20070628

Resolucija [1]

o dobrem upravljanju, preglednosti in odgovornosti pri izkoriščanju naravnih virov v državah AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU

- zbrana na zasedanju v Wiesbadnu (Nemčija), ki je potekalo od 25. do 28. junija 2007,

- ob upoštevanju člena 17(1) Poslovnika,

- ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (Benin), kakor je bil spremenjen s sporazumom o spremembi sporazuma o partnerstvu, podpisanim v Luksemburgu 25. junija 2005 ("sporazum iz Cotonouja"), ter zlasti členov 9, 68 in 96 Sporazuma,

- ob upoštevanju konvencije Združenih narodov proti korupciji z dne 31. oktobra 2003,

- ob upoštevanju ustanovitve Mednarodnega kazenskega sodišča v Rimu dne 17. julija 1998,

- ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o korupciji in dejanjih korupcije pri mednarodnih trgovinskih transakcijah z dne 16. decembra 1996,

- ob upoštevanju medameriške konvencije proti korupciji, sprejete v Caracasu dne 29. marca 1996,

- ob upoštevanju konvencije Afriške unije o preprečevanju korupcije in boju proti njej, sprejete na 2. rednem zasedanju skupščine Afriške unije 11. julija 2003 v Maputu,

- ob upoštevanju konvencije OECD o boju proti podkupovanju tujih javnih uslužbencev v mednarodnih poslovnih transakcijah z dne 21. novembra 1997,

- ob upoštevanju nacionalne zakonodaje v zvezi s pranjem denarja, ki velja v državah AKP-EU,

- ob upoštevanju Pariške izjave o učinkovitosti razvojne pomoči z dne 2. marca 2005,

- ob upoštevanju izjave vrha G8 2. junija 2003 v Évianu z naslovom "Preprečevanje korupcije in večja preglednost" ter izjave, sprejete 8. junija 2007na vrhu G8 v Heiligendammu (Nemčija), z naslovom "Rast in odgovornost v Afriki",

- ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP [2],

- ob upoštevanju vodnika Mednarodnega denarnega sklada o preglednosti prihodkov od naravnih virov, sprejetega junija 2005,

- ob upoštevanju pregleda ekstraktivne industrije s strani Svetovne banke iz leta 2004,

- ob upoštevanju štiridesetih priporočil skupine za finančno ukrepanje (FATF) proti pranju denarja,

- ob upoštevanju ugotovitev plenarnega zasedanja skupine za finančno ukrepanje (FAFT) med 9. in 13. oktobrom 2006 v Vancouvru,

- ob upoštevanju pobud "Publish What You Pay" (PWYP) in "Publish What You Earn" (PWYE),

- ob upoštevanju načel in meril pobude za preglednost v ekstraktivni industriji,

- ob upoštevanju podpore, ki jo je Evropska unija v okviru procesa Kimberley namenila postopku priprave potrdil za uvoz in izvoz diamantov, ter sodelovanja držav AKP v procesu Kimberley,

- ob upoštevanju akcijskega načrta EU o uveljavitvi zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT) ter Uredbe ES št. 2173/2005,

- ob upoštevanju načrta o uveljavitvi zakonodaje in upravljanju na področju afriških gozdov, sprejetega leta 2003,

- ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 31. marca 2004 o upravljanju v razvojni politiki Evropske unije [3] ter resolucije z dne 6. aprila 2006 o učinkovitosti pomoči in korupciji v državah v razvoju [4],

- ob upoštevanju resolucije o vlogi nacionalnih parlamentov pri izvajanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja ter resolucije o kmetijskih in rudarskih proizvodih, ki ju je Evropski parlament sprejel 24. novembra 2005 [5],

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 12. oktobra 2005 z naslovom "Strategija EU za Afriko: k evropsko-afriškem paktu za pospešitev razvoja Afrike",

