PRILOGA V

HONDURAŠKI SISTEM ZA ZAGOTAVLJANJE ZAKONITOSTI ZA LESNE PROIZVODE (LAS)

Kazalo

1. UVOD

1.1. Splošno ozadje

1.2. Cilj honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS)

1.3. Nova orodja in elementi za izboljšanje upravljanja gozdarstva

2. HONDURAŠKI PRAVNI OKVIR, KI SE UPORABLJA ZA LAS

2.1. Mednarodne konvencije in pogodbe

2.2. Regionalne konvencije in pogodbe

2.3. Nacionalna zakonodaja o trajnostnem gospodarjenju z naravnimi viri

2.4. Nacionalna zakonodaja o trgu dela

2.5. Nacionalna zakonodaja o plačilu državnih in občinskih davkov za izvoz lesnih proizvodov

2.6. Nacionalna zakonodaja o upravnih postopkih, mehanizmih za preglednost in udeležbi javnosti

2.7. Nacionalna zakonodaja, ki jo uporabljajo sodni uradniki

3. ELEMENTI LAS

3.1. Opredelitev zakonitosti

3.2. Preverjanje skladnosti z opredelitvijo zakonitosti

3.3. Nadzor nad dobavno verigo

3.4. Postopek izdajanja dovoljenj FLEGT in H-Legal

3.5. Neodvisni nadzor

4. INSTITUCIONALNI OKVIR IN VLOGA AKTERJEV, VKLJUČENIH V IZVAJANJE LAS

4.1. Akterji, vključeni v izvajanje LAS

4.2. Državne institucije

4.2.1. Nacionalni inštitut za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (ICF)

4.2.2. Davčna služba (SAR)

4.2.3. Občine

4.2.4. Inštitut za zemljišča (IP)

4.2.5. Ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS)

4.2.6. Honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS)

4.2.7. Ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente)

4.2.8. Nacionalni inštitut za kmetijstvo (INA)

4.2.9. Ministrstvo za kmetijstvo in živino (SAG)

4.2.10. Poddirektorat za carinske prihodke (DARA)

4.2.11. Posredno vključene državne institucije

4.3. Zasebni gozdarski sektor

4.4. Organizacije civilne družbe

4.4.1. Lokalne organizacije

4.4.2. Nevladne razvojne organizacije

4.5. Domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu (PIAH)

4.6. Krepitev zmogljivosti

5. OBSEG/PODROČJE UPORABE LAS

5.1. Lesni proizvodi, vključeni v LAS

5.2. Trgi, zajeti z LAS

5.3. Viri lesa, zajeti z LAS

5.3.1. Les, pridobljen v Hondurasu

5.3.2. Uvožen les

5.3.3. Les, ki ni zajet s tem sporazumom

5.4. Obseg subjektov, vključenih v LAS

6. PREVERJANJE SKLADNOSTI Z OPREDELITVIJO ZAKONITOSTI

6.1 Načela preverjanja zakonitosti

6.1.1. Institucije, vključene v preverjanje zakonitosti

6.1.2. Postopki preverjanja na podlagi kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti

6.1.3. Hramba sredstev za preverjanje zakonitosti

6.1.4. Informacijski sistemi in funkcije preverjanja

6.1.5. Načelo obvladovanja tveganja

6.1.6. Pregled zakonitosti, po katerem se izda potrdilo o pravni skladnosti

6.2. Obveznost subjektov v zvezi s preverjanjem zakonitosti

7. PREVERJANJE DOBAVNE VERIGE LESA IN LESNIH PROIZVODOV

7.1. Načela preverjanja dobavne verige

7.2. Opredelitev lesnih proizvodov

7.3. Informacije o dobavni verigi, ki jih zagotovijo subjekti

7.4. Preverjanje uvoženih lesnih proizvodov

7.5. Preverjanje lesnih proizvodov v tranzitu

7.6. Preverjanje zaplenjenih lesnih proizvodov

7.7. Preverjanje lesnih proizvodov, pridobljenih z zemljišč, katerih raba je bila spremenjena

8. PRIZNAVANJE ZASEBNEGA POTRJEVANJA

9. OBRAVNAVANJE PRIMEROV NESKLADNOSTI Z LAS

10. MEHANIZMI ZA OBRAVNAVANJE PRITOŽB

10.1. Uvod

10.2. Cilji

10.3. Vrste mehanizmov za obravnavanje pritožb

10.4. Vzpostavitev mehanizmov za obravnavanje pritožb in določitev vodilnih načel

11. MEHANIZMI ZA POSVETOVANJE, SODELOVANJE IN USKLAJEVANJE V ZVEZI Z IZVAJANJEM LAS

11.1. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma

11.2. Tehnični odbor

11.3. Medinstitucionalni sekretariat za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT

11.4. Nacionalna strategija za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI) in njene povezave s tem sporazumom

12. SPODBUJEVALNI, PROMOCIJSKI, ZAŠČITNI IN BLAŽITVENI UKREPI, NAMENJENI VKLJUČEVANJU RAZLIČNIH AKTERJEV IZ SEKTORJA V IZVAJANJE LAS

Dodatek 1: Členi v dobavni verigi (borov gozd)

Dodatek 2: Členi v dobavni verigi (gozd listavcev)

1. UVOD

1.1. Splošno ozadje

Latinska Amerika ima najvišjo stopnjo krčenja gozdov na svetu, Honduras pa eno od najvišjih letnih stopenj krčenja gozdov v regiji. Razlogov za krčenje in degradacijo gozdov je veliko, med glavnimi pa so širjenje ekstenzivne govedoreje in monokultur (kot je oljna palma), nezakonita sečnja v obliki goloseka, gozdni požari in netrajnostno pridobivanje.

Posledice in negativni vplivi, razvidni iz uničenja in slabšanja stanja gozdov zaradi nezakonite sečnje, ter spreminjanje deževnega gozda v kmetijske površine povzročajo zmanjšanje biotske raznovrstnosti ter omejitev ali izgubo naravne odpornosti gozdnih ekosistemov. Poleg tega zaradi neplačevanja pristojbin in davčnih utaj nastaja finančna izguba.

1.2. Cilj honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS)

Cilj LAS je izboljšati upravljanje v državnem gozdarskem sektorju in zagotoviti strogo pravno skladnost vseh subjektov v gozdni dobavni verigi.

Ta cilj zajema podeljevanje pravic do uporabe gozdov, pridobivanje surovin, prevoz lesa, primarno obdelavo, sekundarno obdelavo ter trgovanje z lesnimi proizvodi na domačem in mednarodnih trgih, temelji pa na uporabi in izvrševanju veljavne zakonodaje ter izboljšanju obstoječih sistemov državnega nadzora.

1.3. Nova orodja in elementi za izboljšanje upravljanja gozdarstva

Izdajanje dovoljenj za zakoniti les v okviru FLEGT je sicer ključni cilj postopka pogajanj in izvajanja prostovoljnega sporazuma o partnerstvu, vendar ni edini pričakovani rezultat. Za izdajanje teh dovoljenj ter izpolnitev pričakovanj Hondurasa in EU v zvezi z izboljšanjem upravljanja gozdov in spodbujanjem trgovine z zakonitim lesom je treba razviti nova orodja za okrepitev preverjanja zakonitosti. Zato so v sporazumu predlagani številni novi in inovativni elementi, ki naj bi pozitivno vplivali na upravljanje gozdarskega sektorja. Ta nabor elementov, ki so že bili uvedeni ali jih je še treba razviti, sestavljajo honduraški sistem za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS). Ti elementi na organizacijski in institucionalni ravni vključujejo zlasti naslednje.

Opredelitev zakonitega lesa

(a) Določitev pravnih zahtev, vključenih v kontrolne sezname za preverjanje zakonitosti, za vse vire lesa, iz katerih se oskrbuje domači trg, in izvoz v vse namembne kraje, vključno z uvoženim lesom.

Nadzor nad dobavno verigo

(b) Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: razvoj in izvajanje informacijskega sistema za sledljivost lesa (SIRMA): izboljšano pregledovanje in kontrole količin lesa vzdolž dobavne verige zaradi povezave z drugimi informacijskimi sistemi (notranjim sistemom ICG in vzpostavljenimi sistemi drugih institucij) ter izmenjave informacij z drugimi državami (srednjeročno).

(c) Izmenjava informacij in sklicevanje med sistemom SIRMA in avtomatiziranim sistemom Hondurasa za carinske prihodke (SARAH) (srednjeročno).

(d) Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: uvedba potrebne skrbnosti za vse subjekte. V pravni okvir se vključi obveznost, s katero se čim bolj zmanjša tveganje neskladnosti subjekta, in sicer ne glede na to, ali je proizvod pridobljen lokalno ali iz tujine (srednjeročno).

Postopki preverjanja

(e) Strožja uporaba celotne zakonodaje, vključene v kontrolne sezname za preverjanje zakonitosti (dolgoročno).

(f) Okrepitev nadzora nad pridobivanjem na gozdnih območjih, za katera se uporabljajo načrti za reševanje in obnovo, zlasti kadar so za spremljanje vzdolž dobavne verige potrebna večja prizadevanja (dolgoročno).

(g) Uskladitev nacionalnega informacijskega sistema za gozdarstvo (SNIF), da bi se vzpostavila učinkovita in ustrezna povezava z drugimi povezanimi institucijami, uporabnikom pa zagotovil dostop do informacij, ki so zanje zanimive (srednjeročno).

(h) Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: izdelava in upravljanje podatkovne zbirke o stopnji neskladnosti subjektov z zahtevami LAS (srednjeročno).

(i) Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: izvajanje pregleda zakonitosti na podlagi tveganja kot sredstva za preverjanje, ali vsi subjekti izpolnjujejo kazalnike in zahteve LAS (srednjeročno).

(j) Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: oblikovanje potrdila o pravni skladnosti, ki se izda na podlagi pregleda zakonitosti in dokazuje skladnost z zahtevami LAS (srednjeročno).

(k) Priznanje zasebnega prostovoljnega potrjevanja, če je enakovredno kontrolnim seznamom za preverjanje zakonitosti. Ob upoštevanju postopkov iz oddelka 8 se lahko potrdila v zvezi z zakonitostjo, gospodarjenjem z gozdovi in/ali nadzorno verigo, ki jih izdajo akreditirani organi za potrjevanje, priznajo kot dokaz delne ali popolne skladnosti s kazalniki zakonitosti, da bi se preprečilo podvajanje dela in poenostavilo to preverjanje (srednjeročno).

Postopki za izdajanje dovoljenj FLEGT

(l) Izdajanje dovoljenj FLEGT za zagotovitev skladnosti z zahtevami LAS za vse pošiljke lesa v EU. Za les, ki se izvaža v druge države, je treba izpolniti tudi zahteve za izdajanje dovoljenj H-Legal (srednjeročno).

Neodvisni nadzor

(m) Neodvisni nadzor nad sistemom za zagotovitev verodostojnosti vseh elementov LAS ter predlaganje prilagoditev za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti (srednjeročno).

(n) Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: ustanovitev medinstitucionalnega sekretariata za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT (SIIAVA) za usklajevanje dejavnosti in prispevkov različnih državnih institucij, vključenih v razvoj in izvajanje LAS. Ta organ bo zagotavljal možnost za dialog in usklajevanje, da bi skupaj z drugimi organi, kot je tehnični odbor, zagotovil uspešno izvajanje tega sporazuma na podlagi interakcije in razprav, tako da bodo vsi deležniki vključeni v izboljševanje upravljanja gozdov, seznanjeni s tem in zavezani temu cilju (kratkoročno).

(o) Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: izvajanje prostovoljnega predhodnega in informiranega posvetovanja (FPIC) v gozdarskem sektorju v skladu z določbami ustrezne zakonodaje, ko bo začela veljati (srednjeročno).

(p) Okrepitev prizadevanj za prenos gozdnih območij, za katera ne obstajajo listine o lastništvu, na državo, pri čemer je poudarek na legalizaciji („regularización“ in „saneamiento jurídico“) zemljišč, ki niso v državni lasti in zajeta s pogodbami o gospodarjenju z gozdovi skupnosti, ki jih je sklenil ICF (dolgoročno).

(q) Okrepitev prizadevanj PIAH za legalizacijo lastništva na zemljiščih, ki so bila tradicionalno v njihovi lasti (dolgoročno).

(r) Okrepitev institucionalne zmogljivosti ministrstva za zaposlovanje in socialno varnost (STSS) ter honduraškega inštituta za socialno varnost (IHSS) z zagotovitvijo virov, potrebnih za učinkovito olajševanje in nadzor nad kazalniki in sredstvi za preverjanje s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti (dolgoročno).

(s) Krepitev zmogljivosti za obrtne subjekte v sektorju, kar zadeva njihovo pravno skladnost (dolgoročno).

2. HONDURAŠKI PRAVNI OKVIR, KI SE UPORABLJA ZA LAS

Honduraški pravni okvir za lesne proizvode vključuje različne elemente, ki obsegajo mednarodne konvencije in pogodbe (regionalne in zunajregionalne), ustavo republike, sekundarno zakonodajo, druge predpise in druge standarde, ki jih predvsem uporabljajo različne državne institucije glede na obseg svojih pristojnosti. Institucije, vključene v LAS, med sabo sodelujejo, da bi preverjale zakonitost lesnih proizvodov iz Hondurasa.

Na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti, predstavljenih v Prilogi II in v nadaljevanju, so opisani ključni pravni instrumenti v zvezi z različnimi elementi zakonitosti in LAS, ki se preverjajo pred izdajo vsakega dovoljenja FLEGT.

2.1. Mednarodne konvencije in pogodbe

— Konvencija Mednarodne organizacije dela št. 169 v zvezi z domorodnimi in plemenskimi ljudstvi v neodvisnih državah;

— Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami;

— Konferenca Združenih narodov o okolju in razvoju;

— Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja ter zlasti Pariški sporazum iz leta 2015, ki je postal glavni mednarodni instrument za spopadanje s podnebnimi spremembami.

