2. Sedež sodišča je v Svobodnem in hanzeatskem mestu Hamburg v
Zvezni republiki Nemčiji.
3. Sodišče lahko zaseda in opravlja svoje funkcije tudi kje drugje, kadar
koli smatra, da je to zaželeno.
4. Sodišču se spor predloži v skladu z določbami dela XI in XV.
POGLAVJE 1
ORGANIZACIJA SODIŠČA
Člen 2
Sestava
1. Sodišče je zbor, ki ga sestavlja 21 neodvisnih članov, ki so izvoljeni
izmed oseb z najvišjim ugledom zaradi svoje nepristranskosti inpoštenostiterpriznanestrokovnostinapodročjupomorskegamednarod-nega prava.
2. V sodišču kot celoti se zagotovita zastopanost glavnih pravnih siste-
mov sveta ter pravična geografska razporeditev.
Člen 3
Članstvo
1. Dva člana sodišča ne moreta biti državljana iste države. Oseba, ki bigledenačlanstvosodiščalahkoveljalazadržavljanavečkakorenedržave ,
seštejezadržavljanatistedržave,vkaterirednoizvršujesvojedržavlj anske
in politične pravice.
2. Najmanj trije člani naj bodo iz vsake geografske skupine, ki jo je
določila generalna skupščina Združenih narodov.
Člen 4
Predlaganje kandidatov in volitve
1. Vsaka država stranka lahko kandidira največ dve osebi, ki imata kva-lifikacije, predpisane v členu 2 tega aneksa. Člani sodišča se izvolijo sseznama tako kandidiranih oseb.2. NajmanjtrimesecepreddnevomvolitevsegeneralnisekretarZdruže-nih narodov ob prvih volitvah, tajnik sodišča pa pri naslednjih volitvahobrne na države stranke s pisnim povabilom, naj v dveh mesecih sporo-čijosvojepredlogezačlanesodišča.Tasestaviabecedniseznamvsehtakopredlaganihosebzoznakodržavstrank,kisojihkandidirale,ingapošljedržavamstrankamnajpoznejesedemdnipredpotekomzadnjegamesecapred dnevom vsakih volitev.
3. Prve volitve se opravijo v roku šestih mesecev po uveljavitvi te kon-
vencije.
4. Člani sodišča se volijo s tajnim glasovanjem. Volitve se opravijo na
sestanku držav strank, ki ga skliče generalni sekretar Združenih narodovobprvihvolitvah,nanaslednjihvolitvahpapopostopku,skaterimsestri -
njajodržavestranke.Sestanekjesklepčen,čestanavzočidvetretjinidr žav
strank, ki so navzoče in glasujejo, s tem da taka večina vključuje večinodržav strank.
Člen 5
Trajanje mandata
1. Člani sodišča se volijo za devet let in so lahko ponovno izvoljeni;vendar pa sedmim članom, izvoljenim na prvih volitvah, mandat potečeob koncu tretjega leta, mandat naslednjim sedmim članom pa ob koncušestega leta.
2. Člani sodišča, katerih mandat poteče ob koncu prej omenjenih začet-
nih tri in šestletnih obdobij, se določijo z žrebom, ki ga opravi generalnisekretar Združenih narodov takoj po prvih volitvah.
3. Člani sodišča opravljajo svoje dolžnosti vse dotlej, dokler jih ne nado -
mestijodrugi.Tudičesonadomeščeni,najdokončajovsezadeve,kisojih
začeli reševati pred datumom njihove zamenjave.
4. Če kak član sodišča odstopi, se pisno obvestilo o odstopu naslovi na
predsednika sodišča. S prejemom tega obvestila postane mestonezasedeno.
Člen 6
Nezasedena mesta
1. Nezasedenamestasezasedajonaistinačin,kakorjepredpisanzaprvevolitve,vendarvskladuznaslednjodoločbo:sekretarvrokuenegamesecapotem, ko postane mesto nezasedeno, razpošlje vabila, predpisana včlenu 4 tega aneksa, dan volitev pa določi predsednik sodišča po posvetuz državami strankami.362 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
2. Član sodišča, ki je izvoljen, da nadomesti člana, ki mu mandat še ni
potekel, dokonča mandat svojega predhodnika.
Člen 7
Nezdružljive dejavnosti
1. Člansodiščanesmeopravljatinikakršnepolitičnealiupravnefunkcij e
niti se ne sme aktivno vezati ali biti finančno zainteresiran za katero kol i
izmeddejavnostivkakempodjetju,kiseukvarjazraziskovanjemaliizko-riščanjembogastevmorjaalimorskegadnaalidrugekomercialneuporabemorja ali morskega dna.
2. Noben član sodišča ne sme v nobeni zadevi nastopati kot posrednik,
svetovalec ali odvetnik.
3. Vsak dvom glede teh vprašanj se rešuje z večino glasov ostalih navzo-
čih članov sodišča.
Člen 8
Pogoji, ki se nanašajo na sodelovanje članov v posebnem primeru
1. Noben član sodišča ne sme sodelovati pri reševanju take zadeve, vkateri je prej sodeloval kot posrednik, svetovalec ali odvetnik ene izmedstrankalikotČlandržavnegaalimednarodnegasodiščaalivkateremkolidrugem svojstvu.
2. Čekakčlansodiščazaradiposebnegarazlogameni,danebismelsode-
lovati pri odločanju o kaki zadevi, obvesti o tem predsednika sodišča.
3. Če predsednik meni, da kateri koli član sodišča zaradi posebnega raz-
loga ne bi smel sodelovati pri določeni zadevi, ga o tem obvesti.
4. Če je dvom o teh vprašanjih, se odloča z večino glasov ostalih navzo-
čih članov sodišča.
Člen 9
Posledice, če član preneha izpolnjevati zahtevane pogoje
Čejekakčlansodiščaposoglasnemmnenjudrugihčlanovprenehalizpol-njevati zahtevane pogoje, predsednik sodišča objavi, da je mestoizpraznjeno.
Člen 10
Privilegiji in imunitete
Članisodiščapriopravljanjusodnihzadevuživajodiplomatskeprivileg ije
in imunitete. Člen 11
Slovesna izjava članov
Vsak član sodišča da pred prevzemom svojih dolžnosti na javni seji slo-vesnoizjavo,dabonepristranskoinvestnoizpolnjevalsvojepooblastit ve.
Člen 12
Predsednik, podpredsednik in tajnik
1. Sodišče si izvoli predsednika in podpredsednika za tri leta; oba smetabiti ponovno izvoljena.
2. Sodišče postavi svojega tajnika in lahko poskrbi za postavitev drugih
potrebnih uslužbencev.
3. Predsednik in tajnik morata prebivati na sedežu sodišča.
Člen 13
Kvorum
1. Zasedajo vsi razpoložljivi člani sodišča, pri čemer je za konstituiran je
sodišča potreben kvorum 11 članov.2. V skladu s členom 17 tega aneksa sodišče odloči, kateri člani bodo
sestavljali sodišče ob obravnavi določenega spora, pri čemer upoštevauspešno delovanje senatov, predvidenih v členu 14 in 15 tega aneksa.
3. Sodišče obravnava vse predložene spore in zahteve in o njih odloča,
razen kadar se uporabi člena 14 tega aneksa ali kadar stranke zahtevajo,da se zadeva obravnava v skladu s členom 15 tega aneksa.
Člen 14
Senat za spore o morskem dnu
Senat za spore o morskem dnu se ustanovi v skladu s poglavjem 4 tegaaneksa. Njegova pristojnost, pooblastitve in delovanje so določeni vpoglavju 5 dela XI.
Člen 15
Posebni senati
1. Sodiščelahkoustanovitakesenate,kijihsestavljajotrijealivečnje go-
vih izvoljenih članov, za katere meni, da so potrebni za obravnavanjedoločenih kategorij sporov.
2. Sodišče ustanovi senat za obravnavanje določenega spora, ki mu je
predložen,četozahtevajostranke.Osestavitakegasenataodločasodišč e
s privolitvijo strank.
3. Zahitroopravljanjedelsodiščevsakoletoustanovisenat,kigasestav -
lja5izvoljenihčlanov;talahkoobravnavainodločaosporihpokratkem
postopku.Izvolitasedvačlananamestnika,dabinadomestilačlane,kinemorejo sodelovati v določenem postopku.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 363
4. Če stranke to zahtevajo, senati, predvideni v tem členu, obravnavajo
spore in o njih odločajo.
5. Šteje se, da je sodbo, ki jo izda kak senat iz tega člena in iz člena 14
tega aneksa, izreklo sodišče.
Člen 16
Pravila sodišča
Sodiščedoločapravila,napodlagikaterihopravljasvojefunkcije.Sodi šče
predvsem določi pravila postopka.
Člen 17
Državljanstvo članov
1. Člani sodišča, ki so državljani katere koli stranke v sporu, obdržijosvojo pravico do sodelovanja kot člani sodišča.
2. Če sodišče pri obravnavi kakega spora vključi med sodnike tudi člana,
kijedržavljankakeizmedstrank,lahkovsakadrugastrankaizbereosebo,ki bo sodelovala kot član sodišča.
3. Če sodišče pri obravnavi kakega spora ne vključi med sodnike člana,
ki je državljan strank, lahko vsaka stranka izbere osebo, ki bo sodelovalakot član sodišča.
4. Tačlenseuporabljazasenate,omenjenevčlenu14in15tegaaneksa.
Vtehprimerihpozovepredsednik,potemkosejeposvetovalsstrankami,določene člane sodišča, ki so v sestavi senata, da v potrebnem številuodstopijomestočlanomsodišča,kisodržavljanizainteresiranihstrank ,če
patakihnialičenemorejoprisostvovati,patistimčlanom,kijihstrankeposebej izberejo.
5. Če bi bilo več strank udeleženih v skupni zadevi, se pri uporabi
predhodnihdoločbštejejozaenostranko.Vdvomuotemodločisodišče.
6. Člani, izbrani v skladu z odstavkom 2, 3 in 4, morajo izpolnjevati
pogojeizčlena2,8in11tegaaneksa;priodločanjusodelujejopodpogojipopolne enakosti s svojimi kolegi.
Člen 18
Osebni prejemki
1. Vsak izvoljeni član sodišča prejema letno plačo in za vsak dan, koopravljasvojofunkcijo,posebendodatek,stemdaskupniznesek,kigajetreba izplačati članu kot poseben dodatek v enem letu, ne sme presegatizneska letne plače.
2. Predsednik prejema poseben letni dodatek.3. Podpredsednik dobi poseben dodatek za vsak dan, ko deluje kot
predsednik.
4. Člani, izbrani na podlagi člena 17 tega aneksa, ki niso voljeni člani
sodišča, prejmejo nadomestila za vsak dan, ko opravljajo svoje funkcije.
5. Plače, prejemki in nadomestila se občasno določijo na sestanku držav
strank, upoštevajoč obremenjenost sodišča, in se ne smejo zmanjševatimed službovanjem.
6. Plača tajnika se določi na sestanku držav strank na predlog sodišča.7. Spredpisi,sprejetiminasestankudržavstrank,sedoločijopogoji,po d
katerimiselahkočlanomsodiščaintajnikudodelijopokojnine,terpogoj i,
podkaterimidobivajočlanisodiščaintajnikpovračilazasvojepotnestr o-
ške.
8. Navedene plače, dodatki in nadomestila so oproščeni vsakršnega
davka.
Člen 19
Stroški sodišča
1. Stroški sodišča bremenijo države stranke in Oblast pod pogoji in nanačin, o katerih se odloči na sestankih držav strank.
2. Kadar je stranka v sporu pred sodiščem pravni subjekt, ki ni država
stranka niti Oblast, določi sodišče znesek, ki ga mora ta stranka vplačatina račun stroškov sodišča.
POGLAVJE 2
PRISTOJNOST
Člen 20
Pristop k sodišču
1. Sodišče je odprto za države stranke.
2. Sodiščejeodprtozapravnesubjekte,kinisodržavestranke,vvsakem
primeru,izrecnodoločenemvdeluXI,alivvsakemsporu,kijepredloženv skladu s katerim koli drugim sporazumom, v katerem je določena pri-stojnost sodišča, sprejele pa so ga vse stranke v tem sporu.
Člen 21
Pristojnost
Sodišče je pristojno za vse spore ter vse zahteve, ki so mu predložene vskladu s to konvencijo, in za stvari, ki so izrecno predvidene v vsakemdrugem sporazumu, s katerim je določena pristojnost sodišča.364 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 22
Predložitev sporov iz drugih sporazumov
Na podlagi sporazuma vseh strank kake veljavne pogodbe ali konvencije,
ki se nanaša na kako vprašanje iz te konvencije, se lahko v skladu s temsporazumom predloži sodišču vsak spor o razlagi ali uporabi takepogodbe ali konvencije.
Člen 23
Pravo, ki se uporablja
Sodišče odloča o vseh sporih in zahtevah v skladu s členom 293.
POGLAVJE 3
POSTOPEK
Člen 24
Začetek postopka
1. Spori se v odvisnosti od primera predložijo sodišču bodisi z notifika-
cijo posebnega sporazuma ali s pisno vlogo, naslovljeno tajniku. V obehprimerih je treba navesti predmet spora in stranke.
2. Tajnik takoj seznani s posebnim sporazumom ali vlogo vse, na katere
se nanaša.
3. Tajnik enako obvesti vse države stranke.
Člen 25
Začasni ukrepi
1. Vskladusčlenom290stasodiščeinnjegovsenatzasporeomorskem
dnu pooblaščena, da predpišeta začasne ukrepe.
2. Če sodišče ne zaseda ali če število razpoložljivih članov ne dosega
kvoruma, predpiše začasne ukrepe senat za odločanje po kratkempostopku, ustanovljen na podlagi odstavka 3 člena 15 tega aneksa. Neglede na odstavek 4 člena 15 se lahko taki začasni ukrepi predpišejo nazahtevovsakestrankevsporu.Začasniukrepisopodrejenipresojiinrevi -
ziji sodišča.
Člen 26
Obravnava
1. Obravnavo vodi predsednik, če pa ne more predsedovati,
podpredsednik.Čenobedenizmednjijunemorepredsedovati,predsedujenajstarejši v sodišču prisotni sodnik.2. Obravnava je javna, razen če sodišče ne odloči drugače ali če strankizahtevata izključitev javnosti.
Člen 27
Vodenje pravde
Sodišče izdaja naloge za vodenje pravde, določa obliko in rok, v kateremmoravsakastrankapredložitisvojerazloge,inukrenevse,karjepotrebn o
za izvajanje dokazov.