- ob upoštevanju poslanskega priročnika za preprečevanje korupcije, ki ga je pripravila svetovna organizacija parlamentarcev proti korupciji (GOPAC),

- ob upoštevanju indeksa zaznavnosti korupcije za leto 2006, ki ga je 6. novembra 2006 v Berlinu objavila organizacija Transparency International,

- ob upoštevanju poročila misije za ugotavljanje dejstev predsedstva skupne parlamentarne skupščine, ki je potekala med 23. in 27. februarjem 2006 v Mavretaniji,

- ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU 3937/07/konč.),

A. izhajajoč iz načela odgovornosti, ki jo imajo pri upravljanju javnih prihodkov in izdatkov vlade do svojih držav in vseh državljanov,

B. ker se morajo gospodarski in finančni dobički od izkoriščanja naravnih bogastev pokazati v znatno večjem človeškem razvoju,

C. ker je dolžnost in odgovornost vlad držav z bogatimi naravnimi viri, da prihodke prednostno uporabijo za izpolnitev osnovnih potreb svojih prebivalcev, zlasti za zdravstvo, izobraževanje in odpravljanje revščine,

D. ker bi moralo dobro upravljanje upoštevati dejstvo, da imajo ti prihodki veliko večjo dodano vrednost, če se naravne vire predeluje in bogati v državi izvora, kot če se jih izvaža kot surovine,

E. ker meni, da je naloga suverenih vlad in pristojnih javnih oblasti tudi, da prihodke od izkoriščanja naravnih virov njihove države uporabljajo odgovorno, da neposredno koristijo njenim sedanjim in prihodnjim državljanom,

F. ker izkoriščanje naravnih virov lahko postane gonilo trajnostnega razvoja le, če se njegov negativni socialni in okoljski vpliv zmanjša ter se njegovi dobički in stroški pravično porazdelijo,

G. ker imajo prebivalci držav z bogatimi naravnimi viri neodtujljivo pravico do čim bolj pravične porazdelitve koristi od bogastva in potenciala gospodarske rasti,

H. ker morajo odgovornost za naložbe v trajnostni razvoj držav z bogatimi naravnimi viri nositi tudi zadevne družbe, ki te naravne vire izkoriščajo,

I. ker nepreglednost pri zakonitih plačilih, ki jih nakazujejo vladam, pomeni precejšnje poslovno tveganje, ker lahko povzroča obtožbe o sodelovanju pri koruptivnem ravnanju in ogrozi zakonitost njihove dejavnosti,

J. ker je dolžnost evropskih vlad, da se bojujejo proti takšnim praksam,

K. ker slabo upravljanje in pomanjkljiva preglednost pri razpolaganju z vladnimi prihodki od naravnih virov lahko poglobita politično korupcijo in povečata možnost zlorabe javnih sredstev,

L. ker so se v zadnjih 36 mesecih zvišale svetovne cene nafte in posledično presežki prihodkov iz tega vira,

M. ker lahko visoki prihodki iz izkoriščanja naravnih virov, zlasti nafte, v državah v razvoju povzročijo veliko gospodarsko in družbeno neravnovesje, poglobijo socialne krivice ali celo spodbudijo nasilje, če se ne uporabijo primerno v korist vseh skupin prebivalstva in za namen nacionalnega razvoja, in ker v primeru nafte obstaja tveganje za umetno zvišanje kazalnikov rasti v škodo kazalnikov človeškega razvoja,

N. ker je Evropski parlament marca 2004 sprejel predlog spremembe direktive o preglednosti, v katerem je države članice EU pozval, naj družbe, ki kotirajo na evropskih borznih trgih, spodbudijo, da objavijo nakazila vladam,

O. ker naj bi se zaradi boljšega upravljanja in večje odgovornosti pri razpolaganju z javnimi financami zmanjšala možnost konfliktov, povezanih z izkoriščanjem naravnih virov,