2.2. Regionalne konvencije in pogodbe

— Konvencija o ohranjanju biotske raznovrstnosti in varstvu območij divjine v Srednji Ameriki. Namen te konvencije je čim bolj ohraniti biotsko raznovrstnost na kopnem in v morju v srednjeameriški regiji. Leta 1992 so jo v Managui v Nikaragvi podpisali predsedniki republik Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama;

— Srednjeameriška zveza za trajnostni razvoj (ALIDES). To je regionalna strategija za usklajevanje interesov, razvojnih pobud, pristojnosti in pravic ter posvetovanje o njih, ki so jo leta 1994 podpisali predsedniki in predstavniki republik Belize, Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama;

— Regionalna konvencija za upravljanje in ohranjanje ekosistemov v naravnih gozdovih ter razvoj gozdnih nasadov. Namen te konvencije je spodbujati nacionalne in regionalne mehanizme za preprečevanje sprememb pri uporabi območij z gozdnimi površinami na zemljiščih s proizvodnim potencialom gozdov ter obnovo območij, prizadetih zaradi krčenja gozdov. Leta 1993 so jo v mestu Ciudad de Guatemala, prestolnici Gvatemale, podpisali zunanji ministri republik Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama.

2.3. Nacionalna zakonodaja o trajnostnem gospodarjenju z naravnimi viri

— Odlok št. 131-1982, ustava Republike Honduras;

— Odlok št. 181-2009, splošni zakon o vodah.

2.4. Nacionalna zakonodaja o vprašanjih, povezanih z delom

— Sporazum št. 101-JD-71, izvedbena uredba za zakon o socialni varnosti.

2.5. Nacionalna zakonodaja o plačilu državnih in občinskih davkov za izvoz lesnih proizvodov

— Odlok št. 170-2016, davčni zakonik;

— odlok št. 194-2002, zakon o finančnem ravnovesju in socialni zaščiti;

— resolucija št. 223-2008 o enotnem carinskem zakoniku Srednje Amerike (CAUCA);

— sporazum ministrstva za finance št. 0630, izvedbena uredba za zakon o prihodkih od menjalniških poslov pri izvozu.

2.6. Nacionalna zakonodaja o upravnih postopkih, mehanizmih za preglednost in udeležbi javnosti

— Odlok št. 170-2006, zakon o preglednosti in dostopu do javnih informacij;

— odlok št. 152-1987, zakon o upravnih postopkih in njegova izvedbena uredba.

2.7. Nacionalna zakonodaja, ki jo uporabljajo sodni uradniki

— Odlok št. 144-1983, kazenski zakonik Hondurasa.

3. ELEMENTI LAS

LAS zajema elemente, navedene v nadaljevanju.

(1) Opredelitev zakonitega lesa, s katero so jasno določeni vidiki zakonodaje, v zvezi s katerimi se v okviru LAS sistematično pridobivajo dokazi o skladnosti, in sicer ne glede na to, za kateri trg so proizvodi namenjeni.

(2) Nadzor nad dobavno verigo za sledenje lesu od gozdarskih dejavnosti ali točke uvoza do zadnjega člena v dobavni verigi.

(3) Postopke preverjanja za zagotovitev in dokumentiranje skladnosti z vsemi elementi opredelitve zakonitosti in nadzora nad dobavno verigo.

(4) Postopke za izdajanje dovoljenj FLEGT za lesne proizvode, namenjene za Unijo.

(5) Neodvisni nadzor za zagotavljanje, da je sistem tako uspešen in učinkovit, kot bi moral biti v skladu z dogovorom med pogodbenicama.

3.1. Opredelitev zakonitosti

Zakonitost lesa na podlagi tega sporazuma je opredeljena v Prilogi II. Navedena priloga je tesno povezana z drugimi prilogami kot del LAS. Vključuje opredelitev pravnih zahtev, ki se uporabljajo na podlagi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu ter so povezane z izzivi na področju upravljanja gozdov, ki so jih v okviru nacionalnega dialoga opredelili akterji iz sektorja.

Kontrolni seznami za preverjanje zakonitosti s podrobno opredelitvijo zakonitosti zagotavljajo podlago za preverjanje skladnosti različnih subjektov v dobavni verigi s kazalniki, sredstvi za preverjanje in zahtevami za sledljivost ter za spremljanje in nadzor, ki ga izvajajo ustrezne institucije. Neodvisni nadzor zagotavlja, da je sistem tako uspešen in učinkovit, kot bi moral biti.

3.2. Preverjanje skladnosti z opredelitvijo zakonitosti

S preverjanjem zakonitosti se:

— zagotavlja zakonitost lesnih proizvodov. To pomeni, da se preverja, ali subjekti v okviru svojih pristojnosti v gozdarskem sektorju izpolnjujejo vse kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti;

— zagotavljata obravnava primerov neskladnosti in uporaba popravnih ali preventivnih ukrepov;

— zahtevajo nedvoumni dokazi, da lesni proizvodi in povezane dejavnosti izpolnjujejo zahteve, določene v opredelitvi zakonitosti;

— skladnost dokazuje s fizičnimi pregledi ter pregledi dokumentacije in sistematično zbranih informacij in podatkov, ki se preverjajo na različnih točkah dobavne verige;

— dokumentirajo postopki in zbirajo dokazi, da lahko organ za izdajanje dovoljenj oceni zakonitost pošiljke pred izdajo dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal, ter

— jasno opredelijo in dokumentirajo naloge in odgovornosti vseh institucij, vključenih v postopek preverjanja.

Honduras bo s svojimi specializiranimi institucijami in priročnikom za preverjanje, ki ga je potrdil skupni odbor za izvajanje Sporazuma, imel vzpostavljene metodologije in sredstva za preverjanje, ali različni akterji in subjekti v sektorju izpolnjujejo pravne zahteve. Te metodologije in sredstva za preverjanje so predstavljeni v oddelku 6.1.4.

S sistemom se odkrivajo morebitna neizpolnjevanja in primeri neskladnosti, po potrebi naložijo kazni in predlagajo potrebni popravni ukrepi ter priskrbi zagotovilo, da bodo sprejeti ukrepi za odpravo teh neizpolnjevanj.

Institucije, vključene v LAS, imajo na voljo informacijska orodja in protokole za preverjanje skladnosti s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, ki so podrobneje opisani v oddelku 4.

Preverjanje zakonitosti vključuje ukrepe na terenu, kot so nadzorniški in tehnični pregledi ter rutinski inšpekcijski pregledi za preverjanje skladnosti s tehničnimi in upravnimi standardi, ki jih izvajajo ustrezni organi glede na vrsto zadevnega kazalnika.

S podporo sodnih uradnikov (1) in v sodelovanju z organi kazenskega pregona, oboroženimi silami Hondurasa (FFAA), nacionalno policijaoza preventivne ukrepe, MP, PGR se izvajajo tudi inšpekcijski pregledi ob cesti in na kontrolnih točkah, da bi se preverjala skladnost z zakonodajo pri prevozu lesnih proizvodov, pri čemer je treba vselej poročati pristojnim organom, da bi se sprejeli ustrezni ukrepi.

Organizacije civilne družbe, in scier svetovalni sveti za gozdarstvo, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (CCFs) (2), skupaj izvajajo družbeni nadzor, da bi zagotavljale skladnost s tehničnimi in upravnimi predpisi, s katerimi se ureja izvajanje načrtov za gospodarjenje, delovnih načrtov in drugih dovoljenj za pridobivanje. CCFs lahko svoje ugotovitve in priporočila sporočijo sekretariatu SIIAVA, skupnemu odboru za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT ali njegovih tehničnim podružnicam, oddelku za neodvisni nadzor iz tega sporazuma ter širši javnosti.

Pogostost preverjanja bo določena s pristopom na podlagi tveganja, pri čemer se bodo upoštevale pristojnosti in odgovornosti javnih institucij, vključenih v dobavno verigo, ter upravne evidence (globe, pritožbe in drugo), ki nakazujejo na tveganje nezakonitosti. Ta tveganja so bila upoštevana za gozdarske subjekte in same ponudnike storitev. Pogostost preverjanja, ki ga izvajajo različne javne institucije, bo opisana v priročniku za preverjanje zakonitosti, predstavljenem v oddelku 6.1.

Institucije, pristojne za preverjanje zakonitosti, hranijo kartoteke sredstev za preverjanje, ki vsebujejo digitalne in fizične dokumente (slike dokumentov, geografske informacije itd.). Te kartoteke vsebujejo kronološko zaporedje dokumentiranih dejstev. Zaradi varnosti bodo državne institucije hranile digitalni izvod teh kartotek kot rezervno kopijo. V skladu s Prilogo IX so vse te kartoteke javne, kolikor se v skladu z zakonom o preglednosti in dostopu do javnih informacij šteje, da so javne informacije.

Preverjanje pravne skladnosti je ključna faza pri izvozu lesnih proizvodov, vključno z izdajanjem dovoljenj FLEGT in dovoljenj H-Legal, saj se z njim pridobivajo dokazi o skladnosti.

3.3. Nadzor nad dobavno verigo

Sledljivost lesa je v skladu s honduraškim pravnim okvirom ena od zahtev LAS. ICF ima orodja za spremljanje dobavne verige, kot sta med drugim SNIF in SIRMA. Oba sistema že delujeta, vendar se načrtujejo novi moduli v skladu z zahtevami, določenimi na podlagi tega sporazuma. Zato se šteje, da se sistema izdelujeta, razvoj nekaterih funkcij pa je vključen v dopolnilne ukrepe v Prilogi VIII.

Izhodišče pri spremljanju dobavne verige sta dovoljenje za pridobivanje, ki velja za les, posekan v Hondurasu, ter enotna carinska deklaracija (DUA) za les, uvožen v Honduras.

Ključni dokumenti za spremljanje toka lesnih proizvodov na podlagi LAS so dovoljenja za pridobivanje, dovoljenja za prevoz in tovorni listi, poročila o proizvodnji, poročila o vložkih in izložkih ter dobavi za račune, ki jih potrdi SAR, ter DUA. Ti dokumenti se bodo vnašali v sistema SNIF in SIRMA, ko bosta v celoti razvita, to pa bo omogočilo izračunavanje količine lesa v obtoku v posameznih fazah dobavne verige, kot je opisano v oddelku 7.1.

Organi preverjajo podatke na dva načina: s potrjevanjem in usklajevanjem. Potrjevanje zajema primerjanje in primerjalno analizo podatkov, ki jih ustvarijo subjekti, s podatki, ki jih zberejo vladni predstavniki, kot je prikazano v stolpcu 3.1 dodatkov 1 in 2.

Usklajevanje podatkov zajema primerjanje in analizo podatkov, sporočenih med dvema zaporednima fazama dobavne verige, da bi se odkrile razlike, ki kažejo navzočnost nepreverjenega ali nezakonitega lesa. Usklajevanje podatkov je predstavljeno v stolpcu 3.2 dodatkov 1 in 2.

Ustrezen nadzor ter uporaba jasno opredeljenih postopkov za potrjevanje in usklajevanje v vsaki fazi dobavne verige sta odločilna pri zagotavljanju zakonitosti lesa, ki prehaja z ene točke na drugo, ter posledičnem preprečevanju, da bi se zakoniti les v obtoku pomešal z lesom iz nepreverjenih ali nezakonitih virov.

3.4. Postopek izdajanja dovoljenj FLEGT in H-Legal

Dovoljenja FLEGT in H-Legal se izdajo po pozitivnem in nedvomnem rezultatu preverjanja skladnosti z vsemi zahtevami v zvezi z opredelitvijo zakonitosti in spremljanjem dobavne verige za lesne proizvode.

Dovoljenje FLEGT je končna obvezna zahteva za izvoz lesnih proizvodov, vključenih na seznam proizvodov, o katerem sta se dogovorili pogodbenici in je določen v Prilogi I k temu sporazumu, iz Hondurasa v katero koli državo Unije. Za izvoz v države zunaj Unije se izvaja enako preverjanje zakonitosti. Razlika je ta, da se namesto dovoljenja FLEGT zahteva dovoljenje H-Legal.

Postopek za izdajanje dovoljenj FLEGT je opisan v Prilogi IV. Izvoznik predloži dovoljenje FLEGT za carinjenje, ko izvaža v Unijo, ali dovoljenje H-Legal, ko izvaža na trge, ki niso trg Unije, priloži pa mu drugo dokumentacijo, ki jo zahteva carinski organ.

3.5. Neodvisni nadzor

Neodvisni nadzor je nepogrešljiv element LAS, saj se z njim ohranja verodostojnost sistema. Pri neodvisnem nadzoru se preveri, ali mehanizmi, ki se izvajajo v okviru LAS za dokazovanje zakonitosti v vseh fazah dobavne verige lesnih proizvodov (vključno s sečnjo, prevozom, primarno obdelavo, sekundarno obdelavo in trgovino), delujejo ter v celoti izpolnjujejo vse zahteve za dobavno verigo in določbe, ki jih določi organ za izdajanje dovoljenj FLEGT in H-Legal.

Neodvisni nadzor je del LAS in mora biti izveden pred izdajo dovoljenja FLEGT. Postopki nadzora in njihovo izvajanje bodo podrobneje opredeljeni med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

Obseg in načela nadzora so opredeljeni pri nalogah in pristojnostih za neodvisni nadzor v Prilogi VI.

4. INSTITUCIONALNI OKVIR IN VLOGA AKTERJEV, VKLJUČENIH V IZVAJANJE LAS

V tem oddelku so opisane vloge različnih akterjev, vključenih v izvajanje LAS. Opisano je, kako v skladu s svojimi pristojnostmi podpirajo ali v praksi izvajajo zahteve iz tega sporazuma ali izvajajo preverjanje, potrebno za zagotavljanje izpolnjevanja teh zahtev, ter kako medsebojno sodelujejo in se dopolnjujejo, da bi zagotovili zakonitost lesnih proizvodov.