Člen 28
Opustitve
Če ena od strank ne pride pred sodišče ali če ne zagovarja svoje zadeve,smedrugastrankaodsodiščazahtevati,najnadaljujepostopekinsprejmesvojo odločitev. Izostanek ali opustitev stranke, da zagovarja svoje sta li-
šče, ne ovirata postopka. Sodišče se mora pred sprejetjem svoje odločitveprepričati ne le o tem, da je pristojno za spor, temveč tudi o tem, da jezahteva stvarno in pravno dovolj utemeljena.
Člen 29
Večina, potrebna za odločanje
1. O vseh vprašanjih se odloča z večino glasov navzočih članov sodišča.
2. Če so glasovi enako deljeni, odloča glas predsednika ali člana sodišča,
ki ga nadomešča.
Člen 30
Sodba
1. V sodbi se navedejo razlogi, na katerih je utemeljena.
2. Sodba vsebuje imena članov sodišča, ki so sodelovali pri odločanju.3. Česodbaneizražavcelotialidelomasoglasnegamenjačlanovsodišča,
ima vsak član pravico dati svoje ločeno mnenje.
4. Sodbo podpišeta predsednik in tajnik. Sodba se prebere na javni seji,
potem ko so stranke v sporu o tem po predpisih obveščene.
Člen 31
Zahteva za intervencije
1. Če kaka država stranka meni, da utegne biti njen pravni interes ogro-žen z odločitvijo v kakem sporu, se lahko obrne na sodišče, da ji dovoliintervenirati.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 365
2. O taki zahtevi odloča sodišče.
3. Če je zahtevi po intervenciji ugodeno, je odločba sodišča o tem sporu
obveznazavložnikazahtevevmejah,vkaterihsenanašanastvar,zaradikatere je stranka intervenirala.
Člen 32
Pravica do intervencije v primerih razlage ali uporabe
1. Kadar koli je vprašljiva razlaga ali uporaba te konvencije, tajnik brez
odloga obvesti vse države stranke.
2. Kadar koli je členu po 21 ali 22 tega aneksa vprašljiva razlaga ali
uporaba kakega mednarodnega sporazuma, tajnik obvesti vse strankezadevnega sporazuma.
3. Vsaka stranka iz odstavka 1 in 2 ima pravico, da intervenira v
postopku; če to pravico uporabi, jo enako zavezuje razlaga v sodbi.
Člen 33
Dokončnost in obveznost odločb
1. Odločbasodiščajedokončna;vskladuznjomorajoravnativsestranke
spora.
2. Odločba je obvezna samo za stranke v tem konkretnem sporu.3. Sodišče da v sporu o smislu in dosegu odločbe razlago na zahtevo
katere koli stranke.
Člen 34
Stroški
Če sodišče ne odloči drugače, obremenjujejo vsako stranko njeni lastni
stroški.
POGLAVJE 4
SENAT ZA SPORE O MORSKEM DNU
Člen 35
Sestava
1. Senat za spore o morskem dnu, omenjen v členu 14 tega aneksa,
sestavljaenajstčlanov,kijihizberevečinaizvoljenihčlanovsodiščai zmed
svojih članov.2. Pri izbiri članov senata je treba zagotoviti zastopanost glavnihsvetovnihpravnihsistemovterpravičnogeografskorazporejenost.Skup -
ščina Oblasti lahko sprejme splošna priporočila, ki se nanašajo na takozastopanost in razporejenost.
3. Člani senata se izberejo vsaka tri leta in so lahko še enkrat izbrani.
4. Senatizvoliizmedsvojihčlanovsvojegapredsednika,kiopravljasvoj o
dolžnost v dobi, za katero je bil senat izbran.5. Če je kak postopek še v teku ob izteku katere koli triletne dobe, za
katero je senat bil izbran, ga ta konča v svoji prvotni sestavi.
6. Kadar je v senatu nezasedeno mesto, sodišče izbere izmed svojih
izvoljenih članov naslednika, ki dokonča mandat svojega predhodnika.
7. Za konstituiranje senata je potreben kvorum 7 članov, katere izbere
sodišče.
Člen 36
Ad hocsenati
1. Senat za spore o morskem dnu ustanovi ad hocsenat, ki ga sestavljajo
trije njegovi Člani, da bi obravnaval poseben spor, ki mu je predložen vskladu z odstavkom 1 člena 188 pod (b). Sestavo takega senata določi sprivolitvijo strank senat za spore o morskem dnu.
2. Česestrankenestrinjajossestavo adhocsenata,imenujevsakastranka
vsporupoenegačlana,tipasporazumnotretjega.Česenesporazumejo
aličeenastrankaneopraviimenovanja,opravipredsedniksenatazasporeo morskem dnu brez odloga imenovanje ali imenovanja izmed njegovihčlanov, potem ko se je posvetoval s strankami.
3. Članiad hocsenata ne smejo biti niti v službi niti biti državljani katere
koli stranke v sporu.
Člen 37
Pristop
Zbornicajeodprtazavsedržavestranke,Oblastterdrugesubjekte,ome-
njene v poglavju 5 dela XI.
Člen 38
Pravo, ki se uporablja
Poleg določb iz člena 293 člena zbornica uporablja:
(a) pravila, predpise in postopke Oblasti, sprejete v skladu s to konven-
cijo; in
(b) pogodbena določila, ki se nanašajo na dejavnosti v Coni, v stvareh iz
omenjenih pogodb.366 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 39
Izvrševanje odločb senata
Odločbesenatasoizvršljivenaobmočjihdržavstrankenakokotsodbeali
odredbe najvišjega sodišča države stranke, na katere območju se zahtevaizvršitev.
Člen 40
Uporaba drugih poglavij tega aneksa
1. Druga poglavja tega aneksa, ki niso nezdružljiva s tem poglavjem, se
uporabljajo za senat.
2. Pri opravljanju svojih funkcij, ki se nanašajo na svetovalna mnenja, se
senat ravna po določbah tega aneksa, ki se nanašajo na postopek prisodišču v mejah, ki so po njegovem mnenju uporabne. POGLAVJE 5
AMANDMAJI
Člen 41
1. Amandmaji k temu aneksu, razen amandmajev k poglavju 4, se lahkosprejmejo edinole v skladu s členom 313 ali s konsenzom na konferenci,sklicani v skladu s to konvencijo.
2. Amandmaji k poglavju 4 se lahko sprejmejo edinole v skladu s čle-
nom 314.
3. Sodišče lahko predlaga k temu statutu take amandmaje, ki so po nje-
govemmnenjupotrebnitako,dajihpisnosporočidržavamstrankam,dajih obravnavajo v skladu z odstavkom 1 in 2.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 367
ANEKS VII
ARBITRAŽA
Člen 1
Začetek postopka
V skladu z delom XV lahko vsaka stranka v sporu predloži spor v
arbitražni postopek, predviden v tem aneksu, tako da to pisno sporočidrugi stranki ali drugim strankam spora. Sporočilu mora biti priloženaizjava o zahtevku ter razlogih na katere se opira.
Člen 2
Seznam arbitrov
1. Generalni sekretar Združenih narodov sestavlja in vodi seznamarbitrov. Vsaka država stranka ima pravico imenovati štiri arbitre, pričemer mora biti vsak izmed njih izkušen v pomorskih zadevah in uživatinajvečji ugled glede na nepristranskost, sposobnost in poštenost. Imenatako imenovanih oseb sestavljajo seznam.
2. Čebikadarkolitakosestavljeniseznamvsebovalmanjkotštiriarbitre ,
ki jih je imenovala država stranka, ima ta država stranka pravico do
nadaljnjih potrebnih imenovanj.
3. Ime arbitra ostane na seznamu, dokler ga ne umakne država stranka,
kigajeimenovala,stemdabotaarbiternadaljevalssvojimdelomvvsa-kem arbitražnem sodišču, v katero je bil imenovan, dokler ne bo končanpostopek pred tem arbitražnim sodiščem.
Člen 3
Konstituiranje arbitražnega sodišča
Za postopke na podlagi tega aneksa se arbitražno sodišče konstituira,razen če se stranke ne sporazumejo drugače, na tale način:
(a) Ob upoštevanju pododstavka (g) sestavlja arbitražno sodišče pet čla-
nov.
(b) Stranka,kizačnepostopek,imenujeenegačlana,kiseizberepredvsem
sseznamaizčlena2tegaaneksainjelahkonjendržavljan.Imenova-
nje se vključi v sporočilo iz člena 1 tega aneksa.
(c) Druga stranka spora imenuje v 30 dneh po prejemu sporočila iz
člena 1 tega aneksa enega člana, ki ga izbere predvsem s seznama inki je lahko njen državljan. Če imenovanje ni opravljeno v tem roku,lahko stranka, ki začne postopek, v dveh tednih po poteku tega rokazahteva, da se to imenovanje opravi v skladu s pododstavkom (e).
(d) Ostalitriječlaniseimenujejoposporazumumedstrankami.Izberejo
se predvsem s seznama in so državljani tretjih držav, razen če sestranke ne sporazumejo drugače. Stranke spora imenujejopredsednika arbitražnega sodišča izmed omenjenih treh članov. Če v60 dneh po prejemu sporočila iz člena 1 tega aneksa stranke nemorejodosečisporazumaoimenovanjuenegaaliveččlanovsodišča,ki se določijo po sporazumu, ali o imenovanju predsednika, se pre-ostalo imenovanje ali imenovanja opravijo v skladu s pododstavkom(e) na zahtevo ene izmed strank spora. Taka zahteva se vloži v dvehdneh po poteku omenjenih 60 dni.
(e) Razen če se stranke sporazumejo, da vsako imenovanje na podlagi
pododstavkov(c)in(d)opraviosebaalitretjadržava,kijoteizberejo,opravi potrebno imenovanje predsednik mednarodnega sodišča zapomorsko mednarodno pravo. Če predsednik ne more delovati napodlagitegapododstavkaaličejedržavljankakestrankespora,opraviimenovanje naslednji najstarejši član mednarodnega sodišča zapomorsko mednarodno pravo, ki je na razpolago in ki ni državljannobene izmed stran. Imenovanja iz tega pododstavka se opravijo sseznama iz člena 2 tega aneksa v 30 dneh po prejemu zahteve in poposvetu s strankami. Tako imenovani člani morajo biti različnihdržavljanstev in ne smejo biti niti v službi niti redno nastanjeni naobmočju katere koli izmed strank v sporu niti ne smejo biti njenidržavljani.
(f) Vsa nezasedena mesta se popolnijo na način, ki je predpisan za
prvotno imenovanje.
(g) Stranke, udeležene v skupni zadevi, imenujejo skupaj in sporazumno
enega člana sodišča. Če je več strank z različnimi zahtevami ali če nisoglasja o tem, ali je njihova zadeva ista, vsaka izmed njih imenujeenega člana sodišča. Število članov sodišča, ki jih stranke imenujejoločeno, mora biti vedno za enega člana manjše od števila članovsodišča, ki jih stranke postavljajo skupaj.
(h) V sporih, v katere je vključenih več kot dvoje strank, se v največji
možni meri uporabljajo določbe pododstavkov (a) do (f).
Člen 4
Funkcije arbitražnega sodišča
Arbitražnosodišče,konstituiranonapodlagičlena3tegaaneksa,deluje v
skladu s tem aneksom in drugimi določbami te konvencije.
Člen 5
Postopek
Razen če se stranke v sporu sporazumejo drugače, predpiše arbitražnosodišče svoj postopek, tako da vsaki stranki v celoti omogoči, da bozaslišana in da pojasni svojo zadevo.368 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 6
Dolžnosti strank v sporu
Stranke v sporu olajšujejo delo arbitražnega sodišča in v skladu s svojo
pravno ureditvijo in s sredstvi, s katerimi razpolagajo, zlasti:
(a) preskrbijo sodišču vse ustrezne listine, sredstva in podatke; in(b) omogočijo, da sodišče po potrebi povabi priče ali strokovnjake in da
dobinjihoveizjaveterdasiogledaustreznekraje,nakateresezadeva
nanaša.
Člen 7
Stroški
Razenčearbitražnosodiščezaradiposebnihokoliščinprimeraodločidru -
gače, bremenijo stroški sodišča, vštevši plačila njegovim članom, stran ke
spora v enakih delih.
Člen 8
Večina, potrebna za odločanje
Odločbe arbitražnega sodišča se sprejemajo z večino glasov njegovih čla-
nov. Odsotnost ali vzdržanje od glasovanja manj kot polovice njegovihčlanovzasodiščeniovira,dasprejmeodločbo.Čejedelitevglasovenaka,je odločilen glas predsednika.
Člen 9
Opustitev
Čeenaizmedstranksporanepridepredarbitražnosodiščealičenezago-
varja svoje zadeve, lahko druga stranka od sodišča zahteva, naj nadaljujepostopek in sprejme svojo razsodbo. Izostanek ali opustitev stranke, dazagovarja svojo zadevo, ni ovira za postopek. Pred sprejetjem svoje razsodbe se mora arbitražno sodišče prepričati o tem, ali je pristojno zaspor, in o tem, ali je zahtevek stvarno in pravno utemeljen.
Člen 10
Razsodba
Razsodba arbitražnega sodišča je omejena na sporni predmet; v njej senavedejo razlogi, na katerih je utemeljena. V razsodbi se navedejo imenasodelujočih članov in datum njene izdaje. Vsak član sodišča lahko dodarazsodbi svoje ločeno ali nasprotno mnenje.
Člen 11
Dokončnost razsodbe
Razsodba je dokončna in zoper njo ni pritožbe, razen če so se strankespora vnaprej sporazumele o pritožbenem postopku. Stranke spora rav-najo v skladu z odločitvijo.
Člen 12
Razlaga ali izvršitev razsodbe
1. Vsako nesoglasje, ki se utegne med strankami spora pojaviti v zvezi zrazlago ali načinom izvršitve razsodbe, lahko katera koli izmed strankpredloži v odločitev arbitražnemu sodišču, ki je razsodbo sprejelo. V tanamensevsakonezasedenomestovsodiščupopolninanačin,predvidenza prvotna imenovanja članov sodišča.
2. Vsakotakonesoglasjeselahkoposporazumuvsehstranksporapred-
loži kakemu drugemu sodišču ali arbitražnemu sodišču iz člena 287.
Člen 13
Uporaba za pravne subjekte, ki niso države stranke
Določbe tega aneksa se mutatis mutandis uporabljajo za vsak spor, v
katerega so vključeni pravni subjekti, ki niso države stranke.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 369
ANEKS VIII
POSEBNA ARBITRAŽA
Člen 1
Začetek postopka
S pridržkom določb v delu XV lahko katera koli stranka spora o razlagi
ali o uporabi členov te konvencije, ki se nanašajo na (1) ribolov, (2) varo-vanjeinohranitevmorskegaokolja,(3)znanstvenoraziskovanjemorjaal i
(4)plovbo,vštevšionesnaževanjezladijinonesnaževanjespotapljanje m,
taksporpredloživposebenarbitražnipostopek,predvidenvtemaneksu,s pisnim sporočilom drugi stranki ali drugim strankam v sporu. Sporo-čilumorabitipriloženaizjavaozahtevkuinorazlogih,nakatereseopira .