P. ker bi večja davčna preglednost in odprava korupcije v javnih organih prispevali k zmanjšanju političnega tveganja in zagotovili stabilnejše okolje, ugodno za domače in tuje naložbe, zlasti v sektorju ekstraktivne industrije, kar so potrdili institucionalni investitorji, ki upravljajo sredstva v višini 12,3 milijarde EUR,

Q. ker se zaveda, da sta davčna preglednost in varna oskrba z energijo povezani, saj lahko korupcija in slabo upravljanje v državah dobaviteljicah energije okrepita lokalne zamere do energetskega sektorja in ogrozita energetske obrate, zaradi česar se zmanjša oskrba svetovnih trgov,

R. ker lahko imata slabo upravljanje in pomanjkanje odgovornosti v zvezi z izkoriščanjem naravnih virov tudi resne okoljske posledice, pretirana sečnja pa lahko povzroči širjenje puščave, druge podnebne spremembe in okoljsko škodo ter prizadene ljudi, rastline in živali,

S. ker prebivalstvo območij, kjer se izkoriščajo naravni viri, nima dovolj koristi od nastajajočih dobičkov, poleg tega pa jih pogosto prizadenejo resni okoljski vplivi takih dejavnosti, na primer onesnaženost zraka, vode in tal,

T. ker naravni viri ne vključujejo le mineralnih virov, ampak tudi živali in rastline, čista voda in zrak, ki jih je treba varovati ali izboljšati,

U. ker je treba izpostaviti okolju prijazne najboljše prakse v zvezi z upravljanjem naftnih virov in glavnih naravnih virov držav AKP,

V. ker je pomembno, da se med javnimi uslužbenci spodbuja vrednote in vrline kot so nesebičnost, poštenost, odgovornost, preglednost in odkritost, da bi korupcija postala nesprejemljiva in nemogoča,

W. ker je prizadevanje za poštenost in etične standarde predvsem način, da se prebivalstvu zagotovijo storitve, ki jih lahko upravičeno pričakuje od države v zvezi z izkoriščanjem naravnih virov,

X. ker je treba povečati zmogljivost parlamentov in demokratičnih institucij držav v razvoju, da bodo lahko učinkovito izvajali pristojnost nadzorovanja izvršne in proračunske veje oblasti,

Y. ker naravni viri v preteklosti niso bili vedno srečno naključje, ampak prepogosto nesreča za prebivalce držav, v katerih primanjkuje demokratičnega nadzora, odgovornosti in pravne države ter kjer je boj za vire povzročil korupcijo in nasilne konflikte, zaradi katerih je pogosto trpelo lokalno prebivalstvo,

Z. ker je vse večje povpraševanje po naravnih virih s strani hitro rastočih gospodarstev, kot je Kitajska, okrepilo mednarodna prizadevanja za takšne vire in pogosto podaljšalo obstoj nedemokratičnih režimov, nasilne konflikte in kršitve človekovih pravic,

AA. ker nekatere družbe ne upoštevajo dogovorjenih temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter so odgovorne za smrtne nezgode in izkoriščanje dela otrok; ker te družbe razen tega povzročajo vse večje krčenje gozdov v Afriki in povečanje nezakonite afriške trgovine s slonovino, medtem ko se je za druge večkrat ugotovilo, da opravljajo nezakonit ribolov v afriškem morju,

1. poziva države AKP, da kakršne koli dohodke od izkoriščanja naravnih virov prednostno namenijo za osnovne potrebe prebivalstva, zlasti za zdravstvo, izobraževanje in ohranjanje naravnih virov, ter s tem prispevajo k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja;

2. poziva države AKP in evropske države, da spoštujejo in v celoti izvajajo opredelitve in priporočila sporazuma iz Cotonouja v zvezi z dobrim upravljanjem (člen 9(3));

3. poziva države članice in Komisijo, da pri svojem prizadevanju za dobro upravljanje namenijo več pozornosti razvoju predelovalnega sektorja v državah AKP in ne zagotavljanju dostopa evropskih družb do naravnih virov v državah AKP;