Za pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma morajo institucije, subjekti v zasebnem sektorju in civilna družba, vključno s kmetijsko-gozdarskimi organizacijami ter predstavniki PIAH, opraviti kritični pregled svojih zmogljivosti glede na svoje pristojnosti za preverjanje zakonitosti in skladnost. V Prilogi VIII so obravnavani vsi vidiki krepitve tehničnih in institucionalnih zmogljivosti, navedenih v tem oddelku.

Poznavanje in ustrezno upravljanje celotnega postopka, potrebnega za izvajanje LAS, institucionalnih ciljev za udeležbo in dobro prakso, odgovornosti vsakega vključenega akterja in ustreznega medinstitucionalnega usklajevanja, zahtevata visoko stopnjo usposabljanja in krepitve zmogljivosti. Zato so bili v Prilogo VIII vključeni dopolnilni ukrepi za krepitev zmogljivosti akterjev, vključenih v ta sporazum.

V oddelku 11 so določeni usklajevalni organi, kot je medinstitucionalni sekretariat za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT, ki bodo ustanovljeni ali ohranjeni za izvajanje LAS. Zaradi ponovne potrditve institucionalnih sporazumov o izvajanju tega sporazuma bo med institucijami javnega sektorja sklenjen en ali več memorandumov o soglasju, ki bodo vključevali vsaj: Nacionalni inštitut za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (ICF); davčno službo (SAR); Združenje honduraških občin (AMHON); inštitut za zemljišča (IP); nacionalni inštitut za kmetijstvo (INA); ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS); honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS); ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente); ministrstvo za kmetijstvo in živino (SAG); poddirektorat za carinske prihodke (DARA); nacionalno policijo za preventivne ukrepe, ki poroča ministrstvu za varnost (SSN); javno tožilstvo (MP); urad generalnega tožilca (PGR); vrhovno sodišče (CSJ); honduraške oborožene sile (FFAA), ki poročajo ministrstvu za nacionalno obrambo (SEDENA); nacionalni direktorat za domorodna ljudstva in honduraška ljudstva afriškega porekla (DINAFROH); inštitut za dostop do javnih informacij (IAIP) ter nacionalno komisijo za človekove pravice (CONADEH).

Poleg tega bodo sklenjeni sporazumi o sodelovanju za zagotovitev ustreznega usklajevanja med temi institucijami, ki bodo temeljili na sedanjih sporazumih, kot je Medinstitucionalni sporazum za legalizacijo lastništva na zemljiščih, ki so ga oktobra 2015 podpisali INA, IP in ICF.

Glede na to, da je neopredeljeno lastništvo eden od osnovnih vzrokov za razširjeno slabo upravljanje v gozdarskem sektorju, so v tem sporazumu zadeve v zvezi z lastništvom in legalizacijo zemljišč obravnavane v Prilogi II o kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti, v kateri so našteti posebni kazalniki za to temo, ter Prilogi VIII o dopolnilnih in spremljevalnih ukrepih, na podlagi katerih se določi poseben načrt za legalizacijo posesti zemljišč, o katerem se pogodbenici dogovorita, da bi se legalizacija pospešila v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v tem sporazumu.

Posebni načrt za legalizacijo posesti zemljišč je osredotočen na lastništvo nad nacionalnimi gozdnimi območji in zavarovanimi območji. Kar zadeva zavarovana območja, so obravnavani samo varovalni pasovi, kjer je dovoljeno pridobivanje v gozdovih za državo, da bi se zagotovili potrebna pravna varnost in podlaga za pogodbe o gospodarjenju z gozdovi skupnosti, ki so bile ali bodo sklenjene s skupnostmi na navedenih območjih. Poleg tega je v načrtu predvideno sklepanje pogodb o užitku za uporabnike teh zemljiščih ali prebivalce na njih. Pogodba o užitku je pravni instrument, s katerim se ohrani lastništvo države nad zemljiščem in hkrati prebivalcem na njem zagotovi pravna varnost v zvezi s pridobivanjem finančnih, ekoloških in družbenih koristi, ki izboljšujejo kakovost življenja, ter racionalno uporabo naravnih virov v skladu z veljavno zakonodajo. Namen teh dejavnosti je okrepiti upravljanje gozdov in načrtovanje rabe zemljišč.

Kar zadeva lastništvo nad zemljišči, posest zemljišč in postopek legalizacije ter vodilno vlogo navedenih treh institucij, tj. INA, IP in ICF, je treba poudariti usklajevanje med njimi in honduraškim inštitutom za kavo (IHCAFE), katerega cilj je povečati socialno-ekonomski donos, ki ga ustvarjajo honduraški pridelovalci kave, z izboljšanjem konkurenčnosti proizvodne verige kave.

Usklajevanje med temi štirimi institucijami mora biti osredotočeno na doseganje razumevanja postopka izdajanja listin o lastništvu za pridelovalce kave na nacionalnih gozdnih območjih na način, s katerim se spoštujejo pogozdena območja, zavarovana območja in zbirna območja, da bi se preprečilo, da bi izdajanje novih listin o lastništvu povzročilo dodatno uničevanje in slabšanje stanja gozdov in okolja.

4.1. Akterji, vključeni v izvajanje LAS

Po vrstnem redu pomembnosti državnih institucij, ki so neposredno vključene v izvajanje LAS, je ICF kot vodja postopka institucija za nadzor nad gozdarstvom, ki izvršuje nacionalno politiko za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin. Njegove dejavnosti so osredotočene na upravljanje gozdnih virov, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin ter gospodarjenje z njimi, vključno z njihovim varstvom, obnavljanjem, pridobivanjem, ohranjanjem in spodbujanjem, pri čemer je njegov cilj spodbujati trajnostni razvoj ter tako podpirati družbene, gospodarske, okoljske in kulturne interese države.

Druge institucije, ki so neposredno vključene v izvajanje LAS, so navedene v oddelku 4.2 ter razvrščene glede na število kazalnikov in sredstev za preverjanje, za katere so pristojne na podlagi kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, med drugim v zvezi z registracijo davkov in nadzorom nad njimi, lastninskimi pravicami, socialno varnostjo in okoljem. Opis in kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, za katere je pristojna posamezna institucija, ter viri, potrebni za vsakega od njih, bodo predstavljeni v priročniku za preverjanje, ki ga bo potrdil skupni odbor za izvajanje Sporazuma, kot je določeno v Prilogi II.

V LAS so vključeni institucije in akterji, navedeni v nadaljevanju.

Sodni uradniki in organi kazenskega pregona (nacionalna policija za preventivne ukrepe, FFAA, PGR in MP) so pristojni za preprečevanje, nadzor in kazenski pregon. IAIP obravnava zadeve v zvezi z javnimi informacijami in preglednostjo.

Nacionalni direktorat za domorodna ljudstva in honduraška ljudstva afriškega porekla (DINAFROH) poroča ministrstvu za socialno vključenost (SEDIS) ter si prizadeva izboljšati kakovost življenja domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu s produktivnim gospodarskim, kulturnim, političnim in socialnim razvojem.

Zasebni gozdarski subjekti so subjekti, ki opravljajo dejavnosti vzdolž dobavne verige lesa, upoštevajo kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti ter zagotavljajo potrebne spremne listine. Izvajajo potrebne in ustrezne preglede, da bi zagotovili zakonitost lesa, ki ga obdelujejo, pri čemer zanje veljajo mehanizmi za preverjanje zakonitosti, ki jih izvajajo različne državne institucije glede na svoje pristojnosti. Ta skupina subjektov vključuje fizične in pravne osebe, ki so lastniki gozdov; mikro, mala, srednja in velika gozdarska podjetja; industrijske izvajalce sečnje; zasebne organe za potrjevanje; lokalne skupine itd. Ti subjekti morajo tudi privoliti v družbeni nadzor, ki ga skupaj z državnimi institucijami izvajajo organizacije civilne družbe prek CCFs.

V tem sporazumu organizacije civilne družbe vključujejo CCFs, ki delujejo na ravni skupnosti ter občinski, regionalni in nacionalni ravni, nevladne razvojne organizacije ter druge, ki dejavno sodelujejo pri nadzoru nad gozdnimi viri in njihovim vplivom na prebivalstvo ter izvajajo družbeni nadzor nad dejavnostmi organov in subjektov. Za to uporabljajo postopke in protokole za obravnavo pritožb, opisane v oddelku 10.3.

DPIAH so prek svojih upravljalnih organov in organizacij vključena v družbeni nadzor ter izvajanje mehanizmov in postopkov za prostovoljno predhodno in informirano posvetovanje. So upravičenci postopka legalizacije za gozdna območja, ki jih vodijo specializirane državne institucije, da bi se priznala njihova podedovana pravica do zemljišč. Če PIAH sodelujejo pri komercialnih gozdarskih dejavnostih kot subjekti, se zanje uporabljajo postopki LAS.

4.2. Državne institucije

V izvajanje kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti iz tega sporazuma je neposredno vključenih deset državnih institucij. Da bi se olajšalo izdajanje potrdil o pravni skladnosti vsem subjektom, ki upoštevajo kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in izpolnjujejo zahteve LAS, bodo vse institucije, vključene v ta sporazum, enoti ICF za preverjanje zakonitosti zagotovile informacije o skladnosti s kazalniki, za katere so pristojne. Ta obveznost velja tudi za različne organe ICF.

V nadaljevanju je predstavljena vsaka institucija, vključena v izvajanje kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, navedeno pa je tudi število kazalnikov in sredstev za preverjanje, za katere je pristojna.

4.2.1. Nacionalni inštitut za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (ICF)

ICF je nadzorna institucija za gozdarski sektor; izvršuje nacionalno politiko za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin ter je pooblaščen za oblikovanje programov, projektov in načrtov ter ustanavljanje tehničnih in operativnih upravnih enot, potrebnih za uresničevanje namena in ciljev zakona o gozdarstvu, zaščitenih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah (LFAPVS). Poleg tega opravlja funkcije v zvezi z izvrševanjem drugih zakonov, kot so zakoni o lastnini, splošni zakon o vodah in splošni zakon o okolju.

Dejavnosti ICF so osredotočene na upravljanje gozdnih virov, zavarovanih območij in prostoživečih živali in rastlin ter gospodarjenje z njimi, vključno z njihovim varstvom, obnavljanjem, produktivno uporabo, ohranjanjem in spodbujanjem, ter spodbujanje trajnostnega razvoja, ustreznega glede na družbene, gospodarske, okoljske in kulturne interese države.

4.2.2. Davčna služba (SAR)

Davčna služba (SAR) za registracijo davkov in nadzor nad njimi deluje ob centraliziranem usklajevanju z ICF, da bi zagotovila, da subjekti v gozdarski proizvodni verigi izpolnjujejo svoje davčne obveznosti.

V skladu s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti so glavne odgovornosti SAR, ki je nadomestila upravni odbor za prihodke (DEI), skladnost z nacionalnimi in mednarodnimi davčnimi predpisi ter njihovo izvrševanje, pa tudi upravljanje pobiranja dajatev in pristojbin, določenih na podlagi različnih zakonov.

4.2.3. Občine

Občinski organi so upravljalni in upravni organi za svoje občine, njihov cilj pa je zagotoviti blaginjo lokalnih prebivalcev, spodbujati celostni razvoj in varovati okolje.

V okviru LAS imajo občine dvojno vlogo: prvič, izpolnjevati svoje obveznosti na podlagi kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti kot lastniki občinskih gozdnih območij in, drugič, kot lokalna uprava razvijati in izvrševati občinsko obdavčitev. Občine uporabljajo orodje SAFT za upravljanje davkov in financ, ki olajšuje postopke notranje kontrole in zagotavlja popolne informacije o občinskih financah.

4.2.4. Inštitut za zemljišča (IP)

IP je decentralizirana državna institucija, pooblaščena za registracijo in opredelitev zemljišč in lastnikov zemljišč v celi državi; kot tak vodi nacionalni register vseh aktov in listin v zvezi z registracijo zemljišč in lastništva, vključno z evidentiranjem, priznavanjem, prenosom, spremembo, obdavčitvijo in preklicem lastninskih pravic.

4.2.5. Ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS)

STSS je na splošno pristojno za politiko zaposlovanja in sisteme socialne zaščite za socialno skrbstvo in socialno varnost delavcev in delodajalcev.

4.2.6. Honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS)

Honduraški inštitut za socialno varnost je avtonomni subjekt s pravno osebnostjo in lastnimi sredstvi, ki je neodvisen od nacionalnega davčnega organa. Odkar je bil ustanovljen, je pristojen za vodenje, usmerjanje, zagotavljanje in upravljanje storitev socialne varnosti za delovno aktivno prebivalstvo Hondurasa. V skladu z ustavo republike morajo vlada, delodajalci in delavci prispevati k financiranju, izboljševanju in širjenju sistema socialne varnosti.

Socialna varnost za delavski razred v Hondurasu temelji predvsem na kritju, ki ga zagotavlja IHSS, zato ima inštitut pomemben vpliv na upravljanje pri vprašanjih zdravja in socialne varnosti. IHSS je zastopan v večjih mestih države (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba in Puerto Cortés), kjer imajo sedež največji gozdarski subjekti, ne pa tudi v drugih populacijskih središčih države, še manj pa na podeželju, kjer dela večina gozdarskih subjektov.

4.2.7. Ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente)

MiAmbiente je pristojno za oblikovanje, usklajevanje, izvajanje in oceno politik v zvezi z okoljem, ekosistemi, varstvom in rabo vodnih virov, usklajevanjem, varstvom rastlinskih in živalskih vrst ter skladnostjo s presojo vplivov podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode na okolje.

4.2.8. Nacionalni inštitut za kmetijstvo (INA)

V zvezi z inštitutom INA se zdaj izvaja institucionalno prestrukturiranje, zato ni jasno, kje bo njegov sedež, njegove sedanje funkcije pa se lahko v prihodnje spremenijo. Če bodo katere koli funkcije, pomembne za LAS, ki jih zdaj izvaja inštitut INA, v prihodnje dodeljene drugim institucijam, bodo zadevne nove institucije uradno evidentirane za potrebe tega sporazuma kot institucije, ki so nadomestile inštitut INA.