Člen 2
Seznami izvedencev
1. Za vsako izmed področij, t.j. (1) ribolova, (2) varovanja in ohranitvemorskega okolja, (3) znanstvenega raziskovanja morja in (4) plovbe,vštevši onesnaževanje z ladij in s potapljanjem, se sestavi in vodi seznamizvedencev.
2. Sezname izvedencev sestavlja in vodi: za področje ribolova Organiza-
cijazaprehranoinkmetijstvoZdruženihnarodov,zapodročjevarovanjain ohranitev morskega okolja Program Združenih narodov za okolje, zapodročje znanstvenega raziskovanja morja Medvladna oceanografskakomisija, za področje plovbe, vštevši onesnaževanje z ladij in s potaplja -
njem Mednarodna pomorska organizacija oziroma v vsakem posamez-nem primeru ustrezno pomožno telo, ki mu je ta organizacija, programali komisija zaupala to funkcijo.
3. Vsaka država stranka ima pravico, da za vsako področje imenuje po
dvaizvedenca,katerihusposobljenostjevpravnem,znanstvenemalistro -
kovnempogledunazadevnempodročjuugotovljenainsplošnopriznanain ki uživata največji ugled glede na nepristranskost in poštenost. Imenatako imenovanih oseb za vsako področje sestavljajo ustrezen seznam.
4. Če bi tako sestavljeni seznam kadar koli vseboval manj kot dva
izvedenca,ki ju je imenovala država stranka, ima ta država stranka pra-vico do nadaljnjih potrebnih imenovanj.
5. Ime izvedenca ostane na seznamu, dokler ga ne umakne država
stranka,kigajeimenovala,stemdataizvedenecnadaljujedelovvsakemposebnem arbitražnem sodišču, v katero je bil imenovan, do končanegapostopka pred tem posebnim arbitražnim sodiščem.
Člen 3
Konstituiranje posebnega arbitražnega sodišča
Za postopke po tem aneksu se posebno arbitražno sodišče konstituira,razen če se stranke sporazumejo drugače, takole:(a) Obupoštevanjupododstavka(g)sestavljaposebnoarbitražnosodišče
pet članov.
(b) Stranka, ki začne postopek, imenuje dva člana, izbrana predvsem z
ustreznega seznama ali s seznamov iz člena 2 tega aneksa, nanašajo-čih se na predmet spora; eden izmed njiju je lahko njen državljan.Imenovanjasevključijovsporočilo,omenjenovčlenu1tegaaneksa.
(c) Drugastrankavsporuimenujevroku30dnipoprejemusporočilaiz
člena1tegaaneksadvačlana,izbranapredvsemzustreznegaseznamaali s seznamov, ki se nanašajo na predmet spora; eden izmed njiju jelahko njen državljan. Če imenovanja niso opravljena v navedenemroku, lahko stranka, ki začenja postopek, v dveh tednih po potekutegarokazahteva,dasetaimenovanjaopravijovskladuspododstav-kom (e).
(d) Strankesporasporazumnoimenujejopredsednikaposebnegaarbitra-
žnega sodišča, ki ga izberejo predvsem z ustreznega seznama;predsednik je državljan tretje države, če se stranke ne sporazumejodrugače. Če se v roku 30 dni po prejemu sporočila iz člena 1 tegaaneksastrankenesporazumejooimenovanjupredsednika,seimeno-vanjeopravivskladuspododstavkom(e)napredlogeneizmedstrankv sporu. Tak predlog se vloži v dveh tednih po poteku prej omenje-nega tridesetdnevnega roka.
(e) Razen če se stranke sporazumejo, da imenovanja opravi oseba ali
tretjadržava,kijostrankeizberejo,opravigeneralnisekretarZdruže-nih narodov potrebna imenovanja v roku 30 dni po prejemu pred-loga po pododstavkih (c) in (d). Imenovanja, omenjena v tem pod-odstavku, se opravijo z ustreznega seznama ali s seznamovstrokovnjakov, omenjenih v členu 2 tega aneksa, in po posvetu sstrankamivsporuterzustreznomednarodnoorganizacijo.Takoime-novani člani morajo imeti različna državljanstva, ne smejo biti niti vslužbinitirednonastanjeninaobmočjukaterekolistrankevsporuintudi ne smejo biti njeni državljani.
(f) Vsa nezasedena mesta se popolnijo na način, ki je predpisan za
prvotno imenovanje.
(g) Stranke, udeležene v skupni zadevi, imenujejo skupaj in sporazumno
dva člana sodišča. Če je več strank z različnimi zadevami ali če nisoglasja o tem, ali je njihova zadeva ista, imenuje vsaka izmed njihenega člana.
(n) V sporih, v katere je vpletenih več kot dvoje strank, se v največji
možni meri uporabljajo določbe pododstavkov (a) do (f).
Člen 4
Splošne določbe
Aneks VII, členi 4 do 13 se mutatis mutandis uporabljajo za posebenarbitražni postopek v skladu s tem aneksom.370 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 5
Ugotavljanje dejstev
1. Stranke kakega spora o razlagi ali uporabi določb te konvencije, ki se
nanaša na (1) ribolov, (2) varovanje in ohranitev morskega okolja, (3)znanstveno raziskovanje morja ali na (4) plovbo, vštevši onesnaževanje zladij in onesnaževanje s potapljanjem, se lahko kadar koli sporazumejo,da posebnemu arbitražnemu sodišču, konstituiranemu v skladu s čle-nom 3 tega aneksa, predlagajo, da opravi preiskavo in ugotovi dejstva, kiso povzročila spor.2. Razenčesestrankesporazumejodrugače,sedejanskostanje,kotgajeugotovilo posebno arbitražno sodišče, ki deluje v skladu z odstavkom 1,šteje za dokončno za stranke.
3. Če to predlagajo vse stranke v sporu, lahko arbitražno sodišče sestavi
priporočila, ki nimajo moči odločbe, temveč pomenijo le osnovo, dastranke znova preučijo dejstva, ki so povzročila spor.
4. S pridržkom določila v odstavku 2 ravna posebno arbitražno sodišče
po določbah tega aneksa, razen če so se stranke sporazumele drugače.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 371
ANEKS IX
SODELOVANJE MEDNARODNIH ORGANIZACIJ
Člen 1
Uporaba termina
Začlen305inzataaneks„mednarodnaorganizacija“pomenimedvladno
organizacijo, ki so jo ustanovile države in na katero so njene države čla-nice prenesle pristojnosti v zadevah urejenih s to konvencijo, vštevši pr i-
stojnost, da sklepa pogodbe, ki se nanašajo na te zadeve.
Člen 2
Podpis
Mednarodna organizacija lahko podpiše to konvencijo, če jo je podpisalavečina njenih držav članic. Pri podpisu mednarodna organizacija v izjaviposamičnonaštejezadeve,urejenestokonvencijo,gledekaterihsonjenedržave članice, ki so podpisnice, prenesle pristojnost na organizacijo, ter
naravo in obseg te pristojnosti.
Člen 3
Formalna potrditev in pristop
1. Mednarodnaorganizacijalahkodeponirasvojolistinooformalnipotr-ditvialiopristopu,čevečinanjenihdržavčlanicdeponiraalijedeponir ala
svoje ratifikacijske ali pristopne listine.
2. Listine,kijihjedeponiralamednarodnaorganizacija,vsebujejoobve z-
nosti in izjave, predpisane v členu 4 in 5 tega aneksa.
Člen 4
Obseg sodelovanja ter pravice in obveznosti
1. Listina o formalni potrditvi ali o pristopu mednarodne organizacije
mora vsebovati obveznost, da se prevzamejo pravice in obveznosti državiztekonvencijevzvezizzadevami,gledekaterihsonjenedržavečlanice,stranke te konvencije, nanjo prenesle pristojnost.
2. Mednarodnaorganizacijajestrankatekonvencijevobsegu,vkaterem
jipripadapristojnostvskladuzizjavami,obvestilialinotifikacijami ,ome-
njenimi v členu 5 tega aneksa.
3. Taka mednarodna organizacija izvršuje pravice in izpolnjuje obvez-
nosti, ki bi jih njene države članice, ki so stranke, sicer imele po tej kon-venciji v zadevah, glede katerih so te države članice nanjo prenesle pri-stojnost.Državečlanicetakemednarodneorganizacijenesmejoizvrševa ti
pristojnosti, ki so jo prenesle nanjo.4. Sodelovanje take mednarodne organizacije v nobenem primeru nepovečujepredstavništva,dokateregabinjenedržavečlanice,kisodržav e
stranke, sicer bile upravičene, vštevši pravice pri sprejemanju odločit ev.
5. Sodelovanjetakemednarodneorganizacijevnobenemprimerunedajenikakršnih pravic na podlagi te konvencije državam, članicam organiza-cije, ki niso stranke te konvencije.
6. Čepridedokolizijemedobveznostmimednarodneorganizacijepotej
konvenciji in njenimi obveznostmi po sporazumu, s katerim je organiza-cija ustanovljena, ali po kakem drugem aktu, ki se nanaša nanjo, prevla-dajo obveznosti iz te konvencije.
Člen 5
Izjave, notifikacije in obvestila
1. Listina o formalni potrditvi ali o pristopu k mednarodni organizacijimoravsebovatiizjavo,kiposamičnonaštevazadeve,urejenestokonven-cijo,gledekaterihsonjenedržavečlanice,kisostranketekonvencije,p re-
nesle pristojnosti na organizacijo.
2. Država članica kake mednarodne organizacije ob ratifikaciji ali pri-
stopuhkonvencijialitakrat,koorganizacijadeponirasvojolistinoofo r-
malni potrditvi ali o pristopu, glede na to, kaj je poznejše, da izjavo, vkateri posamično našteje zadeve, urejene s to konvencijo, glede katerih j e
prenesla pristojnost na organizacijo.
3. Domneva se, da imajo države stranke, ki so države članice kake med-
narodne organizacije, ki je stranka te konvencije, pristojnost v vseh zad e-
vah, urejenih s to konvencijo, glede katerih niso posebej navedle,notificirale ali obvestile, da so jih prenesle na organizacijo po tem člen u.
4. Mednarodnaorganizacijainnjenedržavečlanice,kisodržavestranke,morajobrezodlogasporočitidepozitarjutekonvencijevsakospremembopri delitvi pristojnosti, vštevši nove prenose pristojnosti, posamičnonaštete v izjavah po prvem in drugem odstavku.
5. Vsakadržavastrankasmeodmednarodneorganizacijeinnjenihdržav
članic, ki so države stranke, zahtevati obvestila o tem, kdo ima, medna-rodna organizacija ali njene države članice, pristojnost glede vsakegaposebnega vprašanja, ki je nastalo. Organizacija in države članice, nakatere se to nanaša, morajo dati to obvestilo v razumnem roku. Medna-rodna organizacija in države članice lahko dajo tako obvestilo tudi nalastno pobudo.
6. V izjavah, notiflkacijah in obvestilih po tem členu se posamično
navedeta narava in obseg prenesene pristojnosti.372 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Člen 6
Odgovornost
1. Stranke, ki imajo pristojnost po členu 5 tega aneksa, so odgovorne za
opustitve pri izpolnjevanju obveznosti ali za vsako drugo kršitev te kon-vencije.
2. Vsakadržavastrankasmeodmednarodneorganizacijealinjenihdržav
članic, ki so države stranke, zahtevati obvestila o tem, kdo je odgovorenza vsako posamezno zadevo. Organizacije in države članice, na katere seto nanaša, morajo dati tako posebno obvestilo. Če v razumnem roku nedajo takega obvestila ali če je to protislovno, povzroči to skupno inindividualno odgovornost.
Člen 7
Reševanje sporov
1. Ob deponiranju svoje listine o formalni potrditvi ali o pristopu alikadar koli potem, lahko mednarodna organizacija s pisno izjavo izbereeno ali več sredstev za reševanje sporov o razlagi ali uporabi te konven-cije, ki so navedena v odstavku 1 člena 287 pod (a), (c) ali (d).
2. Del XV se mutatis mutandis uporablja za vsak spor med strankami te
konvencije,odkaterihjeenaalivečizmednjihmednarodnaorganizacija.
3. Kadar so mednarodna organizacija in ena ali več njenih držav članic
pridružene stranke kakega spora ali so stranke v skupni zadevi, se šteje,dajeorganizacijasprejelaenakepostopkezareševanjesporovkotdržavečlanice;kadarpajekakadržavačlanicaizbralasamoMednarodnosodiščena podlagi člena 287, se šteje, da so organizacija in države članice, ki jihto zadeva, sprejele arbitražo v skladu z aneksom VII, razen če se strankespora sporazumejo drugače. Člen 8
Uporabnost dela XVII
Del XVII se mutatis mutandis uporablja za mednarodno organizacijo,razen glede naslednjega:
(a) listinaoformalnipotrditvialiopristopukakemednarodneorganiza-
cije se ne upošteva pri uporabi odstavka 1 člena 308;
(b) (i) mednarodna organizacija ima glede uporabe člena 312 do 315
izključno sposobnost v obsegu, v katerem ji gre pristojnost po
členu 5 tega aneksa nad celotno tvarino amandmajev;
(ii) listina o formalni potrditvi ali o pristopu mednarodne organiza-
cije h kakemu amandmaju nad vso tvarino, za katero je medna-rodna organizacija pristojna po členu 5 tega aneksa, se šteje zaratifikacijsko ali pristopno listino vsake države članice, ki jedržavastranka,zanameneuporabeodstavka1,2in3člena316;
(iii) listina o formalni potrditvi ali o pristopu mednarodne organiza-
cije se ne upošteva pri uporabi odstavka 1 in 2 člena 316 gledevseh drugih amandmajev;
(c) (i) mednarodna organizacija ne more odpovedati te konvencije v
skladu s členom 317, če je katera koli njenih držav članic državastranka in če še naprej izpolnjuje pogoje, ki so pobliže navedeniv členu 1 tega aneksa;
(ii) mednarodnaorganizacijaodpovetokonvencijo,čenitienaizmed
njenih držav članic ni država stranka ali če mednarodna organi-zacijaneizpolnjujevečpogojev,kisopobliženavedeniv1utegaaneksa. Taka odpoved učinkuje takoj.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 373
SPORAZUM
o izvajanju dela XI. konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodne m pravu z dne
10. decembra 1982
DRŽAVE POGODBENICE TEGA SPORAZUMA, KI
PRIZNAVAJO pomemben prispevek Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne
10. decembra 1982 (v nadaljevanju „konvencija“) za ohranitev miru, pravi čnosti in napredka za vsa ljudstva sveta,
PONOVNO ZATRJUJEJO, da so morsko dno in njegovo podzemlje zunaj meja držav ne jurisdikcije (v nadaljevanju „Cona“) kot
tudi bogastva Cone skupna dediščina človeštva,SE ZAVEDAJO pomena konvencije za varovanje in ohranjanje morskega okolja in naraščajoče skrbi za globalno okolje,
SO PROUČILE poročilo generalnega sekretarja Združenih narodov o izidih n eformalnih posvetovanj med državami v času od
1990 do 1994 o odprtih vprašanjih, ki se nanašajo na del XI, in ustrezna dolo čila konvencije (v nadaljevanju „del XI“),
UPOŠTEVAJO politične in gospodarske spremembe, vključno s tržno usmerje nimi pristopi, ki vplivajo na izvajanje dela XI,
V ŽELJI, da bi olajšale univerzalno sodelovanje v konvenciji,SO MENILE, da bi temu cilju najbolje ustrezal sporazum o izvajanju XI. dela ,
SO SE SPORAZUMELE:
Člen 1
Izvajanje dela XI
1. Države pogodbenice tega sporazuma se zavezujejo, da bodo
XI. del izvajale v skladu s tem sporazumom.
2. Aneks je sestavni del tega sporazuma.
Člen 2
Razmerje med tem sporazumom in delom XI
1. DoločbetegasporazumaindelaXIserazlagajoinuporabljajo
skupaj kot en instrument. V primeru neskladnosti med temsporazumom in XI. delom prevladajo določbe tega sporazuma.