4. poziva afriške države iz skupine AKP, da ratificirajo konvencijo Afriške unije o preprečevanju korupcije in boju proti njej; poziva karibske države, da ratificirajo medameriško konvencijo proti korupciji; poziva vse države AKP-EU, da ratificirajo konvencijo Združenih narodov proti korupciji in deklaracijo Združenih narodov proti korupciji pri mednarodnih trgovinskih transakcijah ter vzpostavijo posebne mehanizme za učinkovit nadzor in izvajanje določb iz odstavka 3;

5. poziva vlade držav članic Evropske unije in držav AKP, da sprejmejo in pomagajo izvajati načela iz zasebnih pobud za boljše upravljanje pri razpolaganju z dohodki od naravnih virov, kot so pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji ter pobudi "Publish What You Pay" in "Publish What You Earn";

6. poziva Evropsko komisijo in vlade držav članic EU, da spodbudijo izboljšanje in celovito izvajanje pobude za preglednost v ekstraktivni industriji, zlasti z uvedbo obveznih določb o preglednosti, vzpostavitvijo učinkovitih mehanizmov nadzora in izvajanjem minimalnega merila št. 5 o dejavnem sodelovanju civilne družbe pri pobudi, ter zagotovijo finančni prispevek v skrbniški sklad pobude;

7. poziva države AKP, da zagotovijo, da se prihodki uporabljajo tudi za diverzifikacijo njihovih gospodarstev in razvoj gospodarskih dejavnosti na naprednejših stopnjah proizvodnega procesa ter da se ne omejijo le na izkoriščanje naravnih virov;

8. poziva Evropsko komisijo, da v države v razvoju, ki so dobaviteljice energije, pošlje misije za pomoč pri izvajanju pobude za preglednost v ekstraktivni industriji;

9. poziva vse države AKP, ki so se formalno pridružile navedeni pobudi, da nadaljujejo z izvajanjem minimalnih meril, zlasti merila št. 5, in civilni družbi omogočijo, da brez omejitev, strahu ali izpostavljenosti zastraševanju izvaja svojo nadzorno vlogo;

10. spodbuja vse države z bogatimi naravnimi viri, ki so podpisnice sporazuma iz Cotonouja in ki se še niso formalno pridružile pobudi, da to storijo, ter poziva države članice EU in vlade AKP, da izvajajo določbe iz člena 7 sporazuma iz Cotonouja o krepitvi zmogljivosti civilne družbe ter priporočila obeh forumov civilne družbe AKP iz leta 2002 in aprila 2006;

11. poziva vse države AKP in vlade EU, da spodbudijo vse vlagatelje, da se pridružijo pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji ter spoštujejo vse pobude in konvencije, ki krepijo dobro upravljanje, preglednost in odgovornost v zvezi z izkoriščanjem naravnih virov;

12. poziva vse vlade AKP in EU, da tudi vlade držav v razvoju pozovejo k izpolnitvi obveznosti, kot so mednarodni temeljni delovni standardi, odprava dela otrok, obvladovanje širjenja orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, zlasti na konfliktnih območjih, ter prepoved nezakonitega uvoza surovin in lesa;

13. poziva Evropsko komisijo in države članice EU, da svojo razvojno pomoč za države, ki so bogate z naravnimi viri, pogojujejo z napredkom na področju dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti v zvezi z upravljanjem naravnih virov, tako da združijo in dejavno izvajajo pobude, kot so PWYP, PWYE in pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji;

14. poziva vlade držav članic Evropske unije in Evropsko komisijo, da z ustreznimi računovodskimi standardi in določbami prava družb podprejo prizadevanja držav članic za večjo preglednost v ekstraktivni industriji, v skladu s podporo, ki jo je Evropski parlament marca 2004 namenil spremembi direktive o preglednosti in sporočilu Komisije z dne 12. oktobra 2005 o strategiji za Afriko;