Inštitut INA je na videz avtonomni organ, pristojen za izvajanje nacionalne politike kmetovanja, izdajanje listin o lastništvu za kmetijsko-gozdarska zemljišča ter zagotavljanje tehnične pomoči deležnikom na podeželju ter skupnostim domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, s čimer podeželsko prebivalstvo vključuje v celostni razvoj države. Pristojen je za registracijo lastništva nad kmetijskimi zemljišči ob usklajevanju z ICF in IP v postopku legalizacije lastništva nad zemljišči. V primeru vlog za lastništvo za nacionalna gozdna območja inštitut INA sodeluje z ICF, da bi se ohranila uporaba takih območij za gozdarstvo; za registracijo lastništva nad gozdnimi območji ni pristojen. Za dodelitev lastništva nad gozdnimi območji je vselej potrebno pozitivno tehnično mnenje ICF.

4.2.9. Ministrstvo za kmetijstvo in živino (SAG)

Ministrstvo za kmetijstvo in živino usklajuje vidike v zvezi s sektorskimi politikami, za izvajanje katerih so pristojne institucije, ki sestavljajo javni kmetijski sektor, zlasti tiste v zvezi s pravico do posesti, financiranjem podeželja, trgovino, gozdarstvom, pridelavo kmetijskih rastlin in živinorejo ter razvojem podeželja in gozdov.

SAG je pristojno za urejanje mednarodne trgovine s prostoživečimi živalmi in rastlinami na podlagi izvajanja Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami. V okviru tega sporazuma se to nanaša na lesne proizvode, pridobljene iz vrst, zajetih s konvencijo CITES.

4.2.10. Poddirektorat za carinske prihodke (DARA)

V skladu z izvršnim odlokom št. PCM-083-2016 je bila ustanovljena predsedniška komisija za celovito reformo carinskega sistema in trgovinskih organov (COPRISAO). Med postopkom celovite reforme carinskega sistema in trgovinskih organov bo ta komisija zdaj neposredno pristojna za poddirektorat za carinske prihodke (DARA).

V okviru LAS poddirektorat za carinske prihodke sodeluje pri nadzoru nad izvoženimi in uvoženimi lesnimi proizvodi in lesnimi proizvodi v tranzitu ter njihovo preverjanje. Med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma bi se moral končati temeljit pregled carinskih postopkov v zvezi z izvozom za ugotavljanje morebitnih vrzeli in drugih šibkosti, ki bi lahko vplival na metodologijo preverjanja.

4.2.11. Posredno vključene državne institucije

V nadaljevanju so opisane državne institucije, ki so posredno povezane z LAS, tj. niso v celoti ali neposredno odgovorne ali soodgovorne za preverjanje kazalnikov s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, ampak sodelujejo kot organi za državni nadzor, katerih funkcije so pomembne za zagotavljanje učinkovitega delovanja institucij centralne države in občinskih organov v zvezi z LAS.

Posebne enote, kot sta nacionalna medinstitucionalna varnostna sila (FUSINA) FFAA in medinstitucionalna projektna skupina za boj proti okoljski kriminaliteti (FTIA), so operativni organi za pregon okoljskih kaznivih dejanj na podlagi Nacionalne strategije za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI). Vlada je začasno ustanovila te organe, ki olajšujejo usklajevanje med institucijami, da bi se zaustavila nezakonita dejanja in izvrševala okoljska zakonodaja. Zlasti FTIA obsega ICF, MiAmbiente, sodne uradnike in organe kazenskega pregona (MP, PGR, nacionalna policija za preventivne ukrepein FFAAH). Vodi jo ICF in deluje kot medinstitucionalni usklajevalni mehanizem za obravnavo preiskav, kazni in spremljanja, zlasti za kazniva dejanja z velikim vplivom na okolje. Izkušnje, pridobljene s temi organi, se bodo uporabile kot zgled, če bo vzpostavljen stalen in dolgoročen mehanizem. Nacionalno medinstitucionalno varnostno silo FUSINA vodi FFAA, ukrepa pa na podlagi sodnih odločb.

4.2.11.1. Nacionalna policija za preventivne ukrepe (PNP)

Nacionalna policija za preventivne ukrepe zagotavlja, da lahko rezidenti na ozemlju Hondurasa svobodno uresničujejo svoje pravice in svoboščine, z izvrševanjem zakonov in drugih predpisov o varovanju življenja, ohranjanju naravne lepote ter varstvu okolja v mestih in na podeželju.

PNP v okviru LAS pomaga pri pregledih prevoza lesnih proizvodov, in sicer skupaj z ICF, sodnimi uradniki in vsemi drugimi organi kazenskega pregona. Na primer PNP skupaj z ICF in SAR deluje na kontrolnih točkah med tranzitom (zelene kontrolne točke).

4.2.11.2. Javno tožilstvo (MP)

Javno tožilstvo zastopa družbo in pri sodiščih vlaga tožbe v imenu javnosti. Ena od nalog tožilstva je preiskovati kazniva dejanja zoper okolje v skladu z veljavnimi pravnimi instrumenti za kaznovanje okoljskih dejanj, ki v Hondurasu pomenijo kazniva dejanja zoper okolje, in mednarodnimi pogodbami.

V gozdarskem sektorju javno tožilstvo deluje prek posebne službe za pregon okoljske kriminalitete (FEMA). Glavna vloga tožilstva kot predstavnika honduraške družbe zajema preiskovanje, dokumentiranje in predstavitev obtožb pri honduraških sodiščih v kazenskih postopkih zaradi dejanj, ki povzročajo škodo za okolje, ekosisteme, naravne vire in javno zdravje.

4.2.11.3. Urad generalnega tožilca (PGR)

Urad generalnega tožilca je pristojen za spodbujanje, zastopanje in varovanje pravic države v vseh sodnih postopkih, v katerih je država ena od strank; deluje kot splošni predstavnik države.

4.2.11.4. Vrhovno sodišče (CSJ)

Pooblastilo za izrekanje in izvrševanje sodb imajo izključno sodišča republike. Za izvrševanje pravice so pooblaščeni neodvisni sodniki.

4.2.11.5. Honduraške oborožene sile (FFAA)

FFAA so nacionalna institucija, katere glavne naloge so obramba ozemeljske celovitosti in suverenosti Hondurasa, ohranjanje miru in javnega reda ter zagotavljanje spoštovanja ustave.

Od leta 2006 so FFAA pristojne za podpiranje dela, ki se izvaja za varovanje državnih gozdov in ekosistemov; to nalogo izvajajo prek Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente (direktorat za podporo upravljanju ekosistemov in okolja) (C-9), preko katerega pomagajo pristojnim organom za pregon.

4.2.11.6. Nacionalni direktorat za domorodna ljudstva in honduraška ljudstva afriškega porekla (DINAFROH)

To je oddelek ministrstva za socialno vključenost (SEDIS), ki si prizadeva izboljšati kakovost življenja domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu s produktivnim gospodarskim, kulturnim, političnim in socialnim razvojem. Honduraška vlada ob usklajevanju z ministrstvom za zaposlovanje in socialno varnost (STSS) in podpori DINAFROH zdaj izvaja posvetovanje, ki bo podlaga za pripravo in sprejetje zakona o prostovoljnem predhodnem in informiranem soglasju z vsemi organizacijami devetih domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu ob podpori Programa Združenih narodov za razvoj in posebnega poročevalca ZN o pravicah domorodnih ljudstev.

4.2.11.7. Inštitut za dostop do javnih informacij (IAIP)

IAIP je decentraliziran državni organ, pristojen za spodbujanje in olajševanje dostopa državljanov do javnih informacij ter za urejanje institucionalnih postopkov za varstvo, razvrščanje in hrambo javnih informacij ter nadzor nad temi postopki.

V okviru LAS je IAIP med drugim pristojen za zagotavljanje, da lahko državljani uveljavljajo pravico do udeležbe pri upravljanju javnih zadev, ter zagotavljanje preglednosti pri izvajanju javnih funkcij in v odnosih med državo in fizičnimi osebami. Informacije v zvezi z gozdarskim sektorjem so objavljene na enotnem portalu IAIP za preglednosti in portalu ICF ter podrobno opisane na portalu vsake institucije. Poleg tega Priloga VIII vključuje dopolnilni ukrep za vzpostavitev sistema upravljanja za informacije, namenjene javnosti.

4.2.11.8. Nacionalna komisija za človekove pravice (CONADEH)

CONADEH spremlja spoštovanje pravic in jamstev, določenih v ustavi republike, Splošni deklaraciji človekovih pravic ter drugih pogodbah in konvencijah, ki jih je ratificiral Honduras.

4.2.11.9. Nacionalni raziskovalni sistem za gozdove, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (SINFOR)

SINFOR je javno-zasebna medinstitucionalna platforma, vzpostavljena z LFAPVS, za organizacijo, spodbujanje in promocijo znanstvenih raziskav v gozdarskem sektorju, na področju zavarovanih območij, prostoživečih živali in rastlin ter podobnega, pa tudi za spodbujanje prenosa strokovnega znanja in izkušenj ter tehnologije v Hondurasu.

Poleg tega zagotavlja najnovejše informacije za oblikovanje politik, pravil in predpisov, s katerimi se zagotavljata trajnost in upravljanje za sektor. V zvezi z načrtovanjem in spodbujanjem raziskav na področju gozdov, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin je SINFOR prednostno usmerjen v iskanje raziskovalnih priložnosti, ki jih je mogoče opredeliti v nacionalnih načrtih in strategijah, kot je ENCTI, ter strateških načrtih vsake udeležene institucije in drugih pobudah v zvezi s sektorjem.

4.3. Zasebni gozdarski sektor

V okviru LAS zasebni gozdarski sektor vključuje akterje, ki z namenom ustvarjanja dobička upravljajo ali proizvajajo surovino, jo pridobivajo iz gozdov, prevažajo, obdelujejo in dajejo na trg ter izvažajo in uvažajo.

Zaradi raznovrstnosti vključenih organizacij in njihovih komercialnih dejavnosti je bilo določenih več razvrstitev. V skladu z davčnim zakonikom so razvrščene na: (i) fizične osebe; (ii) pravne osebe, ki vključujejo poklicna partnerstva in poslovne družbe, zadruge in podjetja na podlagi združevanja, na splošno pa tudi združenja ali subjekte, ki imajo na podlagi javnega ali zasebnega prava status pravne osebe, ter (iii) subjekte, skupnosti, organizacije (domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu, lokalne skupine) ali pravne posle, ki pomenijo funkcionalno enoto ali enoto sredstva, tudi če nimajo pravne osebnosti.

Druga kategorija se nanaša na število zaposlenih pri posameznem podjetju: gozdarska mikro podjetja, večinoma ustanovljena kot družinska podjetja, imajo največ štiri zaposlene; mala gozdarska podjetja imajo 5–10 zaposlenih; srednja gozdarska podjetja imajo 11–100 zaposlenih, velika gozdarska podjetja pa imajo več kot 100 zaposlenih.

V skladu z LFAPVS so podjetja razvrščena v tri kategorije: podjetje za primarne gozdne proizvode, ki izvaja začetno obdelavo okroglega lesa ali katere koli druge lesne ali nelesne surovine, pridobljene iz gozda; podjetje za sekundarne gozdne proizvode ali obdelovalno podjetje, ki obdeluje proizvode iz podjetja za primarne gozdne proizvode.; in nazadnje, skladišča lesa ali lesnih proizvodov, ki dajejo različne lesne proizvode na trg.

Opozoriti je treba, da zgornji opis velja samo za industrijo, ki uporablja borov les; kar zadeva les listavcev, na datum začetka veljavnosti tega sporazuma v Hondurasu ni registriranih ali dejavnih podjetij za primarne gozdne proizvode. Poleg tega je les, pridobljen iz gozdov, praviloma grobo obdelan in ne okrogel les, saj se grobo obdela v gozdu in prepelje do zbirnih točk za nadaljnji prevoz z motornimi vozili do podjetja za sekundarne gozdne proizvode ali obdelavno podjetje ali skladišča lesa za prodajo. Zbirališča ali zbirni centri so po definiciji kraji, na katerih se lesni proizvodi zlagajo za naknaden prevoz, pri čemer se njihovo lastništvo ne spremeni. V nasprotju s tem so skladišča lesa kraji, na katerih njihovi lastniki kupujejo lesne proizvode od svojih dobaviteljev in jih prodajajo strankam.

ICF bo pri svojih rutinskih inšpekcijskih pregledih in na podlagi poročil o družbenem nadzoru, ki jih pripravljajo CCFs, redno spremljal vse morebitne spremembe gozdarske proizvodne verige, vključno z borovimi gozdovi in gozdovi listavcev, gozdnimi nasadi ali posameznimi drevesi zunaj gozdov, da bi preprečil pojav gozdarskih dejavnosti, ki niso zajete z LAS. Če se bo zaradi pregleda veljavnega pravnega okvira v prihodnje spremenila organizacija gozdarskega sektorja, bo LAS prilagojen, da se bo zagotovila pokritost vseh virov lesa.

Ti subjekti so tisti, ki izvajajo proizvodne procese, zato morajo v obsegu svojih pristojnosti ravnati v skladu s kazalniki in sredstvi za preverjanje. V ta namen izvajajo zadostne in ustrezne notranje kontrole v zvezi z dovoljenji za pridobivanje in proizvodnjo, pri čemer izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi z zaposlovanjem, okoljem, davki (nacionalnimi in občinskimi), prevozom in trgovino ter vse druge obveznosti, določene na podlagi posameznih kazalnikov. Poleg tega morajo voditi ustrezne evidence potrebnih spremnih listin in predvidenih sredstev za preverjanje.

Prav tako se za zasebne organizacije gozdarskega sektorja uporabljajo mehanizmi za preverjanje pravne skladnosti, ki jih v skladu s svojimi pristojnostmi izvajajo institucije države.