2. Členi 309 do 319 konvencije se uporabljajo za ta sporazum
tako, kot se uporabljajo za konvencijo.Člen 3
Podpis
Ta sporazum je na voljo za podpis vsem državam in subjektom,navedenim v (a), (c), (d), (e) in (f) odstavka člena 305 konvencije,na sedežu Združenih narodov 12 mesecev od datuma njegovegasprejema.
Člen 4
Privolitev v zavezanost
1. Posprejetjutegasporazumapomenivsakalistinaoratifikacijiali uradni potrditvi ali pristopu h konvenciji tudi privolitev vzavezanost s tem sporazumom.374
SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
2. Nobenadržavaalisubjektnemoreprivolitivzavezanoststem
sporazumom, če ni pred tem ali hkrati privolil v zavezanost skonvencijo.
3. Država ali v členu 3 navedeni subjekt lahko izrazi svojo
privolitev v zavezanost s tem sporazumom s:
(a) podpisom brez pridržka ratifikacije, uradne potrditve ali
postopka, določenega v členu 5;
(b) podpisom s pridržkom ratifikacije ali uradne potrditve in ki
mu sledi ratifikacija ali uradna potrditev;
(c) podpisom, po postopku, opisanem v členu 5; ali
(d) pristopom.
4. Uradna potrditev s strani subjektov, navedenih v (f) odstavka
1 člena 305 konvencije, mora biti v skladu z aneksom IX kon-vencije.
5. Listineoratifikaciji,uradnipotrditvialipristopusedeponirajo
pri generalnem sekretarju Združenih narodov.
Člen 5
Poenostavljeni postopek
1. Za državo ali subjekt, ki je pred sprejetjem tega sporazumadeponiral listino o ratifikaciji ali uradni potrditvi konvencije alipristopu h konvenciji in ki je podpisal ta sporazum v skladu s (c)odstavka 3 člena 4, velja, da je privolil v zavezanost s temsporazumom12mesecevpodatumusprejemasporazuma,razenčetadržavaalisubjektpredtemdatumompisnoneobvestidepo-zitarja, da ne bo uporabil poenostavljenega postopka, opisanegav tem členu.
2. Vprimerutakšnenotifikacijejetrebaprivolitevvzavezanosts
tem sporazumom dati v skladu s členom 4(3)(b).
Člen 6
Začetek veljavnosti
1. Ta sporazum začne veljati 30 dni od dne, ko 40 držav privolivzavezanostvskladusčlenom4in5,podpogojem,dajenajmanjsedemodtehdržavnavedenihv(a)odstavka1resolucijeIITretjekonference Združenih narodov o pomorskem mednarodnempravu (v nadaljevanju „resolucija II“) in da je med temi državaminajmanj pet razvitih držav. Če so ti pogoji za začetek veljavnostiizpolnjeni pred 16. novembrom 1994, začne ta sporazum veljati16. novembra 1994.
2. Za vsako državo ali subjekt, ki privoli v zavezanost s tem
sporazumom po izpolnitvi zahtev iz odstavka 1 začne tasporazum veljati trideseti dan od dne, ko privoli v zavezanost.
Člen 7
Začasna uporaba
1. Če ta sporazum ne začne veljati 16. novembra 1994, ga dozačetka njegove veljavnosti začasno uporabljajo:
(a) države, ki so privolile v njegovo sprejetje v Generalni skup-
ščiniZdruženihnarodov,razendržav,kipred16.novembrom
1994 depozitarja pisno obvestijo, da tega sporazuma bodisine bodo tako uporabljale ali pa bodo privolile v takšnouporabo le z naknadnim podpisom ali pisno notifikacijo;
(b) državeinsubjekti,kipodpišejotasporazum,razentistihdržav
ali subjektov, ki ob podpisu depozitarja pisno obvestijo, datega sporazuma ne bodo tako uporabljale;
(c) države in subjekti, ki privolijo v začasno uporabo in o tem
depozitarja pisno obvestijo;
(d) države, ki pristopijo k temu sporazumu.
2. Vse te države in subjekti začasno uporabljajo ta sporazum v
skladu s svojimi državnimi ali notranjimi zakoni in predpisi od16. novembra 1994 ali datuma podpisa, notifikacije o privolitviali pristopu, če je to kasneje.
3. Začasna uporaba preneha z dnem začetka veljavnosti tega
sporazuma. V vsakem primeru pa začasna uporaba preneha16. novembra 1998, če do tega dne najmanj sedem držav (odkaterihmorabitivsajpetrazvitihdržav)odtistih,navedenihv(a)odstavka 1 resolucije II, ne izpolni zahteve po privolitvi v zavez-anost s tem sporazumom iz odstavka 1 člena 6.04/Zv. 3
SL Uradni list Evropske unije 375
Člen 8
Države pogodbenice
1. Za namene tega sporazuma pomeni izraz „države pogodbe-
nice“države,kisoprivolilevzavezanoststemsporazumominzakatere velja ta sporazum.
2. Ta sporazum se uporablja mutatis mutandis za subjekte,
navedene v (c), (d), (e) in (f) odstavka 1 člena 305 konvencije, ki
postanejopogodbenicetegasporazumavskladuspogoji,ustrez-nimi za vsako pogodbenico, in v tem smislu se izraz „državepogodbenice“ nanaša na te subjekte.Člen 9
Depozitar
Generalni sekretar Združenih narodov je depozitar tegasporazuma.
Člen 10
Verodostojna besedila
Izvirno besedilo tega sporazuma, katerega arabsko, kitajsko,angleško, francosko, rusko in špansko besedilo je enako verodo-stojno, se hrani pri generalnem sekretarju Združenih narodov.
V potrditev tega so spodaj podpisani pooblaščenci, za to pravilno pooblaš čeni, podpisali ta
sporazum.
Sestavljeno v New Yorku osemindvajsetega julija tisoč devetsto štiriind evetdeset.376 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
ANEKS
POGLAVJE 1
STROŠKI DRŽAV POGODBENIC IN INSTITUCIONALNI ARANŽMAJI
1. Mednarodna oblast za morsko dno (v nadaljevanju „Oblast“) je organizac ija, preko katere države pogodbenice
konvencije v skladu z režimom, ki je za Cono določen v delu XI in tem sporazum u, organizirajo in nadzorujejo
dejavnostivConi,predvsemupravljanjebogastevCone.Pristojnostiinn alogeOblastisotiste,kisojiizrecnozaupane
s konvencijo. Oblast ima takšna priložnostna pooblastila v skladu s konve ncijo, ki so nujna in potrebna za izvajanje
tistih pristojnosti in nalog, ki se nanašajo na dejavnosti v Coni.
2. Dabikarnajboljzmanjšalistroškedržavpogodbenic,morajobitivsior ganiinpomožnatelesa,ustanovljenipo
tej konvenciji in tem sporazumu, stroškovno učinkoviti. To načelo velja t udi za pogostnost, trajanje in razporejanje
sestankov.
3. Ustanovitev in delovanje organov in pomožnih teles Oblasti temeljita n a razvojnem pristopu ob upoštevanju
funkcionalnihpotrebtehorganovinpomožnihteles,dabilahkoučinkovit oopravljalisvojeobveznostinarazličnih
stopnjah razvoja dejavnosti v Coni.4. ZačetnenalogeOblastiizvajajopozačetkuveljavnostikonvencijeSku pščina,Svet,Sekretariat,Pravnaintehnična
komisijainOdborzafinance.DejavnostiEkonomsko-planskekomisijeizv ajaPravnaintehničnakomisija,doklerSvet
drugače ne odloči ali do odobritve prvega delovnega načrta za izkoriščanj e.
5. Medzačetkomveljavnostikonvencijeinodobritvijoprvegadelovnegan ačrtazaizkoriščanjeseOblastosredotoči
na:
(a) obravnavanje vlog za odobritev delovnih načrtov za raziskovanje v skl adu z delom XI in tem sporazumom;
(b) izvajanje odločitev Pripravljalne komisije za Mednarodno oblast za m orsko dno in za Mednarodno sodišče za
pomorsko mednarodno pravo (v nadaljevanju „Pripravljalna komisija“), k i se nanašajo na registrirane pionirske
investitorjeinnjihovedržave,vključnoznjihovimipravicamiinobvezn ostmivskladuzodstavkom5člena308
konvencije in odstavkom 13 resolucije II;
(c) nadzor usklajenosti z delovnimi načrti za raziskovanje, odobrenimi v obliki pogodb;
(d) spremljanje in proučevanje trendov ter razvoja, ki se nanašajo na ruda rske dejavnosti na globokomorskem dnu,
vključno z redno analizo pogojev na svetovnem trgu kovin in ceno kovin, tre ndi in pričakovanji;
(e) proučevanjemožnegavplivaproizvodnjerudizConenagospodarstvadr žavvrazvojukopenskihproizvajalkteh
rud,kibodoverjetnonajresnejeprizadete,znamenom,dabizmanjšalinji hovetežaveinjimpomagaliprinjihovi
gospodarski prilagoditvi ob upoštevanju dela, ki ga je v zvezi s tem opravi la Pripravljalna komisija;
(f) sprejem pravil, predpisov in postopkov, potrebnih za vodenje dejavno sti v Coni, tako kot se te razvijajo. Kljub
določilom (b) in (c) odstavka 2 člena 17 aneksa III konvencije morajo biti t akšna pravila, predpisi in postopki
upoštevatipogojetegasporazuma,podaljšanozakasnitevkomercialnega globokomorskegarudarjenjainverjetno
hitrost dejavnosti v Coni;
(g) prejempravil,predpisovinpostopkov,kivključujejouporabnestand arde,predpisanezavarovanjeinohranjanje
morskega okolja;
(h) pospeševanje in spodbujanje znanstvenega raziskovanja morja glede n a dejavnosti v Coni ter zbiranja in širjenja
dosežkov takšnih raziskav in analiz, kadar so ti na voljo, s posebnim pouda rkom na raziskovanju, ki se nanaša
na vpliv dejavnosti v Coni na okolje;04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 377
(i) pridobivanjeznanstvenegaznanjainspremljanjerazvojamorsketehn ologijegledenadejavnostivConi,predvsem
tehnologije, ki se nanaša na varovanje in ohranjanje morskega okolja;
(j) ocena razpoložljivih podatkov, ki se nanašajo na iskanje in raziskova nje;
(k) pravočasnaizdelavapravil,predpisovinpostopkovzaizkoriščanje, vključnostistimi,kisenanašajonavarovanje
in ohranjanje morskega okolja.
6. (a) Vlogo za odobritev delovnega načrta za raziskovanje obravnava Svet po prejemu priporočila vloge, ki ga
posredujePravnaintehničnakomisija.Obravnavavlogezaodobritevdelo vneganačrtazaraziskovanjemora
biti v skladu z določili konvencije, vključno z njenim aneksom III in s tem s porazumom ter pod naslednjimi
pogoji:
(i) zadelovninačrtzaraziskovanje,predloženvimenudržavealipravneg asubjektaalikakršnekolisestavne
enote takšnega subjekta, navedenega v (ii) ali (iii) (a) odstavka 1 resolu cije II, ki ni registrirani pionirski
investitor,kiježeizvajalznatnedejavnostivConipredzačetkomveljav nostikonvencije,alipanaslednik
njegovih upravičenj, velja, daje v skladu s finančnimi in tehničnimi pogo ji, ki so potrebni za odobritev
delovneganačrta,čedržavaalidržave,kizanjjamčijopotrdijo,dajeinv estitorporabilznesekvvrednosti
najmanj 30 milijonov USD za raziskovanje in raziskovalne dejavnosti ter p orabil najmanj 10 % tega
zneska za krajevno določitev, pregled in oceno sektorja, na katerega se de lovni načrt nanaša. Če delovni
načrt sicer ustreza zahtevam konvencije in katerim koli pravilom, predpi som in postopkom, sprejetim v
skladu z njo, ga odobri Svet v obliki pogodbe. Določila odstavka 11 poglavj a 3 tega aneksa se razlagajo
in uporabljajo skladno s tem;
(ii) kljub določilom (a) odstavka 8 resolucije II lahko registrirani pion irski investitor zahteva odobritev
delovnega načrta za raziskovanje v 36 mesecih po začetku veljavnosti konv encije. Delovni načrt za
raziskovanjesestavljajodokumenti,poročilaindrugipodatki,predlož eniPripravljalnikomisijitakopred
kot po registraciji, ter potrdilo o izpolnjenih obveznostih, sestavljen o iz poročila o dejanskem
izpolnjevanju obveznosti po režimu pionirskega investitorja, ki ga izda Pripravljalna komisija v skladu z
(a)odstavka11resolucijeII.Zatakšendelovninačrtvelja,dajeodobren .Takoodobrenidelovninačrtima
oblikopogodbe,sklenjenemedOblastjoinregistriranimpionirskiminve stitorjemvskladuzdelomXIin
temsporazumom.Taksa250 000USD,plačanavskladuz(a)odstavka7resoluc ijeII,senanašanafazo
raziskovanjavskladuzodstavkom3poglavja8tegaaneksa.Odstavek11pog lavja3tegaaneksasetudi
tako razlaga in uporablja;
(iii) v skladu z načelom nediskriminacije mora pogodba z državo ali pravni m subjektom ali katerim koli
sestavnimdelomtakšnegasubjekta,navedenegav(i)pododstavka(a),vse bovatiaranžmaje,kisopodobni
innemanjugodniodtistih,okaterihjedogovorjenoskaterimkoliregistr iranimpionirskiminvestitorjem,
navedenim v (ii) pododstavka (a). Če so kateri koli od držav ali pravnih sub jektov, navedenih v (i)
pododstavka (a), podeljeni ugodnejši aranžmaji, se mora Svet dogovoriti za podobne in ne manj ugodne
aranžmaje glede na pravice in obveznosti, ki jih prevzamejo registrirani pionirski investitorji, navedeni v
(ii) pododstavka (a), pod pogojem, da takšni aranžmaji ne vplivajo na inte rese Oblasti ali pa vanje ne
posegajo;
(iv) država,kijamčizavlogozadelovninačrtvskladuzdoločbami(i)ali( ii)pododstavka(a),jelahkodržava
pogodbenicaalidržava,kitasporazumuporabljazačasnovskladusčlenom 7,alipadržava,kiječlanica
Oblasti na začasni osnovi v skladu z odstavkom 12;
(v) pododstavek (c) odstavka 8 resolucije II se razlaga in uporablja v skla du s (iv) pododstavka (a).