15. poziva vse ustrezne strani, da izvajajo standarde za doseganje preglednosti in večje odgovornosti pri razpolaganju z javnimi izdatki in prihodki izvajalcev sistemov, vključno s:

- proračunskim nadzorom s strani Parlamenta in njegovih organov,

- ločeno revizijo proračuna in javnih izdatkov s strani neodvisnega Računskega sodišča,

- preglednostjo državnih proračunov,

- pregledom nad prihodki in izdatki vlad držav AKP,

- odgovornostjo družb, za katere veljajo predpisi o razkritju informacij;

16. poziva vse udeležence, da zagotovijo, da vlade držav dobaviteljic energije, za katere so značilne velike težave z upravljanjem in korupcijo, nimajo koristi od dodatne pomoči, ugodnih trgovinskih pogojev ali drugih prednosti, dokler ne dokažejo dejanske in izmerljive zavezanosti k večji preglednosti, zlasti v zvezi z domačim proračunom;

17. poziva dvostranske in večstranske donatorje in agencije za kreditiranje izvoza, da razvijejo sklop pogojev, ki ne bodo le abstraktni, ampak bodo temeljili na fiduciarni odgovornosti vlad do državljanov, in partnerski sistem, v skladu s katerim bo nehumanitarna pomoč pogojena z vrsto posebnih skupno dogovorjenih meril, zlasti z javno preglednostjo prihodka od izkoriščanja naravnih virov v skladu z načeli, zapisanimi v vodniku Mednarodnega denarnega sklada o preglednosti prihodkov od naravnih virov;

18. poziva države AKP-EU, da zagotovijo, da za spodbujanje dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti v zvezi z izkoriščanjem naravnih virov veljajo vzajemne obveznosti in skupno dogovorjena merila v političnem dialogu iz člena 8 sporazuma iz Cotonouja;

19. poziva vlade držav članic Evropske unije, da zagotovijo, da bi vse večja preglednost in demokratičen nadzor v zvezi z uporabo prihodkov v državah, ki dobavljajo energijo Evropski uniji, postali prednostni nalogi skupne evropske energetske strategije;

20. priporoča, da se vprašanja dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti v zvezi z izkoriščanjem naravnih virov jasno izrazijo v prihodnji skupni strategiji EU in Afrike;

21. spodbuja izvajanje najboljših praks s področja upravljanja naftnih virov, kot jih opredeljuje vodnik Mednarodnega denarnega sklada o preglednosti prihodkov od naravnih virov;

22. poziva vlade in parlamente držav AKP in EU, da zagotovijo, da izkoriščanje naravnih virov ne bi povzročilo velikega ekološkega neravnotežja; v zvezi s tem z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko pretirana sečnja dreves privede do širjenja puščave in drugih podnebnih sprememb, v zvezi s katerimi bi bilo treba sprejeti ukrepe, kot so odgovorno gozdarstvo in primerne dejavnosti pogozdovanja, ter poziva družbe, ki izkoriščajo naravne vire, da spoštujejo okoljske standarde;

23. poziva nacionalne in regionalne vlade, parlamente in institucije, da zagotovijo, da bo zakonito izkoriščanje naravnih virov del načrta za varstvo okolja, usmerjenega k ukrepom za zaščito zraka, vode in tal ter ohranjanje raznolikosti živalskih in rastlinskih vrst;

24. poziva vse vlade, da sprejmejo zakone, ki prepovedujejo uvoz nezakonito posekanega lesa; in da hkrati zagotovijo, da bodo postopki javnih naročil omejeni na les iz trajnostnih in zakonitih virov;

25. poziva države proizvajalke lesa, da zagotovijo trajnostno sečnjo domačega lesa ob spoštovanju pravic lokalnega prebivalstva in upoštevanju vpliva na okolje;