4.4. Organizacije civilne družbe

V skladu s honduraškim pravnim okvirom imajo državljani pravico in dolžnost sodelovati pri ukrepih, ki jih sprejemajo organi, in izvajati družbeni nadzor nad njimi. Gozdarski sektor vključuje različne organizacije civilne družbe, usmerjene v izvrševanje zakonodaje, ki imajo zelo dejavno in učinkovito vlogo pri sredstvih za preverjanje. Te organizacije so:

4.4.1. Lokalne organizacije

V skladu z LFAPVS se ustanovijo organi za udeležbo javnosti, posvetovanje in podporo za ICF, kot so CCFs, ki so organizirani in delujejo na lokalni ravni ali ravni skupnosti ter na občinski, regionalni in centralni podlagi. ENCTI nakazuje pomen teh organov za izvajanje družbenega nadzora, zlasti na občinski ravni in ravni skupnosti, podpiranje preverjanja gozdarskih načrtov za gospodarjenje, letnih delovnih načrtov ali drugih vrst dovoljenj, pa tudi za spodbujanje porabe zakonitega lesa. To se dosega ob usklajevanju z institucijami države ter zlasti ICF.

4.4.2. Nevladne razvojne organizacije

Ukrepe gozdarskega sektorja na institucionalni in ozemeljski ravni podpirajo različne nacionalne in mednarodne nevladne razvojne organizacije (3). Med drugim pri svojih dejavnostih obravnavajo organizacijo, krepitev zmogljivosti za organe za udeležbo javnosti na občinski ravni in ravni skupnosti, politični vpliv, družbeni nadzor, tehnično podporo ter varstvo človekovih pravic.

Med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma bodo nevladne razvojne organizacije razvile svojo metodologijo za izvajanje ukrepov družbenega nadzora. Poročila o tem družbenem nadzoru bodo predložena skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma in drugim organom, da bi se sprejeli ustrezni ukrepi. Tako bo vzpostavljen sistem za udeležbo, ki bo prispeval k nenehnemu izboljševanju postopkov upravljanja, določenih na podlagi tega sporazuma.

Poleg tega bo vzpostavljen sistem za obravnavanje pritožb, ki bo podpiral delovanje te funkcije družbenega nadzora; opisan je v oddelkih 10 in 11.

4.5. Domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu

V Hondurasu prebiva devet domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla. Večina jih prebiva na obsežnih gozdnih območjih, ki zajemajo tudi zavarovana območja in produktivne gozdove. Ta ljudstva so: Pech, Tawahka, Lenca, Maja Chortí, Tolupan, Miskito, Nahua, Garífuna ter angleško govoreči ljudje afriškega porekla; zastopajo jih različne organizacije, vključno z nacionalno konfederacijo domorodnih ljudstev v Hondurasu (CONPAH).

Ta ljudstva so akterji pri izvajanju LAS, vključno glede načela št. 2 kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti: „Honduras spoštuje pravice domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, ki prebivajo na gozdnih območjih.“

V gozdarskem sektorju so domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu:

— upravičenci postopka legalizacije, pravica do lastništva na ozemljih, ki so tradicionalno pripadala njihovim prednikom, pa se spoštuje;

— vključena v izvajanje mehanizmov in postopkov za prostovoljno predhodno in informirano soglasje (FPIC), vzpostavljenih za spoštovanje samoodločbe in avtonomije v skladu s Konvencijo MOD št. 169 in Deklaracijo ZN o pravicah domorodnih ljudstev, ter

— vključena v gospodarske dejavnosti na produktivnih gozdnih območjih v skladu s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti in veljavnimi zahtevami LAS.

4.6. Krepitev zmogljivosti

Krepitev zmogljivosti za zagotavljanje učinkovitega delovanja sistema in zakonitosti lesnih proizvodov je opisana v Prilogi VIII. Pri načrtovanju vsakega ukrepa bo opravljen pregled zmogljivosti, ki jih potrebujejo vsi akterji, vključeni v izvajanje LAS.

5. OBSEG/PODROČJE UPORABE LAS

Ves les in vse lesne proizvode s poreklom iz Hondurasa, ki so zajeti z LAS, je treba pridobivati iz zasebnih, občinskih ali nacionalnih gozdov (naravnih ali posajenih), s katerimi se gospodari na podlagi upravnih in tehničnih meril čim večje uspešnosti, številnih vrst uporabe in družbene enakopravnosti, da bi se zagotovili trajnost ekosistemov ter njihova produktivna, varovalna in okoljska zmogljivost.

LAS se bo uporabljal tudi za les iz drugih držav, če lahko njegovi uvozniki dokažejo, da je bil pridobljen iz zakonitih virov in uvožen v skladu z zakoni države porekla lesa in Hondurasa. LAS se bo uporabljal za vse subjekte, vključno s tistimi, ki imajo zasebna potrdila o gospodarjenju z gozdovi in nadzorni verigi, in tistimi, ki so lastniki nasadov dreves za komercialne namene.

5.1. Lesni proizvodi, vključeni v LAS

LAS zajema vse proizvode, opredeljene v Prilogi I k temu sporazumu. V skladu s členom 102 LFAPVS je izvoz nekaterih lesnih proizvodov prepovedan, pri čemer je navedeno, da se lahko les, pridobljen iz vrst listavcev v naravnih gozdovih, izvaža samo kot obdelan les. Zato izvoz okroglega ali grobo obdelanega lesa iz teh vrst ni dovoljen.

Čeprav se okrogli les in grobo obdelani les iz teh vrst ne smeta izvažati, sta zajeta z LAS ne glede na stopnjo obdelave.

Kadar se lesni proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k temu sporazumu, izvažajo v Unijo, se zanje ne uporablja postopek izdajanja dovoljenj FLEGT. V tem primeru morajo uvozniki v Uniji, ki uvažajo te proizvode iz Hondurasa, izvajati potrebno skrbnost v skladu z Uredbo(EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (4) , da lahko dokažejo njihovo zakonitost.

5.2. Trgi, zajeti z LAS

LAS se bo uporabljal za lesne proizvode, dane na vse trge, tj. izvozne in nacionalnega. Vseeno pa bodo prizadevanja za izvajanje LAS prednostno razvrščena glede na naslednjo razvrstitev trgov:

— trg Unije: preverjanje zakonitosti proizvodov, izvoženih na trg Unije, se bo izvajalo, kot je določeno v tem sporazumu, pri čemer se šteje, da je dovoljenje FLEGT osnovni pogoj takoj, ko se potrdi, da je shema pripravljena za izdajanje dovoljenj FLEGT po postopku iz Priloge VII;

— drugi mednarodni trgi: preverjanje zakonitosti izvoženih proizvodov se bo izvajalo, kot je določeno v tem sporazumu, ne glede na namembno državo izvoza, pri čemer se zakonitost dokaže z dovoljenjem H-Legal;

— domači trg: tudi preverjanje zakonitosti proizvodov, danih na domači trg, se bo izvajalo, kot je določeno v tem sporazumu, pri čemer se zakonitost subjektov, ki so lastniki teh proizvodov, dokaže s potrdili o pravni skladnosti.

V vseh teh fazah izvajanja LAS bodo sprejeti ukrepi za preprečevanje vstopa lesa neznanega ali nezakonitega porekla v gozdno dobavno verigo. Sposobnost za izvajanje LAS bo okrepljena z uporabo ukrepov, vključenih v Prilogo VIII.

5.3. Viri lesa, zajeti z LAS

Viri lesa, ki so zajeti z LAS, so razvrščeni, kot je opisano v nadaljevanju.

5.3.1. Les, pridobljen na nacionalnem ozemlju

Les, pridobljen na nacionalnem ozemlju, se pridobiva od naslednjih virov:

1. gozdov, in sicer naravnih ali nasadov;

2. območij, na katerih so vzpostavljeni kmetijsko-gozdarski sistemi, tj. naravna ali posajena drevesa v povezavi z drugimi vrstami, kot so kava, kakav ali druge kmetijske rastline;

3. posameznih iglavcev ali listavcev zunaj gozdov.

Pridobivanje se lahko izvaja v gozdovih listavcev ali borovih gozdovih, in sicer ne glede na to, kdo ima posest nad zemljiščem. Pridobivanje se dovoli na enega od naslednjih načinov:

— na podlagi načrta za gospodarjenje z gozdovi in povezanih letnih delovnih načrtov, ki jih ICF potrdi za: — upravičene skupnosti, ki imajo sklenjene pogodbe o gospodarjenju z gozdovi skupin (pogodbe o gospodarjenju z gozdovi skupnosti, CMFC); — posamezne upravičence pogodb o gospodarjenju z gozdovi ter — lastnike zasebnih, občinskih (ejido), nacionalnih in državnih gozdov;

— na podlagi posebnega načrta za kmetijsko-gozdarske sisteme in povezanega letnega načrta sečnje za lastnike kmetijsko-gozdarskih sistemov na zasebnih in občinskih (ejido) zemljiščih;

— na podlagi načrta za reševanje za pridobivanje v gozdovih, ki so jih prizadeli naravne nesreče, škodljivci ali bolezni, javna ali zasebna gradbena dela in spremembe vegetacije na kmetijskih zemljiščih. V zvezi z načrti za reševanje za območja, na katerih so predvidena javna ali zasebna gradbena dela ali spremembe vegetacije na kmetijskih zemljiščih, je potrebna presoja vplivov na okolje, preden MiAmbiente izda potrdilo o okoljskem dovoljenju. Načrti za reševanje, povezani s spremembo vegetacije za začasne ali trajne kmetijske rastline, se uporabljajo samo za kmetijska zemljišča. V členu 93 LFAPVS je določeno, da je treba naravno uporabo gozdnega zemljišča ohraniti in spoštovati v skladu s politikami in pravnimi predpisi o načrtovanju rabe zemljišč. Poleg tega so v členu 294 uredbe za LFAPVS prepovedane spremembe vegetacije v produktivnih gozdovih z načrti za gospodarjenje in na območjih z velikim proizvodnim potencialom gozdov. V oddelku 7.7 te priloge je podrobneje opisano preverjanje lesnih proizvodov, pridobljenih zaradi spremembe rabe zemljišč;

— na podlagi načrta za obnovo, izdelanega za pridobivanje gozdarskih stranskih proizvodov, zajetih s predhodnim dovoljenjem (letni delovni načrt, letni načrt sečnje, dovoljenja za pridobivanje v nasadih s potrdilom in načrti za reševanje);

— na podlagi dovoljenj za pridobivanje v nasadih s potrdilom (APC) za pridobivanje lesa iz gozdnih nasadov, ki jih potrdi ICF.

Tradicionalno so bila posamezna drevesa zunaj gozdov, ki rastejo predvsem na stanovanjskih in živinorejskih območjih, glavni vir lesa za mizarje. Vendar Honduras še nima zakonodaje, ki bi urejala posek teh dreves za trg, zato je bil v Prilogo VIII vključen dopolnilni ukrep v zvezi s tem. Ko bo ta zakonodaja začela veljati, bo vključena v ustrezni kazalnik kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti po postopku, predvidenem v oddelku 4 Priloge II.

Ta vir lesa bo vključen v LAS pred posodobitvijo kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, subjekti v gozdarskem sektorju, ki pridobivajo ta vir lesa, pa morajo izpolnjevati vse druge zahteve LAS.

5.3.2. Uvožen les

Fizične in pravne osebe, ki uvažajo les, morajo izvajati postopke potrebne skrbnosti, da bi dokazale, da je tveganje nezakonitega ravnanja v zvezi z uvoženim lesom zanemarljivo in da izvozniki iz države pridobivanja spoštujejo zakone. Obseg tega postopka potrebne skrbnosti bo določen med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma; v Prilogo VIII je bil vključen dopolnilni ukrep v zvezi z izvajanjem postopkov potrebne skrbnosti v Hondurasu.

5.3.3. Les, ki ni zajet z LAS

LAS ne vključuje v nadaljevanju navedenih dveh vrst lesa, za kateri se ne uporablja shema izdajanja dovoljenj FLEGT.

— Les v tranzitu Les v tranzitu je les iz tretjih držav ali les, ki začasno vstopa v Honduras na podlagi enotne tranzitne deklaracije, njegov končni cilj pa je druga država. Ta les je treba opredeliti in ločiti od dobavne verige lesa, pridobljenega v Hondurasu, ali uvoženega lesa. Les v tranzitu ne bo vključen v LAS, zato zanj ni mogoče izdati dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal za izvoz. V oddelku 7.5 je pojasnjeno, kako bo deloval mehanizem za nadzor nad tranzitom teh proizvodov, da bi se zagotovilo, da ne vstopijo v dobavno verigo za nacionalni trg.

— Zaplenjeni les Lesni proizvodi, zaplenjeni zaradi kršitve honduraške zakonodaje ali neizpolnitve obveznosti potrebne skrbnosti v primeru uvoženega lesa, niso vključeni v LAS. ICF in varnostne sile so pooblaščeni za izvajanje preiskav, potrebnih za pregon primerov, ki ga izvaja javno tožilstvo. V oddelku 7.6 je pojasnjeno, kaj se zgodi z zaseženim ali zaplenjenim lesom.

5.4. Obseg subjektov, vključenih v LAS

V tem sporazumu je „subjekt“ vsaka fizična ali pravna oseba, ki izvaja dejavnosti v gozdni proizvodni verigi. Obseg dejavnosti subjektov, zajetih z LAS, je opisan v preglednici 1.

Preglednica 1.