(b) Odobritev delovnega načrta za raziskovanje mora biti v skladu z odstav kom 3 člena 153 konvencije.
7. Vlogo za odobritev delovnega načrta spremljata ocena možnih vplivov pr edlaganih dejavnosti na okolje in opis
programa oceanografskih in ekoloških študij v skladu s pravili, predpisi in postopki, ki jih je sprejela Oblast.
8. Vloga za odobritev delovnega načrta za raziskovanje se s pridržkom (i) a li (ii) pododstavka (a) odstavka 6
obravnava v skladu s postopki, določenimi v odstavku 11 poglavja 3 tega ane ksa.378 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
9. Delovninačrtzaraziskovanjeseodobrizadobopetnajstihlet.Obiztek udelovneganačrtazaraziskovanjezaprosi
izvajaleczadelovninačrtzaizkoriščanje,četeganižestorilalipridob ilpodaljšanjadelovneganačrtazaraziskovanje.
Izvajalci lahko zaprosijo za takšna podaljšanja rokov za obdobja največ 5 let za vsak načrt. Takšna podaljšanja se
odobrijo, če si je izvajalec prizadeval v dobri veri izpolniti zahteve del ovnega načrta, vendar pa zaradi vzrokov, na
katere ni mogel vplivati, ni mogel izpolniti potrebnih pripravljalnih de l za prehod na stopnjo izkoriščanja, ali pa če
prevladujoče gospodarske okoliščine ne upravičujejo prehoda na stopnjo izkoriščanja.
10. Pridržani sektor za Oblast v skladu s členom 8 aneksa III konvencije se d oloči v povezavi z odobritvijo vloge
za delovni načrt za raziskovanje ali odobritvijo vloge za delovni načrt za raziskovanje in izkoriščanje.
11. Kljub določilom odstavka 9 pa odobreni delovni načrt za raziskovanje, za katerega jamči le ena država, ki
začasno uporablja ta sporazum, preneha veljati, če takšna država preneha začasno uporabljati ta sporazum in ni
postala članica na začasni osnovi v skladu z odstavkom 12 ali pa ni postala d ržava pogodbenica.
12. Ob začetku veljavnosti tega sporazuma lahko države in subjekti, naved eni v členu 3 tega sporazuma, ki ga
začasno uporabljajo v skladu s členom 7 in za katere ne velja, še naprej osta nejo člani Oblasti na začasni osnovi do
začetka njegove veljavnosti za te države in subjekte v skladu z naslednjim i pododstavki:
(a) čezačnetasporazumveljatipred16.novembrom1996,lahkotakšnedrža veinsubjektišenaprejsodelujejokot
članiOblastinazačasniosnovi,takodepozitarjasporazumaobvestijoos vojemnamenu,dabodosodelovalikot
članinatakšniosnovi.Točlanstvoprenehabodisi16.novembra1996aliob začetkuveljavnostitegasporazuma
in konvencije za takšnega člana, odvisno od tega, kaj se zgodi prej. Svet la hko na zahtevo prizadete države ali
subjektatakšnočlanstvopodaljšapo16.novembru1996zanadaljnjeobdob jealiobdobja,kinisodaljšaodskupaj
dveh let, če je Svet prepričan, da si prizadeta država ali subjekt v dobri ve ri prizadeva postati pogodbenica tega
sporazuma in konvencije;
(b) če ta sporazum začne veljati po 15. novembru 1996, lahko takšne države i n subjekti zaprosijo Svet, da jim
omogoči neprekinjeno članstvo v Oblasti na začasni osnovi za obdobje ali o bdobja, ki ne trajajo dlje kot do
16. novembra 1998. Svet lahko takšno članstvo odobri z veljavnostjo od dat uma zahteve, če je prepričan, da si
država ali subjekt v dobri veri prizadeva postati pogodbenica tega sporaz uma in konvencije;
(c) države in subjekti, člani Oblasti na začasni osnovi, uporabljajo v skl adu s pododstavkom (a) ali (b) določbe dela
XIintegasporazumavskladussvojimidržavnimialinotranjimizakoni,pr edpisiinletnimiproračunskimisredstvi
ter imajo enake pravice in obveznosti kot druge članice, vključno z:
(i) obveznostjo, da prispevajo v administrativni proračun Oblasti v skla du z lestvico prispevkov;
(ii) pravico, da jamčijo za vlogo za odobritev delovnega načrta za razisko vanje. V primeru pravnih subjektov,
katerih sestavni deli so fizične ali pravne osebe z državljanstvom več kot ene države, se delovni načrt za
raziskovanje ne odobri, če niso vse države, katerih fizične ali pravne ose be sestavljajo te subjekte, države
pogodbenice ali članice na začasni osnovi;
(d) kljub določbam odstavka 9 pa odobreni delovni načrt za raziskovanje, k i ima obliko pogodbe, in katerega je v
skladuz(ii)pododstavka(c)jamčiladržava,kijebilačlanicanazačasni osnovi,prenehaveljati,četakšnočlanstvo
preneha in država ali subjekt ni postal država pogodbenica;
(e) četakšnačlanicaniplačalasvojihodmerjenihprispevkovalisicerni izpolnjevalasvojihobveznostivskladustem
odstavkom, njeno članstvo na začasni osnovi preneha.
13. Sklicevanje v členu 10 aneksa III konvencije na izvajanje, ki ni bilo za dovoljivo, se razlaga tako, da izvajalec ni
izpolnil zahtev odobrenega delovnega načrta, čeprav ga je Oblast na to pis no opozorila ali opozarjala.
14. Oblast ima svoj lastni proračun. Do konca leta, ki sledi letu, v katerem začne ta sporazum veljati, se
administrativni stroški Oblasti krijejo iz proračuna Združenih narodov . Po tem pa administrativne stroške Oblasti
krijejoodmerjeniprispevkinjenihčlanic,vključnoskaterimikoličlan icaminazačasniosnovivskladuz(a)člena17104/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 379
in členom 173 konvencije in tega sporazuma, dokler nima Oblast zadostnih s redstev iz drugih virov za pokritje teh
stroškov. Oblast ne izvaja pooblastila iz odstavka 1 člena 174 konvencije o izposojanju sredstev za financiranje
svojega administrativnega proračuna.
15. Oblast v skladu z (ii) pododstavka (o) odstavka 2 člena 162 konvencije i zdela in sprejme pravila, predpise in
postopke po načelih iz poglavja 2, 5, 6, 7 in 8 tega aneksa kot tudi vsa dodatn a pravila, predpise in postopke, ki so
potrebnizapospešitevodobritvedelovneganačrtazaraziskovanjeinizk oriščanjevskladuznaslednjimipododstavki:
(a) svet lahko to stori, ko presodi, da so potrebna vsa ali nekatera od takšn ih pravil, predpisov ali postopkov za
izvajanje dejavnosti v Coni ali kadar ugotovi, da se bliža komercialno izk oriščanje, ali na zahtevo države, katere
državljan namerava zaprositi za odobritev delovnega načrta za izkorišča nje;
(b) če da zahtevo država, navedena v pododstavku (a), Svet v skladu z (o) ods tavka 2 člena 162 konvencije sprejme
takšna pravila, predpise in postopke v dveh letih po zahtevi;
(c) če Svet v predpisanem času ne izdela pravil, predpisov in postopkov, ki se nanašajo na izkoriščanje, in je v
postopku vloga za odobritev delovnega načrta za izkoriščanje, mora Svet v saj obravnavati in začasno odobriti
takšen delovni načrt, ki temelji na določbah konvencije in na katerem koli od pravil, predpisov in postopkov, ki
jih je Svet začasno sprejel, ali na osnovi v konvenciji vsebovanih norm ter pogojev in načel iz tega aneksa in
upoštevaje načelo nediskriminacije med izvajalci.
16. Osnutkepravil,predpisovinpostopkovtervsehpriporočil,kisenana šajonadoločbedelaXI,kotjihvsebujejo
poročila in priporočila Pripravljalne komisije, Oblast upošteva pri spr ejetju pravil, predpisov in postopkov v skladu
z delom XI tega sporazuma.17. Ustrezne določbe poglavja 4 dela XI konvencije se razlagajo in uporabl jajo v skladu s tem sporazumom.
POGLAVJE 2
PODJETJE
1. Sekretariat Oblasti opravlja naloge Podjetja, dokler le-to ne začne de lovati neodvisno od Sekretariata. Generalni
sekretar Oblasti izmed osebja Oblasti imenuje začasnega generalnega dir ektorja, ki nadzoruje opravljanje teh nalog
Sekretariata.
Te naloge so:
(a) spremljanje in pregled trendov in razvoja globokomorskega rudarjenj a, vključno z redno analizo pogojev na
svetovnem trgu ter cen kovin, trendi in pričakovanji;
(b) ocena dosežkov izvajanja znanstvenega raziskovanja morja glede na de javnosti v Coni s posebnim poudarkom
na raziskovanju vpliva dejavnosti v Coni na okolje;
(c) ocena razpoložljivih podatkov, ki se nanašajo na iskanje in raziskova nje, vključno z merili za takšne dejavnosti;
(d) ocena tehnološkega razvoja, potrebnega za dejavnosti v Coni, predvse m tehnologije, ki se nanaša na varovanje
in ohranjanje morskega okolja;
(e) ovrednotenje informacij in podatkov, ki se nanašajo na sektorje, prid ržane za Oblast;
(f) ocena pristopov do poslov skupnih vlaganj;380 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
(g) zbiranje informacij o razpoložljivi usposobljeni delovni sili;
(h) proučevanje načinov vodstvene politike pri upravljanju Podjetja na r azličnih stopnjah njegovega delovanja.
2. Podjetjeizvajasvojazačetnaglobokomorskarudarskadelaprekoskupn ihvlaganj.Obodobritvidelovneganačrta
za izkoriščanje za pravni subjekt, ki ni Podjetje, ali ko Svet sprejme vlog o za posel skupnih vlaganj s Podjetjem, se
o vsebini delovanja Podjetja Svet odloči neodvisno od Sekretariata Oblas ti. Če so posli skupnih vlaganj s Podjetjem
skladni z zdravimi komercialnimi načeli, izda Svet v skladu z 2. odstavkom 170. člena konvencije navodilo, ki
zagotavlja takšno neodvisno delovanje.
3. Obveznostdržavpogodbenic,dafinancirajoenorudarskopoljePodjetj avskladuzodstavkom3člena11aneksa
IV konvencije, ne velja in države pogodbenice niso dolžne financirati del na nobenem rudarskem polju, ki jih izvaja
Podjetje ali v okviru njegovih aranžmajev skupnih vlaganj.4. Za Podjetje veljajo obveznosti, ki se uporabljajo za izvajalce. Kljub d oločilom odstavka 3 člena 153 in odstavka
5 člena 3 aneksa III konvencije ima delovni načrt za Podjetje ob odobritvi o bliko pogodbe, sklenjene med Oblast jo
in Podjetjem.5. Izvajalec, ki je prispeval določeni sektor za Oblast kot pridržani sekt or, ima pravico, da prvi odkloni vstop v
aranžma skupnih vlaganj s Podjetjem za raziskovanje in izkoriščanje tega sektorja. Če Podjetje ne predloži vloge za
delovninačrtzadejavnostigledenatakšenpridržanisektorvpetnajstih letihodzačetkasvojegadelovanjaneodvisno
odSekretariataOblastialivpetnajstihletihoddne,kojebiltasektorpr idržanzaOblast,karjekasneje,imaizvajalec,
ki je sektor prispeval, pravico zaprositi za delovni načrt za ta sektor, če v dobri veri ponuja, da bo Podjetje vključil
kot partnerja v skupnih vlaganjih.6. Odstavek4člena170,aneksIVindrugedoločbekonvencije,kisenanašaj onaPodjetje,serazlagajoinuporabljajo
v skladu s tem poglavjem.
POGLAVJE 3
ODLOČANJE
1. Skupščina določa splošno politiko Oblasti v sodelovanju s Svetom.2. V organih Oblasti se praviloma odloča s konsenzom.3. Če so bila izčrpana vsa prizadevanja za odločanje s konsenzom, se o vpraš anjih postopka v Skupščini odloča z
glasovanjemvečinečlanov,kisonavzočiinglasujejo,ovsebinskihvpraš anjihpaodločadvotretjinskavečinačlanov,
ki so navzoči in glasujejo, kot je določeno v odstavku 8 člena 159 konvencij e.
4. Odločitve Skupščine o kateri koli zadevi, za katero je pristojen tudi Sv et, ali o kateri koli administrativni,
proračunskialifinančnizadevitemeljijonapriporočilihSveta.Čezaka kšnozadevoSkupščinanesprejmepriporočila
Sveta, zadevo vrne Svetu v nadaljnje obravnavanje. Svet ponovno obravnav a zadevo z vidika stališč, ki jih je izrazila
Skupščina.5. Če so bila izčrpana vsa prizadevanja za odločanje s konsenzom, se o vpraš anjih postopka v Svetu odloča z
glasovanjem večine članov, ki so navzoči in glasujejo, o vsebinskih vpraš anjih, razen v primerih, ko konvencija
predpisuje odločanje s konsenzom v Svetu, pa odloča dvotretjinska večina članov, ki so navzoči in glasujejo, če
takšnim odločitvam ne nasprotuje večina v kateri od zbornic, na katere se n anaša 9. odstavek. Pri odločanju si Svet
prizadeva zastopati interese vseh članic Oblasti.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 381
6. Svet lahko odloži odločanje, da bi olajšal nadaljnja pogajanja, kadar j e videti, da niso bila izčrpana vsa
prizadevanja za dosego konsenza o določenem vprašanju.
6. OdločitveSkupščinealiSveta,kisenanašajonafinančnealiproračuns kezadeve,temeljijonapriporočilihOdbora
za finance.7. Določbe (b) in (c) odstavka 8 člena 161 konvencije se ne uporabljajo.
8. (a) Vsaka skupina držav, izvoljenih v skladu z (a) do (c) odstavka 15, se o bravnava kot zbornica za namene
glasovanja v Svetu. Države v razvoju, izvoljene v skladu z (d) in (e) odstav ka 15, se za namene glasovanja v
Svetu obravnavajo kot ena zbornica.
(b) Pred izvolitvijo članic Sveta določi Skupščina sezname držav, ki izpo lnjujejo merila za članstvo v skupinah
držav iz (a) do (d) odstavka 15. Če država izpolnjuje merila za članstvo v ve č kot eni skupini, jo lahko za
izvolitev v Svet predlaga samo ena skupina in pri glasovanju v Svetu predst avlja samo to skupino.
10. Vsakoskupinodržavv(a)do(d)odstavka15vSvetupredstavljajotiste članice,kijihimenujetaskupina.Vsaka
skupina imenuje samo toliko kandidatov, kot je število sedežev, ki jih zas eda ta skupina. Kadar je število možnih
kandidatov v vsaki od skupin, navedenih v (a) do (e) odstavka 15, večje od št evila razpoložljivih sedežev v vsaki od
teh skupin, velja praviloma načelo rotacije. Države članice vsake od teh s kupin določijo, kako se bo to načelo
uporabljalo v teh skupinah.
11. (a) Svet odobri priporočilo Pravne in tehnične komisije za odobritev d elovnega načrta, če dvotretjinska večina
njegovih članov, ki so navzoči in glasujejo, vključno z večino članov, ki s o navzoči in glasujejo v vsaki od
zbornicSveta,neodloči,dadelovneganačrtaneodobri.ČeSvetopriporoč iluzaodobritevdelovneganačrta
neodločavpredpisanemroku,sepokoncutegarokašteje,kotdajeSvetprip oročiloodobril.Predpisanirok
jeobičajno60dni,česeSvetneodločizadaljšeobdobje.Čekomisijanepri poročaodobritvedelovneganačrta
ali ne izda priporočila, lahko Svet kljub temu odobri delovni načrt v sklad u s svojimi pravili postopka za
odločanje o vsebinskih vprašanjih.
(b) Določbe (j) odstavka 2 člena 162 konvencije se ne uporabljajo.
12. V primeru spora v zvezi z zavrnitvijo delovnega načrta za takšen spor ve ljajo postopki za reševanje sporov,
določeni v konvenciji.
13. V Pravni in tehnični komisiji se odločitve sprejemajo z glasovanjem ve čine članov, ki so navzoči in glasujejo.
14. Podpoglavji (B) in (C) poglavja 4 dela XI konvencije se razlagajo in upo rabljajo v skladu s tem poglavjem.
15. Svet sestavlja 36 članov Oblasti, ki jih izvoli Skupščina po naslednje m vrstnem redu:
(a) štirje člani izmed tistih držav pogodbenic, ki so v zadnjih petih letih , za katera so na voljo statistični podatki,
porabile več kot 2 odstotka vrednosti skupne svetovne porabe ali pa so imel e neto uvoz v vrednosti več kot 2
odstotka vrednosti od skupnega svetovnega uvoza blaga, izdelanega iz kat egorij rud, pridobljenih iz Cone, pod
pogojem,datištirječlanivključujejoenodržavoizvzhodnoevropskereg ije,kiimanajvečjegospodarstvonatem
območju glede na bruto domači proizvod, in državo, ki je imela na dan začetk a veljavnosti konvencije največje
gospodarstvo glede na bruto domači proizvod, če te države želijo biti pred stavljene v takšni skupini;
(b) štirje člani izmed osmih držav pogodbenic, ki so največ vložile v pripr avo in izvajanje dejavnosti v Coni, bodisi
neposredno ali po svojih državljanih;
(c) štirječlaniizmeddržavpogodbenic,kisonaosnoviproizvodnjevobmo čjihpodnjihovojurisdikcijo,glavneneto
izvoznice kategorij rud, pridobljenih iz Cone, vključno z najmanj dvema d ržavama v razvoju, pri katerih izvoz
takšnih rud znatno vpliva na njihovo gospodarstvo;382 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
(d) šest članov izmed držav pogodbenic v razvoju, ki predstavljajo posebn e interese. Posebni interesi, ki morajo biti
predstavljeni, vključujejo interese držav s številnim prebivalstvom, n eobalnih držav ali držav z geografsko
neugodnimpoložajem,otoškihdržav,držav,kisoglavneuvoznicekategor ijrud,pridobljenihizCone,držav,ki
so možne proizvajalke takšnih rud, in najmanj razvitih držav;
(e) osemnajstčlanov,izvoljenihskladnoznačelomzagotavljanjapravič negeografskezastopanostimestvSvetukot
celoti, pod pogojem, da ima vsaka geografska regija najmanj enega člana, i zvoljenega v skladu s tem
pododstavkom. Geografske regije v ta namen so Afrika, Azija, Vzhodna Evro pa, Latinska Amerika, Karibi,
Zahodna Evropa in drugi.
16. Določbe odstavka 1 člena 161 konvencije se ne uporabljajo.
POGLAVJE 4
REVIZIJSKA KONFERENCA
Določbe,kisenanašajonarevizijskokonferencovodstavku1,3in4člena1 55konvencije,seneuporabljajo.Kljub
določbamodstavka2člena314konvencijelahkoSkupščinakadarkolinapri poročiloSvetaproučizadeve,navedene
vodstavku1člena155konvencije.ZaamandmajektemusporazumuinXI.delu veljajopostopkiizčlena314,315
in 316 konvencije pod pogojem, da se ohranijo načela, režim in druge določb e, navedene v odstavku 2 člena 155
konvencije, ter da niso prizadete pravice, navedene v 5. odstavku tega čle na.
POGLAVJE 5
PRENOS TEHNOLOGIJE
1. Poleg določb člena 144 konvencije veljajo za prenos tehnologije za name ne XI. dela naslednja načela:
(a) podjetje in države v razvoju, ki želijo pridobiti tehnologijo za globo komorsko rudarjenje, si prizadevajo takšno
tehnologijopridobitipodpoštenimiinrazumnimikomercialnimipogojii npogojinaprostemtrgualizaranžmaji
skupnih vlaganj;
(b) če podjetje ali države v razvoju ne morejo pridobiti tehnologije za glo bokomorsko rudarjenje, lahko Oblast
zahteva od vseh ali od katerega koli izvajalca in države ali držav, ki zanje jamčijo, da z njo sodelujejo pri
omogočanju pridobitve tehnologije za globokomorsko rudarjenje za Podje tje ali njihova skupna vlaganja ali pa
za državo v razvoju ali države, ki si prizadevajo pridobiti takšno tehnolo gijo pod poštenimi in razumnimi
komercialnimi pogoji in pogoji, v skladu z učinkovitim varstvom pravic in telektualne lastnine. Države
pogodbenicesezavežejovtanamenpopolnomainučinkovitosodelovatizOb lastjoinzagotoviti,datudiizvajalci,
za katere jamčijo, v celoti sodelujejo z Oblastjo;
(c) države pogodbenice praviloma spodbujajo medna- rodno tehnično in zna nstveno sodelovanje glede dejavnosti
v Coni, bodisi med zadevnimi pogodbenicami ali z razvijanjem programov us posabljanja, tehnične pomoči in
znanstvenega sodelovanja v znanosti o morju in tehnologiji ter varovanje m in ohranjanjem morskega okolja.
2. Določbe člena 5 aneksa III konvencije se ne uporabljajo.
POGLAVJE 6
PROIZVODNA POLITIKA
1. Proizvodna politika Oblasti temelji na naslednjih načelih:
(a) razvoj bogastev Cone poteka v skladu z zdravimi komercialnimi načeli;(b) zadejavnostivConiseuporabljajodoločbeSplošnegasporazumaocari nahintrgovini,njegoveustreznezbirke
predpisov ter nasledstveni sporazumi ali sporazumi, ki jih nadomestijo;04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 383
(c) zadejavnostivConizlastinisubvencioniranja,razenkolikortodovo ljujejosporazumi,navedenivpododstavku
(b). Subvencioniranje za namene teh načel je določeno v pogojih sporazumo v, navedenih v pododstavku (b);
(d) ni diskriminacije glede rud, pridobljenih iz Cone, in tistih iz drugih virov. Za takšne rude ali za uvoz blaga,
izdelanega iz takšnih rud, ni prednostnega dostopa do trgov, in sicer pred vsem:
(i) z uporabo carinskih in necarinskih ovir; in
(ii) čegadodelijodržavepogodbenicezatakšnerudealiblago,kigaizdel ajonjihovadržavnapodjetjaalifizične
ali pravne osebe, ki imajo njihovo državljanstvo ali pa jih nadzorujejo sa me ali njihovi državljani;
(e) delovni načrt za izkoriščanje, ki ga odobri Oblast za vsako rudarsko po lje, vsebuje pričakovan časovni razpored
proizvodnje, ki vključuje oceno največjih letnih količin rud, v skladu z d elovnim načrtom;
(f) za reševanje sporov, v zvezi z določbami sporazumov, navedenih v podod stavku (b), velja naslednje:
(i) kadar so zadevne države pogodbenice pogodbenice teh sporazumov, so ji m na voljo postopki, ki jih za
reševanje sporov določajo takšni sporazumi;
(ii) kadarenaalivečzadevnihdržavpogodbenicnisopogodbenicetehspor azumov,sojimnavoljopostopkiza
reševanje sporov, ki so navedeni v konvenciji;
(g) v okoliščinah, ko je po v pododstavku (b) navedenih sporazumih ugotovl jeno, da država pogodbenica daje
subvencije, ki so prepovedane ali pa imajo za posledico škodljive učinke z a interese druge države pogodbenice,
pa zadevna država pogodbenica ali države pogodbenice ne sprejmejo primer nih ukrepov, lahko država
pogodbenica zaprosi Svet, da ustrezno ukrepa.
2. Načela iz prvega odstavka ne vplivajo na pravice in obveznosti po kateri koli določbi sporazumov, navedenih v
(b) odstavka 1, kot tudi ne na sporazume o prosti trgovini in sporazume o car inski uniji v razmerju med državami
pogodbenicami, ki so pogodbenice v takšnih sporazumih.
3. Čeizvajalecprejmesubvencije,kinisodovoljeneposporazumih,naved enihv(b)odstavka1,pomenitokršitev
bistvenih določil pogodbe, ki sestavlja delovni načrt za izvajanje dejav nosti v Coni.
4. Vsakadržavapogodbenica,kiimarazloge,daverjame,dasokršenezahte veiz(b)do(d)odstavka1aliodstavka
3, lahko sproži postopke za reševanje sporov v skladu s (f) ali (g) odstavka 1.
5. DržavapogodbenicalahkokadarkoliopozoriSvetnadejavnosti,kisopo njenemmnenjuneskladnezzahtevami
iz (b) do (d) odstavka 1.6. Oblastoblikujepravila,predpiseinpostopke,kizagotavljajoizvaja njedoločbtegapoglavja,vključnozustreznimi
pravili, predpisi in postopki, ki urejajo odobritev delovnih načrtov.7. Določbeodstavka1do7in9člena151,(q)odstavka2člena162,(n)odstav ka2člena165,odstavka5člena6
aneksa III in člena 7 konvencije se ne uporabljajo.
POGLAVJE 7
GOSPODARSKA POMOČ
1. Politika Oblasti pri pomoči državam v razvoju, ki občutijo resne škodlj ive učinke na svojih izvoznih zaslužkih
ali gospodarstvu kot posledica znižanja cen zadevne rude ali obsega izvoz a te rude, če takšno znižanje povzročijo
dejavnosti v Coni, temelji na naslednjih načelih:
(a) Oblast ustanovi sklad za gospodarsko pomoč iz dela sredstev Oblasti, k i presega potrebna sredstva za kritje
administrativnihstroškovOblasti.NapriporočiloOdborazafinanceSve tobčasnovtanamendoločirezervirani
znesek.Zaustanovitevskladazagospodarskopomočseuporabljajolesred stvaodplačil,sprejetihodizvajalcev,
vključno s Podjetjem, ter od prostovoljnih prispevkov;384 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
(b) države v razvoju kopenske proizvajalke, na katerih gospodarstvo resn o vpliva proizvodnja rud z
globokomorskega dna, prejemajo pomoč iz sklada za gospodarsko pomoč Obla sti;
(c) kjer je to primerno, zagotovi Oblast iz sklada pomoč prizadetim država m v razvoju kopenskim proizvajalkam,
vsodelovanjuzobstoječimiglobalnimialiregionalnimiinstitucijamiz arazvoj,kiimajoinfrastrukturoinznanje
za izvajanje takšnih programov pomoči;
(d) obsegintrajanjetakšnepomočisedoločitaodprimeradoprimera.Prit emjetrebaupoštevatinaravoinveličino
problemov, na katere naletijo prizadete države v razvoju kopenske proizv ajalke.
2. Odstavek 10 151. člena konvencije se izvaja s po-močjo ukrepov gospodar ske pomoči, navedenih v odstavku
1. Pododstavek (1) odstavka 2 člena 160, (n) odstavka 2 člena 162, (d) odsta vka 2 člena 164., pododstavek (f)
člena 171 in (c) odstavka 2 člena 173 konvencije se tako razlagajo.