Obseg dejavnosti subjektov v gozdarskem sektorju

Subjekt Obseg dejavnosti v okviru LAS 1. Lastnik zasebnega gozdnega območja (vključno z domorodnimi skupnostmi z zemljiško pravico) in skupnega zemljišča (občine) Predloži vlogo za posest zemljišča ali dokaze o posesti zemljišča. Pred izvajanjem dejavnosti pridobivanja pri ICF predloži vlogo za odobritev načrta za gospodarjenje z gozdovi in povezanih letnih delovnih načrtov, načrta za reševanje ali načrta za obnovo. Pri ICF predloži vlogo za dovoljenja za prevoz pridobljenega lesa in poroča o uporabljenih dovoljenjih za prevoz, ki so evidentirana v podatkovni zbirki SIRMA. Po potrebi predloži dokaze o upoštevanju načel FPIC. 2. Lastnik območja s kmetijsko-gozdarskim sistemom Predloži vlogo za odobritev PESA in AFP za pridobivanje v okviru kmetijsko-gozdarskega sistema. Pri ICF predloži vlogo za dovoljenja za prevoz pridobljenega lesa in poroča o uporabljenih dovoljenjih za prevoz, ki so evidentirana v podatkovni zbirki SIRMA. 3. Lastnik gozdnega nasada Pri ICF predloži vlogo za pridobitev potrdila za gozdni nasad in pridobivanje na njem. Pri ICF predloži vlogo za dovoljenja za prevoz pridobljenega lesa in poroča o uporabljenih dovoljenjih za prevoz, ki so evidentirana v podatkovni zbirki SIRMA. 4. Uporabnik/prebivalec Na podlagi postopka legalizacije zemljišč pridobi pogodbo o užitku, v skladu s katero lahko opravlja dejavnosti gospodarjenja z gozdovi. Zahteve, ki jih morajo izpolniti zasebni upravičenci legalizacije nacionalnih gozdnih območij, so določene v LFAPVS. Pri ICF predloži vlogo za dovoljenje za ponovno pogozdovanje posesti ali izvajanje drugih gozdarskih/okoljskih dejavnosti. Predloži vlogo za pridobitev potrdila za nasad, nato pa še vlogo za dovoljenje za pridobivanje v njem. 5. Uporabnik gozdnih območij s pravico do užitka (vključno z lokalnimi skupinami) Predloži vlogo za sklenitev pogodbe o gospodarjenju z gozdovi, da bi lahko opravljal dejavnosti gospodarjenja z gozdovi; pri ICF predloži vlogo za odobritev načrta za gospodarjenje z gozdovi, načrta za reševanje ali načrta za obnovo, da bi lahko pridobival na gozdnem območju. 6. Pogodbeni izvajalec Lastnik gozda ga najame, ko sam z lastnimi sredstvi neposredno ne pridobiva lesa. Pridobiva in prevaža les iz gozda do podjetij za primarne gozdne proizvode ali skladišča lesa ter ga lahko tudi prodaja. Pri regionalnem uradu za gozdarstvo vloži dokument o registraciji ter navede opremo in ključno osebje, ki ju uporablja za dejavnosti pridobivanja in prevoza. Uporabljati mora dovoljenje za prevoz (ki ga odobri ICF) in tovorni list (ki ga odobri SAR). Upravičenec ali imetnik dovoljenja za pridobivanje, ki sklene pogodbo s podizvajalcem, je odgovoren za zagotavljanje skladnosti z veljavnimi predpisi. 7. Prevoznik Opravlja storitev prevoza blaga, v tem primeru lesa, bodisi okroglega z lokacije pridobivanja do podjetja za gozdne proizvode ali skladišča lesa bodisi obdelanih lesnih proizvodov iz podjetja za gozdne proizvode do končnega namembnega kraja. Na splošno to storitev naroči lastnik gozda, pogodbeni izvajalec ali podjetje za gozdne proizvode. V primeru gozdov listavcev se od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma šteje, da je prevoznik vključen od trenutka, ko je grobo obdelani les iz gozda naložen na zbirni točki zunaj gozda in se z vozili prevaža od tam do gozdarskih podjetij ali skladišč lesa. Organom predloži dokumente, ki dokazujejo zakonitost proizvodov, ki jih prevaža (dovoljenje za prevoz, račun, ki ga potrdi SAR, in po potrebi tovorni list ali račun). 8. Kvalificirani gozdarski tehnik (TFC) V imenu lastnika gozda pripravi načrte za gospodarjenje z gozdovi, posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme in povezane letne načrte, načrte za reševanje in načrte za obnovo. (Sam je odgovoren za upravljanje izvajanja letnih delovnih načrtov iz načrtov za gospodarjenje z gozdovi. V ta namen v imenu lastnika gozda pri ICF predloži memorandum o imenovanju in sprejetju ter postane upravitelj letnega delovnega načrta.) Pristojen je za skladnost s tehničnimi standardi, ki urejajo vse načine pridobivanja, ki jih upravlja. Poleg tega je pristojen za predložitev mesečnih poročil o napredku v zvezi z dovoljenji za prevoz, ki se uporabljajo za gozd, pri čemer navede podrobne informacije o pridobljenem lesu, podprte z izvodi uporabljenih dovoljenj. 9. Neodvisni gozdarski tehnik (TFI) Pripravi načrte za gospodarjenje z gozdovi, posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme in povezane letne načrte, načrte za reševanje in načrte za obnovo. Pristojen je za skladnost s tehničnimi standardi, ki urejajo vse načine pridobivanja, ki jih upravlja. Poleg tega je pristojen za predložitev mesečnih poročil o napredku v zvezi z dovoljenji za prevoz, ki se uporabljajo za gozd, pri čemer navede podrobne informacije o pridobljenem lesu, podprte z izvodi uporabljenih dovoljenj. 10. Izvoznik Pri ICF predloži vlogo za izdajo dovoljenja FLEGT (za Unijo) ali dovoljenja H-Legal (za druge namembne kraje), odvisno od tega, kam naj bi se pošiljke poslale. Pri carinskem organu predloži vlogo za izvozna dovoljenja, vključno z računom o uvozu, enotno carinsko deklaracijo (DUA) in drugimi dokumenti, ki dokazujejo zakonitost proizvodov, ki se izvažajo, v zvezi z omejitvami za javno zdravje ter tarifnimi in netarifnimi predpisi, vključno s potrdili CITES, kadar je ustrezno. 11. Uvoznik Pri carinskem organu predloži vlogo za uvozna dovoljenja, vključno z računom o uvozu, DUA in drugimi dokumenti, ki dokazujejo zakonitost proizvodov, ki se uvažajo, v zvezi z omejitvami za javno zdravje ter tarifnimi in netarifnimi predpisi, vključno s potrdili CITES, kadar je ustrezno. Izvaja mehanizme potrebne skrbnosti za preverjanje zakonitosti lesnega proizvoda, ki se kupuje. 12. Lastnik podjetja za primarne gozdne proizvode Vodi evidenco z najnovejšimi informacijami o vložkih in izložkih ter ICF predlaga mesečna poročila o proizvodnji, ki jim priloži potrjene račune o prodaji. Zahteva izdajo računov ter SAR predlaga mesečne in letne obračune prodaje, ki jim priloži ustrezne potrjene račune o prodaji in tovorne liste. Izvaja mehanizme potrebne skrbnosti za preverjanje zakonitosti proizvodov, ki se kupujejo. Kar zadeva gozdove listavcev, podjetij za primarne gozdne proizvode zdaj ni, saj se les grobo obdela, preden se prepelje iz gozda in da na trg prek podjetij za sekundarne gozdne proizvode ali skladišč lesa. 13. Lastnik podjetja za sekundarne gozdne proizvode (vključno z mizarskimi delavnicami ter drugimi mikro, malimi in srednjimi podjetji (MiPyME)) Vodi evidenco z najnovejšimi informacijami o vložkih in izložkih ter ICF predlaga mesečna poročila o proizvodnji, ki jim priloži potrjene račune o prodaji. Zahteva izdajo računov ter SAR predlaga mesečne in letne obračune prodaje, ki jim priloži ustrezne potrjene račune o prodaji in tovorne liste. Izvaja mehanizme potrebne skrbnosti za preverjanje zakonitosti proizvodov, ki se kupujejo. 14. Lastnik skladišča lesa Vodi evidenco z najnovejšimi informacijami o vložkih in izložkih ter ICF predlaga mesečna poročila o proizvodnji, ki jim priloži potrjene račune o prodaji. Zahteva izdajo računov ter SAR predlaga mesečne in letne obračune prodaje, ki jim priloži ustrezne potrjene račune o prodaji in tovorne liste. Izvaja mehanizme potrebne skrbnosti za preverjanje zakonitosti proizvodov, ki se kupujejo. 15. Delodajalec (pri katerem koli podjetju, ki spada v zgoraj opisane kategorije subjektov) Registrira zaposlene pri honduraškem inštitutu za socialno varnost in spoštuje delovno zakonodajo.

6. PREVERJANJE SKLADNOSTI Z OPREDELITVIJO ZAKONITOSTI

Lesni proizvodi iz Hondurasa so zakoniti, če so v skladu z opredelitvijo, opisano v Prilogi II.

Preverjanje opravljajo državne agencije (po potrebi z uporabo prispevkov priznanih zasebnih mehanizmov potrjevanja, kot je določeno v oddelku 8), ki izvajajo ustrezne preglede za zagotavljanje zakonitosti lesnih proizvodov.

Preverjanje mora biti dovolj zanesljivo in učinkovito, da se zagotovi odkritje kakršnega koli neizpolnjevanja zahtev s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti iz Priloge II v različnih fazah dobavne verige na nacionalnem trgu. Preverjanje zakonitosti je potrebno tudi za les, ki se uvaža in bo vstopil v nacionalno dobavno verigo.

6.1. Načela preverjanja zakonitosti

Pogodbenici bosta med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma posodobili in potrdili priročnik za preverjanje, v katerem je opisana metodologija preverjanja, ki jo je treba uporabljati za preverjanje pravne skladnosti za vse kazalnike in sredstva za preverjanje, ki so opredeljeni kot ključni elementi za določitev kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti. Za vsak kazalnik so določeni organ ali enota pri vsaki instituciji, pristojni za preverjanje, ter dokumenti, ki jih je treba preveriti. Poleg tega bosta določeni pogostost preverjanja kazalnika ter lokacija, navedena v evidencah, ki vsebujejo informacije in dokumente (v papirni in digitalni obliki), ki jih hranijo različne institucije v skladu s svojimi pristojnostmi.

6.1.1. Institucije, vključene v preverjanje zakonitosti

Preverjanje izvajajo jasno opredeljene institucije, ki imajo ustrezne vire, upravljavske sisteme in usposobljeno osebje pa tudi zanesljive in učinkovite mehanizme za nadzor nad navzkrižji interesov. Pri vsaki instituciji ima osebje za preverjanje znanje, spretnosti in izkušnje, potrebne za opravljanje dela, in je pod ustreznim nadzorom.

ICF in druge institucije, vključene v LAS, imajo organizacijsko in funkcionalno strukturo za preverjanje, ali vsi subjekti spoštujejo kazalnike zakonitosti. Zaradi količine informacij, ki jih bo vsaka institucija ustvarila pri preverjanju subjektov, ter potrebe po evidentiranju in posodabljanju teh informacij se bodo rezultati preverjanja vnašali v podatkovno zbirko, ki bo na voljo enoti ICF za preverjanje zakonitosti. Tako bo enota za preverjanje stalno imela na voljo vse informacije, potrebne za izdajanje potrdil o pravni skladnosti subjektom in pregledovanje njihove veljavnosti. Da bi bili zbiranje in posodabljanje podatkov izvedljivi, je potrebno usklajevanje institucij, kot je opisano v oddelku 11.

Spodnji diagram prikazuje tok podatkov med različnimi akterji, vključenimi v LAS, za preverjanje pravne skladnosti.

Preglednica 2 vsebuje opis mehanizmov za preverjanje pravne skladnosti, predstavljenih v zgornjem diagramu.

Preglednica 2.

Opis mehanizmov za preverjanje pravne skladnosti

Št. Opis 1. Subjekt v gozdarskem sektorju: fizična ali pravna oseba, ki izvaja dejavnosti v dobavni verigi z gozdnimi proizvodi. 2. Vloga za sredstva za preverjanje (Priloga II). 3. Metodologija za izdelavo sredstev za preverjanje v vsaki instituciji. Nekatera sredstva za preverjanje se izdelajo samo enkrat, druga pa se izdelujejo v rednih presledkih. 4. Izdelava fizičnih in/ali elektronskih sredstev za preverjanje (Priloga II). 5. Metodologija za preverjanje. Po odkritju primera neskladnosti vsaka institucija izvede postopke za dokumentiranje, obdelavo, spremljanje in vnos podatkov v podatkovno zbirko enote za preverjanje zakonitosti. 6. Popravni ali kazenski ukrepi v zvezi s pravno neskladnostjo na podlagi upravnega ukrepa ali ukrepa po uradni dolžnosti (oddelek 9 Priloge V). 7. Zbiranje podatkov vseh institucij o skupnem preverjanju pravne skladnosti, pri čemer se uporabljajo SIRMA, SNIF in Geoportal ICF ter druga orodja navedenih institucij (oddelka 6 in 7 Priloge V). 8. Predložitev vloge enoti za preverjanje zakonitosti za potrdilo o pravni skladnosti, ki dokazuje zakonitost subjekta (oddelka 6 in 7 Priloge V). 9. Zbiranje podatkov, ki jih hrani enota za preverjanje zakonitosti, za oceno skladnosti subjekta s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti in njegovega nadzora nad dobavno verigo. Če je sklep pozitiven, enota za preverjanje zakonitosti izda potrdilo o pravni skladnosti, ki kupcem na domačem trgu dokazuje, da subjekt izpolnjuje zahteve LAS (oddelka 6 in 7 Priloge V). 10. Predložitev vloge enoti za izdajanje dovoljenj FLEGT za dovoljenje FLEGT ali dovoljenje H-Legal, ki dokazuje zakonitost dejavnosti subjekta, da lahko subjekt izvaža svoje proizvode na kateri koli trg (Priloga IV). 11. Enota za izdajanje dovoljenj FLEGT sprejme odločitev o pravni skladnosti subjekta. Če je sklep enote za preverjanje pozitiven (tj. subjekt izpolnjuje vse zahteve LAS), se izda dovoljenje FLEGT (trg Unije) ali dovoljenje H-Legal (drugi trgi), ki strankam na mednarodnem trgu dokazuje, da subjekt izpolnjuje zahteve LAS. Če je odločitev negativna, enota za izdajanje dovoljenj FLEGT o tem obvesti vložnika (subjekt) (Priloga IV). 12. Neodvisni nadzorniki LAS pripravijo poročila o svojih ugotovitvah, ki vključujejo sklepe in priporočila skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma, pristojnemu za redno objavljanje teh poročil o nadzoru (Priloga VI). 13. Organizacije civilne družbe pripravijo poročila o preverjanju v zvezi z dovoljenji za pridobivanje in splošneje v zvezi z gozdarskim sektorjem, ki se dajo na voljo skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma (oddelek 4.4.2 Priloge V).