POGLAVJE 8
FINANČNA DOLOČILA POGODB
1. Osnova za določitev pravil, predpisov in postopkov za finančna določil a pogodb so naslednja načela:
(a) sistemplačilOblastimorabitipravičentakozaizvajalcakottudizaO blastinmorazagotavljatiizvajalcuprimeren
način za določanje usklajenosti s takšnim sistemom;
(b) stopnjeplačilposistemusovokviruobsegatistih,kiprevladujejopr ikopenskempridobivanjuistealipodobnih
rud, da bi se tako izognili dajanju umetne konkurenčne prednosti proizvaj alcem rud z globokomorskega dna ali
pa jim vsilili konkurenčno neugoden položaj;
(c) sistem naj ne bo zapleten in naj ne povzroča večjih administrativnih st roškov za Oblast ali izvajalca. Upošteva
naj se sprejem sistema pristojbin ali kombinacija sistema pristojbin in d elitve dobička. Če je sprejet alternativni
sistem,imaizvajalecpravico,daizberesistem,kijeuporabenzanjegovo pogodbo.Ovsakinaknadnispremembi
pri izbiri alternativnih sistemov pa se Oblast in izvajalec sporazumno do govorita;
(d) letna fiksna pristojbina se plačuje od dne začetka komercialne proizv odnje. Ta pristojbina se lahko kreditira iz
drugih plačil, obveznih po sistemu, sprejetem v skladu s pododstavkom (c) . Znesek pristojbine določi Svet;
(e) sistem plačil se lahko občasno pregleda z vidika spremenljivih okoliš čin. Vse spremembe se uporabljajo na
nediskriminacijski način. Takšne spremembe lahko veljajo za obstoječe p ogodbe le po volji izvajalca. O vsaki
naknadni spremembi izbire med alternativnimi sistemi se Oblast in izvaja lec sporazumno dogovorita;
(f) spori o razlagi ali uporabi pravil in predpisov, ki temeljijo na teh nač elih, se rešujejo po postopkih za reševanje
sporov, določenih v konvenciji.
2. Določbe odstavka 3 do 10 člena 13 aneksa III konvencije se ne uporabljajo .
3. Glede na izvajanje odstavka 2 člena 13 aneksa III konvencije je pristojb ina za obravnavo vlog za odobritev
delovnega načrta, omejenega na eno fazo, bodisi na fazo raziskovanja ali f azo izkoriščanja, 250 000 USD.
POGLAVJE 9
ODBOR ZA FINANCE
1. Ustanovi se Odbor za finance. Odbor sestavlja 15 članov, primerno uspos obljenih v finančnih zadevah. Države
pogodbenice imenujejo kandidate po najvišjih merilih usposobljenosti i n osebne integritete.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 385
2. V Odboru za finance ne sme biti več kot en državljan iste države pogodbeni ce.
3. Člane Odbora za finance voli Skupščina, pri čemer upošteva potrebo po pr avični geografski porazdelitvi in
zastopanjuposebnihinteresov.Vsakoskupinodržav,navedenihv(a),(b) ,(c)in(d)odstavka15poglavja3tegaaneksa,
zastopavOdborunajmanjenčlan.DoklerOblastrazenodmerjenihprispevk ovnimazadostnihsredstevzapokrivanje
svojih administrativnih stroškov, so člani Odbora predstavniki petih dr žav, ki finančno največ prispevajo v
administrativni proračun Oblasti. Nato pa se po en član iz vsake skupine iz voli na predlog članov ustrezne skupine,
pri čemer se ne posega v možnost, da so tudi drugi člani izvoljeni iz vsake ta ke skupine.
4. Člani Odbora za finance se izvolijo za pet let z možnostjo ponovne izvoli tve za naslednje obdobje.
5. Ob smrti, nezmožnosti ali odstopu člana Odbora za finance pred iztekom m andata, izvoli Skupščina za
preostanek obdobja člana iz iste geografske regije ali skupine držav.
6. ČlaniOdborazafinancenesmejoimetifinančnegainteresazanobenodej avnost,kisenanašanazadeve,zakatere
je Odbor odgovoren sprejemati priporočila. Tudi po prenehanju svojih fun kcij ne smejo razkriti nobenih zaupnih
informacij, do katerih so prišli med opravljanjem svojih dolžnosti za Obl ast.
7. SkupščinainSvetmorataprisvojihodločitvahupoštevatipriporočila Odborazafinanceonaslednjihvprašanjih:
(a) osnutki finančnih pravil, predpisov in postopkov organov Oblasti in f inančno vodenje ter notranja finančna
administracija Oblasti;
(b) odmera prispevkov članic v administrativni proračun Oblasti v skladu z (e) odstavka 2 člena 160 konvencije;
(c) vse pomembne finančne zadeve, vključno s predlaganim letnim proračun om, ki ga pripravi generalni sekretar
Oblasti, v skladu s členom 172 konvencije in finančni vidiki izvedbe delov nih programov Sekretariata;
(d) administrativni proračun;
(e) finančneobveznostidržavpogodbenicpotemsporazumuindelaXIterad ministrativneinproračunskeposledice
predlogov in priporočil, ki vključujejo porabo iz skladov Oblasti;
(f) pravila, predpisi in postopki o pravični porazdelitvi finančnih in dr ugih gospodarskih koristi, ki so posledica
dejavnosti v Coni, ter odločitve v zvezi s tem.
8. V Odboru za finance se odločitve o vprašanjih postopka sprejemajo z veči no članov, ki so navzoči in glasujejo.
Odločitve o vsebinskih vprašanjih se sprejemajo s konsenzom.
9. Zahtevi iz (y) odstavka 2 člena 162 konvencije po ustanovitvi pomožnega organa za urejanje finančnih zadev
je zadoščeno z ustanovitvijo Odbora za finance v skladu s tem poglavjem.386 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
ANEKS II
LISTINA EVROPSKE SKUPNOSTI O FORMALNI POTRDITVI
Evropska skupnost izraža spoštovanje generalnemu sekretarju Združenih narodov in ji je v čast, da
deponiralistinoformalnepotrditveKonvencijeZdruženihnarodovzdne1 0.decembra1982oZakonu
o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazumu, ki ga je sprejela generalna sk upščina Organizacije
združenih narodov z dne 28. julija 1994 o izvajanju dela XI Konvencije Zdru ženih narodov z dne
10. decembra 1982 o pomorskem mednarodnem pravu.
Z deponiranjem te listine je Skupnosti v čast, da sprejema pravice in obvez nosti, določene za države v
Konvenciji in sporazumu, v zvezi z zadevami, za katere so tiste države član ice, ki so pogodbenice
Konvencije, prenesle pristojnost na njo. Priložena je izjava o pristojno stih iz člena 5(1) Priloge IX h
Konvenciji.Skupnost tudi želi izjaviti v skladu s členom 310 Konvencije, da nasprotuj e vsaki izjavi ali stališču, ki
izključujeta ali spreminjata pravni obseg določb Konvencije Združenih n arodov o pomorskem
mednarodnempravuinzlastitistih,kisenanašajonaribolovneaktivnost i.Skupnostmeni,daKonvencija
nepriznavapravicinjurisdikcijeobalnihdržavgledeizkoriščanja,ohr anjevanjainupravljanjaribolovnih
virov, razen sedentarnih vrst zunaj njihove izključne gospodarske cone.Skupnost si pridržuje pravico do naknadnih izjav o Konvenciji in Sporazum u ter do odgovora do
bodočih izjav in stališč.Skupnostizkoriščapriložnost,daznovaizrečegeneralnemusekretarjuZ druženihnarodovsvojenajvečje
spoštovanje.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 387
IZJAVAOPRISTOJNOSTIEVROPSKEKOMISIJEGLEDEZADEV,KIJIHUREJAKONVENC IJA
ZDRUŽENIH NARODOV O POMORSKEM MEDNARODNEM PRAVU Z DNE
10. DECEMBRA 1982 IN SPORAZUM O IZVAJANJU DELA XI KONVENCIJE Z DNE
28. JULIJA 1994
(Izjava na podlagi člena 5(1) Aneksa IX h Konvenciji in člena 4(4) Sporazum a)
Člen5(1)PrilogeIXKonvencijeZdruženihnarodovopomorskemmednarodne mpravudoloča,damora
listina o formalni potrditvi mednarodne organizacije vsebovati izjavo o posamičnih zadevah, urejenih
s Konvencijo, glede katerih so njene države članice, ki so stranke Konvenc ije (1), prenesle pristojnost na
organizacijo.
Člen 4(4) Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije Združenih narodov o pom orskem mednarodnem
pravuzdne10.decembra1982 (2)določa,damoraformalnapotrditevsstranimednarodneorganizacije
biti v skladu s Prilogo IX Konvencije.Evropske skupnosti so bile ustanovljene s Pariško (ESPJ) in Rimsko pogodb o (EGS in Euratom),
podpisanima18.aprila1951oziroma25.marca1957.Kosojihdržavepodpis niceratificirale,sozačele
veljati 25. julija 1952 in 1. januarja 1958. Pogodbi sta bili spremenjeni s Pogodbo o Evropski uniji, ki
je bila podpisana 7. februarja 1992 in ki je začela veljati, ko so jo ratific irale države podpisnice
1. novembra 1993, in nedavno s Pogodbo o pristopu, ki je bila podpisana 24. j unija 1994 v Krfu in ki
je začela veljati 1. januarja 1995 (
3).
Sedanji člani Skupnosti so Kraljevina Belgija, Kraljevina Danska, Zvezn a republika Nemčija, Helenska
republika,KraljevinaŠpanija,RepublikaFrancija,Irska,RepublikaIt alija,VelikovojvodstvoLuksemburg,
KraljevinaNizozemska,RepublikaAvstrija,RepublikaPortugalska,Rep ublikaFinska,KraljevinaŠvedska,
Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o izvajanju dela XI
Konvencijesevzvezispristojnostmi,prenesenihnaEvropskoskupnost,u porabljazaobmočja,vkaterih
se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, dol očenimi v navedeni pogodbi
in zlasti v njenem členu 227.Taizjavaseneuporabljazaobmočjadržavčlanic,vkaterihsenavedenapog odbaneuporabljainjebrez
vpliva na take ukrepe in stališča, ki jih lahko sprejmejo zadevne države čl anice po Konvenciji in
Sporazumu v imenu in interesu navedenih območij.
Vskladuzdoločbami,navedenimizgoraj,taizjavanavajapristojnostvza devah,kijihurejataKonvencija
in Sporazum, ki so jo države članice po pogodbah prenesle na Skupnost.
(1) KojeSkupnostpodpisalaKonvencijo,jedalapotrebnoizjavovskladusčl enom2AneksaIX,vkaterijeposamičnonaštelazadeve,
urejene s to konvencijo, glede katerih so njene države članice prenesle pr istojnost na njo.
(2) Skupnost ga je podpisala 29. julija 1994 in ga začasno uporabljala z velja vnostjo od 16. novembra 1994.
(3) Pariška pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo je bi la registrirana 15. marca 1957 pri sekretariatu
Združenih narodov pod št. 3729; Rimski pogodbi o ustanovitvi Evropske gos podarske skupnosti in Evropske skupnosti za
jedrskoenergijo(Euratom)stabiliregistrirani21.aprilaoziroma24.a prila1958podšt.4300in4301.PogodbaoEvropskiuniji
jebilaregistrirana28.decembra1993podšt.30615;Pristopnapogodbazd ne24.junija1994jebilaobjavljenav Uradnemlistu
Evropskih skupnosti C 241 z dne 29. avgusta 1994.388 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Obseg in izvajanje take pristojnosti Skupnosti sta po svoji naravi predme t neprestanega razvoja in
Skupnost po potrebi dopolni ali spremeni to izjavo v skladu s členom 5(4) Pr iloge IX h Konvenciji.
Skupnost ima izključno pristojnost za nekatere zadeve in deli pristojnos t s svojimi državami članicami
v nekaterih drugih zadevah.
1.
Zadeve, o katerih ima Skupnost izključno pristojnost
— Skupnost navaja, da so njene države članice glede ohranjevanja in upravl janja z morskimi
ribolovnimi viri prenesle pristojnost nanjo. Zato ima na tem področju pra vico, da sprejema
ustrezna pravila in predpise (ki jih uveljavljajo države članice) in v okv iru svoje pristojnosti
prevzemazunanjeobveznostistretjimidržavamialipristojnimimednaro dnimiorganizacijami.
Ta pristojnost se uporablja za vode pod nacionalno jurisdikcijo za ribišt vo in za odprto morje.
Države članice pa imajo pristojnost glede ukrepov v zvezi z izvajanjem jur isdikcije nad plovili,
dodeljevanjemzastaveinregistracijoplovilteruveljavitvekazenskih inadministrativnihsankcij,
kolikor spoštujejo pravo Skupnosti. Pravo Skupnosti tudi določa adminis trativne sankcije,
— na podlagi trgovinske in carinske politike ima Skupnost pristojnost gle de tistih določb delov X
in XI Konvencije in Sporazuma z dne 28. julija 1994, ki se nanašajo na mednar odno trgovino.
2.
Zadeve, o katerih Skupnost deli pristojnost z državami članicami
— glede ribištva je za nekatere zadeve, ki niso neposredno povezane z ohran jevanjem in
upravljanjem morskih ribolovnih virov, na primer raziskovanje in tehnol oški razvoj ter
sodelovanje pri razvoju, deljena pristojnost,
— glede določb o pomorskem transportu, varnosti pomorskega transporta in preprečevanja
onesnaževanja morja, ki jih med drugim vsebujejo deli II, III, V, VII in XII Konvencije, ima
Skupnost izključno pristojnost zgolj v obsegu, kadar take določbe Konven cije ali pravni
instrumenti, sprejeti za njeno izvajanje, vplivajo na skupna pravila, ki jih je postavila Skupnost.
KadarpravilaSkupnostiobstajajo,vendarnivplivananje,zlastivprime rihdoločbSkupnosti,ki
vzpostavljajo samo minimalne standarde, imajo države članice pristojno st, brez vpliva na
pristojnost Skupnosti, da delujejo na tem področju. Sicer pa pristojnost ostaja pri državah
članicah.
VdodatkujenavedenseznamzadevnihaktovSkupnosti.Obsegpristojnosti Skupnosti,kiizhaja
iz teh aktov, je treba oceniti s primerjavo podrobnih določb vsakega ukrep a in zlasti v obsegu,
v katerem te določbe vzpostavljajo skupna pravila;
— glede določb dela XIII in XIV Konvencije se pristojnost Skupnosti nanaša večinoma na
spodbujanje sodelovanja pri raziskovanju in tehnološkem razvoju z držav ami nečlanicami in
mednarodnimi organizacijami. Aktivnosti, ki jih izvaja Skupnost, tu dop olnjujejo aktivnosti
državčlanic.Vtemprimerusepristojnostizvajassprejetjemprogramov, navedenihvdodatku.
3.
Možen vpliv drugih politik Skupnosti
— Treba je omeniti politike in aktivnosti Skupnosti na področju nadzorova nja nelojalnih
gospodarskihpraks,javnihnaročilinindustrijskekonkurence,kakortu dinapodročjurazvojne
pomoči.TepolitikesolahkopomembnepriKonvencijiinSporazumu,zlasti vzveziznekaterimi
določbami delov VI in XI Konvencije.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 389
Dodatek
AKTI SKUPNOSTI, KI SE NANAŠAJO NA ZADEVE, KI JIH UREJATA KONVENCIJA IN SPOR AZUM
—
Na področjih pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja morja
Odločba Sveta 92/143/EGS z dne 25. februarja 1992 o radijskih navigacijsk ih sistemih za Evropo (UL L 59,
4.3.1992, str. 17)
DirektivaSveta79/115/EGSzdne21.decembra1978opilotažiplovilvSeve rnemmorjuinRokavskemprelivu
s piloti za odprto morje (UL L 33, 8.2.1979, str. 32)Direktiva Sveta 93/75/EGS z dne 13. septembra 1993 o minimalnih zahtevah z a plovila, ki so namenjena v
pristanišča Skupnosti ali jih zapuščajo in ki prevažajo nevarno blago ali blago, ki onesnažuje morje (UL L 247,
5.10.1993, str. 19)DirektivaSveta93/103/ESzdne23.novembra1993ominimalnihvarnostnih inzdravstvenihzahtevahpridelu
na ribiških plovilih (trinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Di rektive 89/391/EGS) (UL L 307,
13.12.1993, str. 1)Direktiva Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o splošnih pravilih in sta ndardih za organizacije za pregled
in nadzor ladij in za s tem povezane naloge pomorskih uprav (Direktiva o raz vrščanju družb) (UL L 319,
12.12.1994, str. 20)Direktiva Sveta 94/58/ES z dne 22. novembra 1994 o minimalni ravni usposab ljanja pomorščakov (UL L 319,
12.12.1994, str. 28)Direktiva Sveta 95/21/ES z dne 19. junija 1995 o uveljavitvi mednarodnih s tandardov za varnost ladij,
preprečevanje onesnaževanja ter pogojev za življenje in delo na ladjah, k i uporabljajo pristanišča Skupnosti in
plovejo v vodah v pristojnosti držav članic (pomorska inšpekcija) (UL L 15 7, 7.7.1995, str. 1)
Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (UL L 46, 17.2.1997, str. 25)
UredbaSveta(EGS)št.613/91zdne4.marca1991oprenosuladijizenegareg istravdrugegaznotrajSkupnosti
(UL L 68, 15.3.1991, str. 1) in Uredba Komisije (EGS) št. 2158/93 z dne 28. ju lija 1993 o uporabi sprememb
Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju, 1974, in M ednarodne konvencije o
preprečevanjuonesnaževanjamorjazladij,1973,zanamenUredbeSveta(E GS)št.613/91(ULL194,3.8.1993,
str. 5)
Uredba Sveta (ES) št. 2978/94 z dne 21. novembra 1994 o izvajanju Resolucij e Mednarodne pomorske
organizacije(IMO)A.747(18)oizmeritvibalastnihprostorovnatankerj ihzločenimibalastnimitanki(ULL319,
12.12.1994, str. 1)UredbaSveta(ES)št.3051/95zdne8.decembra1995ovarnemupravljanjuro -ropotniškihtrajektov(ULL320,
30.12.1995, str. 14)
—
Na področju varovanja in ohranjevanja morskega okolja del XII Konvencije
Odločba Sveta 81/971/EGS z dne 3. decembra 1981 o uvedbi informacijskega s istema Skupnosti za nadzor in
zmanjševanje onesnaževanja zaradi izpusta ogljikovodikov v morje (UL L 3 55, 10.12.1981, str. 52)
Odločba Sveta 86/85/EGS z dne 6. marca 1986 o uvedbi informacijskega siste ma Skupnosti za nadzor in
zmanjševanje onesnaževanja zaradi razlitja ogljikovodikov in drugih šk odljivih snovi v morje (UL L 77,
22.3.1986, str. 33)Direktiva Sveta 75/439/ES z dne 16. junija 1975 o odlaganju odpadnih olj (U L L 194, 25.7.1975, str. 23)
Direktiva Sveta 75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih (UL L 194, 25.7. 1975, str. 39)
Direktiva Sveta 76/160/EGS z dne 8. decembra 1975 o kakovosti kopalne vode (UL L 31, 5.2.1976, str. 1)390 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
Direktiva Sveta 76/464/EGS z dne 4. maja 1976 o onesnaževanju zaradi odvaj anja posameznih nevarnih snovi
v vodno okolje Skupnosti (UL L 129, 18.5.1976, str. 23)
Direktiva Sveta 78/176/EGS z dne 20. februarja 1978 o odpadkih iz industri je titanovega dioksida (UL L 54,
25.2.1978, str. 19)Direktiva Sveta 79/923/EGS z dne 30. oktobra 1979 o zahtevani kakovosti vo da za lupinarje (UL L 281,
10.11.1979, str. 47)DirektivaSveta80/779/EGSzdne15.julija1980omejnihvrednostihkakov ostizrakainpriporočenihvrednostih
žveplovega dioksida in suspendiranih delcev (UL L 229, 30.8.1980, str. 30 )
Direktiva Sveta 82/176/EGS z dne 22. marca 1982 o mejnih vrednostih in zaht evah za kakovost pri izpuščanju
živega srebra v industriji, ki uporablja kloralkalno elektrolizo (UL L 81 , 27.3.1982, str. 29)
Direktiva Sveta 82/501/EGS z dne 24. junija 1982 o nevarnostih večjih nesr eč pri nekaterih industrijskih
aktivnostih (UL L 230, 5.8.1982, str. 1)DirektivaSveta82/883/EGSzdne3.decembra1982onadzorstvuinspremlja njuokolja,kigazadevajoodpadki
iz industrije titanovega dioksida (UL L 378, 31.12.1982, str. 1)Direktiva Sveta 82/884/EGS z dne 3. decembra 1982 o mejni vrednosti svinca v zraku (UL L 378, 31.12.1982,
str. 15)Direktiva Sveta 83/513/EGS z dne 26. septembra 1983 o mejnih vrednostih in zahtevah glede kakovosti pri
izpuščanju kadmija (UL L 291, 24.10.1983, str. 1)DirektivaSveta84/156/EGSzdne8.marca1984omejnihvrednostihinzahte vahgledekakovostipriodvajanju
živega srebra v industriji, ki ne uporablja kloralkalne elektrolize (UL L 74, 17.3.1984, str. 49)
Direktiva Sveta 84/360/EGS z dne 28. junija 1984 o boju proti onesnaževanj u zraka iz industrijskih obratov
(UL L 188, 16.7.1984, str. 20)Direktiva Sveta 84/491/EGS z dne 9. oktobra 1984 o mejnih vrednostih in zah tevah glede kakovosti pri
izpuščanju heksaklorocikloheksana (UL L 274 , 17.10.1984, str. 11)Direktiva Sveta 85/203/EGS z dne 7. marca 1985 o standardih kakovosti zrak a za dušikov dioksid (UL L 87,
27.3.1985, str. 1)
Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekater ih javnih in zasebnih projektov na
okolje (UL L 175, 5.7.1985, str. 40)DirektivaSveta86/280/EGSzdne12.junija1986omejnihvrednostihinzah tevahgledekakovostipriizpuščanju
nekaterih nevarnih snovi, vključenih v seznam I Priloge Direktive 76/464 /EGS (UL L 181, 4.7.1986, str. 16)
DirektivaSveta88/609/EGSzdne24.novembra1988oomejevanjuemisijnek aterihonesnaževalvzrakizvelikih
kurilnih naprav (UL L 336, 7.12.1988, str. 1)Direktiva Sveta 89/369/EGS z dne 8. junija 1989 o preprečevanju onesnažev anja zraka iz novih sežigalnic
komunalnih odpadkov (UL L 163, 14.6.1989, str. 32)Direktiva Sveta 89/429/EGS z dne 21. junija 1989 o zmanjševanju onesnažev anja zraka iz obstoječih sežigalnic
komunalnih odpadkov (UL L 203, 15.7.1989, str. 50)Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadn e vode (UL L 135, 30.5.1991,
str. 40)DirektivaSveta91/676/EGSzdne12.decembra1991ovarstvuvodapredones naženjemznitratiizkmetijskih
virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1)Direktiva Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih (UL L 377, 31.12.1991, str. 20)
Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 12. maja 1992 o ohranjanju naravnih habita tov ter prosto živečih živalskih in
rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7)04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 391
Direktiva Sveta 92/112/EGS z dne 15. decembra 1992 o postopkih za uskladit ev programov za zmanjšanje in
poznejšo odpravo onesnaževanja zaradi odpadkov iz industrije titanoveg a dioksida (UL L 409, 31.12.1992,
str. 11)
Direktiva Sveta 94/67/ES z dne 16. decembra 1994 o sežiganju nevarnih odpa dkov (UL L 365, 31.12.1994,
str. 34)Uredba Sveta (EGS) št. 259/93 z dne 1. februarja 1993 o nadzorovanju in kont roli pošiljk odpadkov znotraj
Evropske skupnosti, v njo in iz nje (UL L 30, 6.2.1993, str. 1)
—
Na področju raziskovanja in znanstvenega ter tehnološkega sodelovanja v morskem okolju
Program „Znanost in pomorska tehnologija“Program „Okolje in klima“Sodelovanje z državami nečlanicami in mednarodnimi organizacijami: Pro gram znanstvenega in tehnološkega
sodelovanja z državami v razvoju (INCO-DC)
—
Konvencije, katerih pogodbenica je Skupnost
Konvencija za preprečevanje onesnaževanja morja iz kopenskih virov, Par iz, 4. junija 1974 (Sklep Sveta
75/437/EGS z dne 3. marca 1975, objavljen v UL L 194 z dne 25.7.1975, str. 5)Protokol o spremembi Konvencije za preprečevanje onesnaževanja morja iz kopenskih virov, Pariz,
26. marca 1986 (Sklep Sveta 87/57/EGS z dne 28. decembra 1986, objavljen v U L L 24, 27.1.1987, str. 47)
Protokol za varovanje Sredozemskega morja pred onesnaževanjem iz kopens kih virov, Atene, 17. maja 1980
(Sklep Sveta 83/101/EGS z dne 28. februarja 1983, objavljen v UL L 67, 12.3. 1983, str. 1)
KonvencijazavarovanjeSredozemskegamorjapredonesnaževanjeminProt okolzapreprečevanjeonesnaževanja
Sredozemskega morja s potapljanjem odpadkov z ladij in letal, Barcelona, 16. februarja 1976 (Sklep Sveta
77/585/EGS z dne 25. julija 1977, objavljen v UL L 240, 19.9.1997, str. 1)ProtokolosodelovanjupribojuprotionesnaževanjuSredozemskegamorja znaftoindrugimiškodljivimisnovmi
v sili, Barcelona, 16. februar 1976 (Sklep Sveta 81/420/EGS z dne 19. maja 1 981, objavljen v UL L 162,
19.6.1981, str. 4)Konvencija o čezmejnem onesnaževanju zraka na velike razdalje, Ženeva, 1 3. novembra 1979 (Sklep Sveta
81/462/EGS z dne 11. junija 1981, objavljen v UL L 171, 27.6.1981, str. 11)Protokol z dne 2. in 3. aprila 1982 o posebno zaščitenih območjih v Sredozem lju, Ženeva, 3. april 1982 (Sklep
Sveta 84/132/EGS z dne 1. marca 1984, objavljen v UL L 68, 10.3.1984, str. 36 )
SporazumosodelovanjupriravnanjuzonesnaževanjemSevernegamorjazna ftoindrugiminevarnimisnovmi,
Bonn, 13. september 1983 (Sklep Sveta 84/358/EGS z dne 28. junija 1984, obj avljen v UL L 188, 16.7.1984,
str. 7)Sporazum o sodelovanju za varovanje obal in voda severovzhodnega Atlanti ka pred onesnaževanjem, Lizbona,
17.oktobra1990(SklepSveta93/550/EGSzdne20.oktobra1993,objavljen vULL267,28.10.1993,str.20)
Baselska konvencija o nadzorovanju čezmejnih prenosov nevarnih odpadko v in njihovo odlaganje, podpisana
22.marca1989vBaslu(SklepSveta93/98/EGSzdne1.februarja1993,objav ljenvULL39,16.12.1993,str.1)392 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
PRILOGA III
MANDAT DELOVNE SKUPINE ZA POMORSKO MEDNARODNO PRAVO
Delovna skupina za pomorsko mednarodno pravo stalno zasleduje pregled vp rašanj, povezanih s
KonvencijoZdruženihnarodovzapomorskomednarodnopravo,kijezačelav eljati16.novembra1994.
NjenodelotlakujepotzarazpraveSvetaEvropskeunijeintakoprispevaku stvarjanjupolitikSkupnosti
napodročjih,kisopomembnazapomorskomednarodnopravo.Pripripraviza sestankeSvetapriskrbi
mnenja Odboru stalnih predstavnikov (in kjer je ustrezno, Političnemu od boru) o združljivosti takih
politikzmednarodnimpravominzlastisKonvencijoZdruženihnarodovopo morskemmednarodnem
pravu, bodisi na zahtevo navedenega Odbora ali na svojo pobudo.
Mandat delovne skupine obsega:
1. pripravo sklepa Sveta, ki zaključuje Konvencijo Združenih narodov o po morskem mednarodnem pravu in
Sporazum, ki se nanaša na izvajanje dela XI h Konvenciji;
2. pripravo izjav, določenih v členu 5(1) in (4) Priloge IX h Konvenciji Zdr uženih narodov o pomorskem
mednarodnem pravu;
3. pripravoizjav,določenihvčlenih287in310KonvencijeZdruženihnaro dovopomorskemmednarodnempravu;
4. pripravo osnutka stališč Skupnosti znotraj teles, ustanovljenih na po dlagi Konvencije, o vprašanjih v okviru
pristojnosti Skupnosti;
5. koordinacijo aktivnosti Skupnosti in njenih držav članic v Mednarodni oblasti za morsko dno in njenih teles ter
posvetovanja z namenom izdelave osnutka skupnih stališč o vprašanjih spl ošnega interesa, ki pripadajo skupni
zunanji in varnostni politiki (SZVP);
6. priprava osnutkov skupnih stališč o zunanjepolitičnih vprašanjih spl ošnega interesa glede razvoja pomorskega
prava in njegovo povratno delovanje na zunanjo politiko Evropske unije;
7. pregledskladnostiprojektovinpredlogov,predloženihSvetu,zmedna rodnimpravomgledepomorskegaprava,
in zlasti s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu.
Stališča o vprašanjih znotraj pristojnosti Skupnosti se sprejemajo po ob ičajnem postopku.
Vprašanja, ki spadajo pod zunanjo politiko Evropske unije, ureja naslov V Pogodbe o Evropski uniji.04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 393