6.1.2. Postopki preverjanja na podlagi kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti

V priročniku, o katerem se pogodbenici dogovorita prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma, je opisana metodologija, ki jo uporabljajo vključene institucije, pristojne za preverjanje kazalnika ali njegovega dela. V priročniku bodo opredeljeni organ ali urad, pristojen za preverjanje, ter ukrepi, ki jih sprejme za opravljanje te naloge. V priročniku bo obravnavana tudi „pogostost preverjanja“, pri čemer bo navedeno, kdaj je treba preveriti sredstva za preverjanje; navedena bosta tudi organ in urad, pri katerih se bodo hranili izvodi teh informacij v papirni in digitalni obliki.

6.1.3. Hramba sredstev za preverjanje zakonitosti

Izvodi v papirni obliki in digitalne datoteke z dokumenti za vsako sredstvo za preverjanje se hranijo pri vsaki instituciji, ki je pristojna za izdelavo povezanih sredstev. Te „institucionalne“ evidence se hranijo najmanj deset let, kot se zahteva na podlagi zakona o preglednosti in dostopu do javnih informacij (LTAIP). V skladu z zakonom je tudi določen postopek za obdelavo informacij (členi 30, 31 in 32) in opredeljen pojem „javne informacije“ (člen 3), določeno pa je tudi, kaj bi bilo treba šteti za zaupne osebne podatke (člen 7) ali tajne podatke (člen 8).

Glede na pomen zakonitosti in pristnosti sredstev za preverjanje pristojne institucije zagotovijo, da se fizične in digitalne evidence hranijo za vsako sredstvo za preverjanje. Zaradi preglednosti in učinkovitosti upravljanja informacij morajo institucije, vključene v zvezi s sredstvi za preverjanje, zagotoviti, da se informacije iz njihovih evidenc pravočasno in učinkovito dajo na voljo drugim organizacijam, vključno z enoto ICF za preverjanje zakonitosti, kadar je to potrebno. Podobno bi morala vsaka institucija, povezana s preverjanjem zakonitosti, izkoristiti zakone, druge predpise in postopke, ki se uporabljajo v okviru njenih pristojnosti, da bi od subjektov pridobila potrebne informacije in jih hranila v svojih evidencah.

6.1.4. Informacijski sistemi in funkcije preverjanja

Računalniški sistemi, orodja in protokoli, ki že obstajajo in bodo še razviti za preverjanje skladnosti s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, bodo omogočili zbiranje nabora preverjanj dokumentov in preverjanj na terenu ter usklajevanje podatkov v celotni dobavni verigi lesa. V oddelku 3.2 so navedeni glavna računalniška orodja in protokoli, ki jih uporabljajo institucije, vključene v LAS. V nadaljevanju so na kratko opisani informacijski sistemi, ki zdaj delujejo in podpirajo institucije pri izvajanju njihovih pooblastil.

Pri ICF

— Nacionalni informacijski sistem za gozdarstvo (SNIF) To računalniško orodje se lahko uporablja za vodenje dinamičnih podatkovnih zbirk evidenc, ki dokazujejo lastništvo nad zasebnimi, nacionalnimi in občinskimi gozdovi ter podjetji za gozdne proizvode in skladišči lesa. Sistem vsebuje informacije o vseh dovoljenjih za pridobivanje, vključno z načrti za gospodarjenje, delovnimi načrti, načrti za reševanje, načrti za obnovo, posebnimi načrti za kmetijsko-gozdarske sisteme ter pridobivanjem na nasadih, ki jih je potrdil ICF. SNIF omogoča spremljanje lesa, ki potuje med izvajalci pridobivanja po dobavni verigi.

— Informacijski sistem za sledljivost lesa (SIRMA) To računalniško orodje omogoča spremljanje pridobivanja lesa in prevoznih tokov na podlagi evidence dovoljenj za prevoz, ki se uporabljajo za posamezno dovoljenje za pridobivanje. Sistem uporablja informacije iz SNIF za vodenje evidence dovoljenj za prevoz. Informacije o registriranih dovoljenjih za prevoz iz gozda do podjetij za gozdne proizvode ter vložkih in izložkih na vsakem členu verige se uskladijo na podlagi mesečnih poročil, ki jih predloži vsak subjekt. Na podlagi informacij, ki se hranijo v evidenci, je mogoče spremljati proizvodnjo, distribucijo ali prodajo ter zaloge.

— Geoportal Ta virtualna platforma z zemljevidom gozdov v Hondurasu prikazuje geografsko lokacijo in površino zavarovanih območij, območja, dodeljena v skladu s pogodbami o gospodarjenju, opredeljena mikropovodja, cestno infrastrukturo, načrte za gospodarjenje z gozdovi in referenčne zemljevide. Geoportal je povezan s SNIF. Te informacije se uporabljajo za opredelitev poti, po katerih potuje les, in načrtovanje kontrolnih točk za preverjanje na avtocestah in občutljivih točkah cestnega omrežja. Ko bodo izdelani novi moduli SNIF, se bodo sproti povezovali z Geoportalom: evidenca načrtov za reševanje, posebnih načrtov za kmetijsko-gozdarske sisteme, gozdnih nasadov s potrdilom, podjetij za gozdne proizvode itd.

Pri SAR

— Elektronski sistem za notranje prihodke (e-davki) S tega portala si lahko davkoplačevalci natisnejo obrazce za predložitev davčne napovedi. Sistem med drugim omogoča navzkrižno preverjanje informacij iz mesečnih vlog davkoplačevalcev, tj. davkov od dohodkov, in mesečnih poročil, ki jih subjekti predložijo ICF.

— Sistem za upravljanje davkov in financ (SAFT) S tem sistemom se izboljšajo učinkovitost, uspešnost, pravočasnost in preglednost občinske finančne uprave na podlagi avtomatiziranega in celostnega upravljanja upravnih in finančnih postopkov v skladu z zakonodajo države. Sistem olajšuje izvajanje notranje kontrole, z njim se celostno obravnavajo občinske finančne informacije, lahko pa se tudi poveže z drugimi programi za izdelavo statističnih podatkov in digitalnih zemljevidov.

— Nacionalni davčni register (RTN) Fizične in pravne osebe ter organizacije ali subjekti, ki nimajo pravne osebnosti, vendar izvajajo dejavnosti, zaradi katerih morajo plačevati davke, se morajo registrirati v Nacionalnem davčnem registru (RTN), ki ga vodijo davčni organi, kot je določeno v veljavni zakonodaji. V primeru fizičnih oseb je njihova številka v RTN, ki ostane enaka celo življenje, enaka številki iz nacionalnega registra oseb (RNP), le da se ji doda ena števka. Pravne osebe je treba vnesti v RTN, ko se registrirajo ali ustanovijo.

Pri IP

— Honduraški nacionalni sistem za upravljanje zemljišč (SINAP) To je informacijski sistem, ki se uporablja kot honduraška uradna platforma vlade za upravljanje informacij o lastninskih pravicah. SINAP vsebuje podsisteme, ki vključujejo honduraški enotni sistem za registracijo : — honduraški enotni sistem za registracijo (SURE) To je informacijski sistem, namenjen postopni posodobitvi postopka za registracijo lastninskih pravic, pravic do lastništva in registracijo zemljišč po vsej državi.

Pri IHSS

— Honduraški sistem socialne varnosti IHSS upravlja informacijski sistem o članih (SICA), s katerim vodi evidenco delodajalcev in zaposlenih pri registriranih podjetjih. Geografsko področje IHSS je nacionalno z zastopništvi in uradi v vseh večjih mestih po državi.

Pri MiAmbiente

— Sistem za poenostavljeno izdajanje okoljskih dovoljenj (SLAS) To orodje je bilo izdelano, da bi se podjetjem zagotovil prožen mehanizem, s katerim lahko nemudoma začnejo projekt, ker se zagotovi pospešena analiza pravnih vidikov, na podlagi katerih so projekti povsod v državi prepovedani ali izključeni, poglobljeno preuči določitev značilnosti količnika vplivov na okolje za vse vrste projektov ter samodejno določijo blažilni ukrepi, potrebni za zadevni projekt na geografskih koordinatah predvidene lokacije projekta.

Pri inštitutu INA

— Nacionalni kmetijski register (RAN) Za nacionalni kmetijski register ima inštitut INA register dokumentacije in geografske podatkovne zbirke, s katerimi lahko spremlja območja, za katera so bile izdane listine o lastništvu. Informacijskega sistema ali arhitekture relacijske podatkovne zbirke, ki omogoča interakcijo z drugimi sistemi, zdaj nima.

Pri DARA

— Avtomatizirani sistem Hondurasa za carinske prihodke (SARAH) Ta sistem uporablja najsodobnejše tehnologije, ki temeljijo na odprtih standardih in zagotavljajo zelo dostopno spletno carinsko storitev z uporabo standardnega brskalnika in spletnih storitev. Poleg tega vključuje dodatne aplikacije za podporo carinskemu upravljanju in omogočanje vzpostavitve kontrol ob sočasnem olajševanju mednarodne trgovine.

— Elektronski sistem Hondurasa za zunanjo trgovino (SECEH) in povezani spletni modul za potrjevanje izvoznih deklaracij SECEH podpira izvozni sektor tako, da omogoča spletno pridobivanje izvoznih dokumentov, potrebnih za carinjenje blaga.

— Sistem za mednarodni tranzit blaga (TIM) Ta informacijski sistem olajšuje standardizirane carinske postopke na srednjeameriških mejah, da bi se optimizirale migracijske, carinske in karantenske formalnosti z uporabo enotnega dokumenta, tj. enotnega dokumenta za mednarodni tranzit blaga (DUT).

— Integriran sistem za zunanjo trgovino (SICE) Ta sistem uporabnikom pri centralni banki Hondurasa (BCH) zagotavlja statistične podatke o zunanji trgovini ter prikazuje informacije v skladu s srednjeameriškim tarifnim sistemom (SAC), njegova zanesljivost pa je posledica dejstva, da se informacije najprej preverijo z uporabo številnih virov informacij. Med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma bodo razvita informacijska orodja, navedena v nadaljevanju.

— Oblikovanje sistema upravljanja za informacije, dokumentirane pri ICF ICF bo lahko z uporabo te virtualne knjižnice organiziral, spremljal in ohranjal dokumentirane informacije v zvezi z gozdarskim sektorjem, kot so med drugim zakoni, državne strategije in dokumenti politik, študije, sporazumi, poizvedbe, poročila, konvencije in varnostne kopije tehničnih dokumentov. Ta sistem je treba oblikovati tako, da bo izpolnjeval cilje vzdrževanja spletnega prostora, v katerem je mogoče opravljati poizvedbe in subjektom zagotoviti dostop do informacij o dokumentih za olajšanje odločanja. Izdelava tega sistema bo olajšala postopke preverjanja, ki jih izvaja ICF, to pa je eden od ključnih elementov LAS. Namen je torej hitro razviti ta sistem med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

— Izdelava podatkovne zbirke za enoto za preverjanje zakonitosti Da bi lahko enota za preverjanje zakonitosti preverjala skladnost subjektov s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in njihovo izpolnjevanje zahtev LAS, bo potrebovala orodje za prejemanje in posodabljanje informacij, s katerim bo lahko akterjem, vključenim v LAS, zagotovila dostop na podlagi medsebojne povezave s podatkovnimi zbirkami informacijskih sistemov institucij, vključenih v izvrševanje LAS. Izdelava te podatkovne zbirke bo olajšala postopke preverjanja dobavne verige in nadzora nad njo, kar je eden od ključnih elementov LAS. Namen je torej srednjeročno razviti to podatkovno zbirko med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

— Oblikovanje informacijskega sistema za registracijo, upravo in nadzor na področju gozdarstva (SIRACOF) Ta sistem je vključen med rezultate ENCTI kot računalniško orodje za povečanje učinkovitosti obravnave formalnosti, preglednosti upravnih postopkov in kakovosti informacij v evidencah ter podpiranje nadzornih mehanizmov v gozdni vrednostni verigi od gozda do obdelovalnih centrov ter do dajanja proizvodov na trg. Pri razvoju SIRACOF je bil dosežen precejšnji napredek z oblikovanjem in nenehnim posodabljanjem sistemov, kot so SNIF, SIRMA in Geoportal, na katerih temelji, saj se z njimi upravljajo in obdelujejo osnovne informacije.

— Oblikovanje sistema za vodenje evidence pri STSS STSS bo potrebovalo sistem, s katerim bo lahko preverjalo, ali subjekti upoštevajo kazalnike, povezane s področji, za katera je pristojno. Pripravljalna in organizacijska faza tega sporazuma bo ponudila možnost za opredelitev drugih modulov ali informacijskih sistemov za nadaljnje olajševanje ustvarjanja, prenosa, medsebojnega povezovanja in upravljanja informacij v zvezi s preverjanjem pravne skladnosti na način, ki ustreza razpoložljivi finančni, tehnični in kadrovski zmogljivosti. Zahteve in zmogljivost bodo podrobneje analizirane, da bi se za vsak primer ugotovila najustreznejša stopnja informatizacije sistema. To pomeni, da se bo seznam informacijskih sistemov za preverjanje pravne skladnosti nenehno razvijal.

6.1.5. Načelo obvladovanja tveganja v primeru neskladnosti z LAS

Glavni izziv pri izvajanju LAS je zmanjšanje nezakonitih praks. Za to je potreben celovit mehanizem za obvladovanje tveganja, ki ga je treba izvajati vzdolž celotne dobavne verige. V primerih, ko organi nimajo virov, potrebnih za to, da bi enako intenzivno in pogosto zagotovili učinkovito preverjanje na vseh območjih, preverjanje zakonitosti na podlagi tveganja ponuja možnost za odpravo te omejitve.

Obvladovanje tveganja pri izvajanju LAS zajema oceno verjetnosti pojava vsakega od tveganj in njihovega vpliva na zakonitost lesa. Pri tej oceni se bodo upoštevali rezultati referenčne študije stopnje skladnosti subjektov, vključene v Prilogo VIII. Narava tveganja se spreminja glede na to, kje se pojavi in kdaj. Zato odločanje temelji na objektivni in celostni metodologiji, ki jo uporabljajo ICF in druge državne agencije, pri čemer se najprej kategorizirajo tveganja in določijo merila za odločanje glede na okoliščine.

Priročnik za preverjanje, za katerega je pristojen skupni odbor za izvajanje Sporazuma, bo vseboval osnovna načela za kategorizacijo tveganj, ki bodo pomenila osnovo za odločanje o pristopu k preverjanju zakonitosti; nato se bodo analizirala tveganja nezakonitih praks, ki bi se lahko pojavila med izvajanjem LAS.

Pri postopkih za obvladovanje tveganja po vsej dobavni verigi se bodo upoštevale naslednje nezakonite prakse:

— vstop materiala iz neznanih virov in materiala, pridobljenega brez zakonitih pravic do sečnje, na kateri koli točki verige;

— primeri, ko je količina proizvoda z določenimi lastnostmi večja od deleža izvirnega proizvoda ali količine surovine z enakimi lastnostmi iz zakonitih virov, uporabljene pri proizvodnji ali postopku prodaje za navedeno vrsto proizvoda.

Vzporedno s tem se bodo pri postopkih za obvladovanje tveganja upoštevale spremne listine, ki dokazujejo zakonitost subjektov in njihovega lesa, kot so priznana potrdila iz potrjenih zasebnih sistemov potrjevanja, kot so opredeljeni v oddelku 8.

Sprejeti ukrepi za nadzor nad pravno skladnostjo in njeno preverjanje bodo temeljili na teh kategorijah tveganj. Opredeljeni bodo skupni medinstitucionalni ukrepi za povečanje učinkovitosti upravljanja na terenu z interakcijo med obstoječimi informacijskimi sistemi v državi.

Zato se z obvladovanjem tveganja olajša oblikovanje nacionalnih strateških ciljev, da bi se obravnavali izzivi, ki zahtevajo posebno pozornost pri upravljanju gozdov. Poleg tega je koristno oceniti, ali imajo institucije, pristojne za preverjanje zakonitosti v dobavni verigi lesa, ustrezne vire, in v nasprotnem primeru oblikovati ukrepe za odpravo pomanjkljivosti.

Kar zadeva obvladovanje tveganja v zvezi z uvozom, se lahko carinski pregledi izvajajo na mejnih prehodih ali v okviru postopkov inšpekcijskih pregledov po carinjenju v skladu s stopnjo tveganja. Inšpekcijski pregledi po carinjenju se lahko izvajajo za uvoz pošiljk, ki vsebujejo les. Carinski organ v skladu s carinsko zakonodajo uporabi metode obvladovanja tveganja, da določi obseg, vsebino in metodo inšpekcijskih pregledov uvoženih pošiljk po carinjenju.

Inšpekcijski pregled carinske dokumentacije in blaga, ki je bilo sproščeno, po carinjenju je treba izvesti najpozneje v petih letih od datuma registracije carinske deklaracije. Carinski organ in ICF tesno sodelujeta in se usklajujeta za spremljanje in preverjanje uvoza lesa, vključno z rednimi in sistematičnimi mejnimi in carinskimi kontrolami, pa tudi pregledi v primeru domnevnih tveganj.

Obvladovanje tveganja pri izvajanju LAS se bo uporabljalo tudi za sisteme potrebne skrbnosti zasebnih subjektov, zlasti uvoznikov, da bi se čim bolj zmanjšalo tveganje dajanja nezakonitega lesa ali lesnih proizvodov na nacionalni trg.

Kot je določeno v oddelku 6.2, bo drugi ključni element sistemov potrebne skrbnosti ocena tveganja navzočnosti nezakonitega lesa v dobavni verigi, ki jo opravi vsak subjekt na podlagi informacij, zbranih o dobaviteljih lesa, in ob upoštevanju meril, določenih v okviru postopkov, ki bodo oblikovani med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

Potrebna skrbnost zasebnih subjektov, in postopki nadzora na podlagi tveganja, ki jih izvajajo javne institucije, so vključeni v dopolnilne ukrepe v Prilogi VIII. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma bo pripravil, uporabil in potrdil postopke, potrebne za njihovo izvajanje, pred izdajo prvega dovoljenja FLEGT.

6.1.6. Pregled zakonitosti, po katerem se izda potrdilo o pravni skladnosti

ICF bo prek enote za preverjanje zakonitosti preverjal pravno skladnost vsakega subjekta v zvezi s kazalniki zakonitosti iz Priloge II in zahtevami v zvezi z dobavno verigo iz te priloge, ki se uporabljajo za vse subjekte, pri čemer bo upošteval postopke, po katerih se lahko vsakemu subjektu v gozdarskem sektorju izda potrdilo o pravni skladnosti.

Postopki za preglede zakonitosti in izdajanje potrdil o pravni skladnosti morajo pokazati, da:

— so bili lesni proizvodi pridobljeni na način, ki izpolnjuje vse zahteve, vključene v opredelitev zakonitosti. Kazalnike in sredstva za preverjanje te opredelitve je treba spoštovati v skladu z zakonom, dokazovati pa morajo zakonitost subjekta; dokazi o kakršni koli sedanji kršitvi ne smejo obstajati;

— se s kontrolami, ki jih izvajajo vključene institucije, priskrbi zagotovilo, da proizvodi vključujejo samo les iz zakonitih dejavnosti;

— vključene institucije pregledujejo zakonitost z inšpekcijskimi pregledi subjektov na terenu ter preverjanjem dokumentov in razpoložljivih podatkovnih zbirk;

— se pisno poročilo o tem postopku preverjanja in potrjevanja hrani v skladu s postopki, opredeljenimi v pripravljalni in organizacijski fazi tega sporazuma.

Po tem postopku preverjanja se izda potrdilo o pravni skladnosti, ki se dostavi vložniku, pri čemer postopek zajema korake, navedene v nadaljevanju.

Metodologija za izdelavo:

1. subjekt enoti ICF za preverjanje zakonitosti predloži vlogo za izdajo potrdila o pravni skladnosti;

2. na podlagi razporeda letnega pregleda zakonitosti SIIAVA vsaka institucija preveri pravno skladnost subjekta v skladu z veljavnimi predpisi, za katere je pristojna, in rezultate sporoči enoti ICF za preverjanje zakonitosti;

3. enota ICF za preverjanje zakonitosti analizira razpoložljiva sredstva za preverjanje, vključno s poročili o preverjanju, ki so jih predložile vključene institucije;

4. enota ICF za preverjanje zakonitosti oceni, ali subjekt spoštuje vse kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in izpolnjuje zahteve LAS;

5. če subjekt izpolnjuje vse te zahteve, enota ICF za preverjanje zakonitosti konča pregled zakonitosti subjekta z izdajo potrdila o pravni skladnosti.

Metodologija za preverjanje:

Enota ICF za preverjanje zakonitosti na zahtevo ICF ali katere koli druge zainteresirane institucije v SIRMA, SNIF ali drugem informacijskem sistemu, ki bo opredeljen med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma, preveri, ali ima subjekt veljavno potrdilo o pravni skladnosti. Podobno se obstoj veljavnega potrdila preveri vsakič, ko subjekt enoti za preverjanje zakonitosti predloži vlogo za obnovitev svojega potrdila o pravni skladnosti.

Po potrebi mora subjekt predložiti vlogo za obnovitev ali podaljšanje potrdila o pravni skladnosti pred potekom veljavnosti potrdila. Vložnik mora pri predložitvi vloge za podaljšanje obdobja veljavnosti vključiti spremne listine, s katerimi utemeljuje, da je treba veljavnost podaljšati (npr. če čaka, da mu bo institucija zagotovila sredstvo za preverjanje), če je bila vloga predložena pravočasno in v skladu z metodologijami za izdelavo, opredeljenimi v priročniku, ki ga bosta pogodbenici potrdili prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma. Enota za preverjanje zakonitosti bo analizirala spremne listine in presodila, ali je ustrezno izdati novo potrdilo o skladnosti ali obnoviti ali podaljšati obstoječe potrdilo.

Kot je opredeljeno v oddelku 8, se pri postopku za izdajanje potrdil o pravni skladnosti upoštevajo vsa priznana potrdila, izdana v okviru zasebnih sistemov potrjevanja, ki jih je potrdila država v okviru tega sporazuma. S tem se bo morda dejansko skrajšal pregled, potreben za ugotavljanje upravičenosti do potrdila o pravni skladnosti.

Postopki za izdajanje, obnovitev in podaljšanje obdobja veljavnosti potrdil o pravni skladnosti, vključno z opredelitvijo sestavnih delov upravne dokumentacije, delovanja sistema za usklajevanje podatkov različnih vključenih institucij ter postopka za obnovitev potrdil o pravni skladnosti, bodo opredeljeni s posebno regulativno določbo ICF med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma, ki bo predložena v potrditev skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma.

6.2. Obveznost subjektov v zvezi s preverjanjem zakonitosti

Gozdarski subjekti v celotni dobavni verigi bodo odgovorni za preverjanje zakonitosti proizvodov, ki jih kupujejo, z izvajanjem potrebne skrbnosti, kot je opredeljeno v oddelku 7.4.

Potrebno skrbnost je treba izvajati v zvezi s kupljenim lesom, in sicer za proizvode, pridobljene na nacionalnem trgu, in uvožene proizvode. Čeprav se preverjanje zakonitosti uporablja za vsak subjekt, je treba z njim dokazati, da vsak dobavitelj lesa prav tako preverja in dokumentira pravno skladnost lesa, ki ga kupuje. Informacije, opredeljene kot zaupne, kot so računovodski ali drugi podatki, se lahko izključijo iz potrebne skrbnosti, kot bo določeno v zvezi s postopki potrebne skrbnosti med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

Za vsak nakup lesa na vsaki točki dobavne verige pregledi, ki jih opravljajo subjekti, vključujejo preverjanje veljavnosti, pristnosti in skladnosti s kazalniki, ki se uporabljajo za ustreznega dobavitelja, vključno s korelacijo fizikalnih lastnosti lesa (vključno z vrstami in dimenzijami), da bi se zagotovila zakonitost porekla lesa. V primeru domnevnega tveganja, da je les nezakonit, morajo subjekti pred nakupom lesnih proizvodov sprejeti ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so opredeljeni v oddelku 7.1.

Če ima dobavitelj veljavno potrdilo o pravni skladnosti, ki ga je ustrezno izdala enota ICF za preverjanje zakonitosti, se lahko postopek potrebne skrbnosti omeji na zahtevo po predložitvi izvoda navedenega potrdila. Vendar mora subjekt preveriti veljavnost in pristnost potrdila o pravni skladnosti, pri tem pa uporabiti posebno orodje enote za preverjanje zakonitosti, ki bo razvito med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

Ko subjekti zberejo informacije o pravni skladnosti svojih dobaviteljev, so odgovorni za njihovo posodabljanje.

S preverjanjem skladnosti, ki ga izvajajo gozdarski subjekti s postopkom potrebne skrbnosti, je treba dokazati, da:

— so bili proizvodi proizvedeni na način, ki izpolnjuje vse zahteve, vključene v opredelitev zakonitosti, in da

— so vzpostavljeni ustrezni pregledi za zagotavljanje, da proizvodi vključujejo samo les, pridobljen pri zakonitih dejavnostih.

7. PREVERJANJE DOBAVNE VERIGE LESA IN LESNIH PROIZVODOV

Preverjanje dobavne verige lesa in lesnih proizvodov, vključenih v ta sporazum, je ena od odgovornosti ICF, ki se prek SIIAVA usklajuje z drugimi institucijami, vključenimi v LAS.

Dobavna veriga, ki zajema upravljanje, pridobivanje in pretok lesa in lesnih proizvodov iz bora in vrst listavcev, vključuje naslednje kritične točke, ki so podrobno opisane v dodatkih 1 in 2 k tej prilogi:

— uvoz lesnih proizvodov;

— tranzit lesnih proizvodov;

— popis gozda;

— posek dreves, pridobivanje okroglega ali žaganega lesa ter nalaganje lesa v gozdu ali zbirnih centrih;

— za borove gozdove: — prevoz okroglega lesa iz gozda do podjetij za primarne gozdne proizvode;

— za gozdove listavcev: — prevoz žaganega lesa iz gozda do centrov za začasno zbiranje; — skladiščenje lesa v centrih za začasno zbiranje; — prevoz žaganega lesa iz centrov za začasno zbiranje do podjetij za primarne gozdne proizvode;

— podjetja za primarne gozdne proizvode;

— prevoz obdelanih lesnih proizvodov;

— podjetja za sekundarne gozdne proizvode;

— skladišča lesa;

— izdajanje dovoljenj FLEGT in H-Legal;

— izvoz lesnih proizvodov;

— zaplemba lesnih proizvodov.

Na datum začetka veljavnosti tega sporazuma so členi v verigi na področju gozdov listavcev večinoma enaki kot tisti v verigi na področju borovih gozdov. Razlike so opisane v dodatkih 1 in 2 k tej prilogi.

7.1. Načela preverjanja dobavne verige

Nadzor nad dobavno verigo vključuje vse proizvode, zajete s tem sporazumom, ne glede na to, ali so