26. poziva EU, da izvede celovito in uradno raziskavo o gozdarstvu, okrepi lastništvo zemlje in pravice do dostopa lokalnih skupnosti ter zagotovi ustrezno sodelovanje javnosti;

27. odločno poziva vse države, ki sodelujejo v trgovini z diamanti, da v celoti pristopijo k sistemu potrdil iz procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti; poudarja pomen doseganja neodvisnega nadzora nad tem, ali sodelujoče države in diamantna industrija upoštevajo smernice za trgovino z diamanti; poleg tega meni, da je sodelujočim državam v procesu Kimberley treba omogočiti nadzor skladnosti diamantne industrije;

28. poziva članice Varnostnega sveta ZN, da sprejmejo opredelitev "spornih virov" ter da upravljanje naravnih virov vključijo v mandat Komisije za izgradnjo miru;

29. spodbuja vzpostavitev in ustrezno uporabo informacijskih sistemov, kot je banka podatkov o rudnih bogastvih;

30. poudarja, da so družbe, ki izkoriščajo naravne vire, odgovorne za spodbujanje preglednega gospodarskega okolja, ki upošteva trajnostni razvoj, in da je v njihovem interesu, da delujejo na tak način; jih spodbuja, da v ta namen sprejmejo skupne pobude, kot je potrjevanje "čistih" družb;

31. opozarja, da člena 96 in 97 sporazuma iz Cotonouja za hujše primere korupcije določata posvetovanje;

32. poziva države AKP, da začnejo nacionalno javno razpravo o uporabi prihodkov od naravnih virov in socialni pravičnosti;

33. poziva države AKP, ki so proizvajalke nafte, da spoštujejo, podpirajo in spodbujajo delovanje zagovornikov preglednosti in boja proti korupciji;

34. poudarja vlogo nacionalnih parlamentov držav AKP pri spodbujanju dobrega upravljanja ter priporoča, da se ta vloga prizna in uradno uveljavi v prihodnji skupni strategiji EU in Afrike;

35. poziva nacionalne in regionalne parlamente AKP in EU ter predstavnike civilne družbe, da sodelujejo pri vzpostavitvi sistema medsebojnega nadzora, vključno s kazenskimi postopki, ki bo omogočal, da se vlade in uprave same borijo proti korupciji;

36. poziva vlade, institucije in vse politične vodje, da del prihodka od odgovornega izkoriščanja naravnih virov dodelijo za povečanje dohodka javnih uslužbencev, policistov in uslužbencev iz pomembnih gospodarskih sektorjev, da bi postala korupcija manj privlačna možnost;

37. poziva vlade držav AKP in Evropsko komisijo, da prek dialoga, izmenjave informacij in krepitve zmogljivosti nacionalne in regionalne parlamente držav AKP podprejo pri opravljanju nalog proračunske veje oblasti;

38. poziva Komisijo, da pripravi sporočilo, v katerem bo opredelila strategijo Evropske unije za krepitev parlamentarne demokracije in pravne države v državah v razvoju;

39. spodbuja nacionalne parlamente držav AKP, da izvajajo pritisk na svoje vlade za preprečevanje notranje korupcije in boljše upravljanje z javnimi prihodki z vključitvijo protikorupcijske zakonodaje in neodvisnih mehanizmov nadzora za večjo preglednost ali boljši dostop do informacij o uporabi in dodeljevanju prihodkov od izkoriščanja naravnih virov;

40. poudarja, da je v državah AKP treba okrepiti tudi pravosodni sistem ter neodvisne sodne in vrhovne revizijske institucije;

41. poleg tega poziva parlamente držav AKP, da pripravijo poseben kodeks dobrega upravljanja za preprečevanje kakršnega koli tveganja notranje korupcije; meni, da lahko tudi javna objava prihodkov poslancev parlamenta prispeva k večji preglednosti;

42. poziva nacionalne in regionalne parlamente, da podprejo in spodbujajo delovanje predstavnikov civilne družbe pri boju proti slabemu upravljanju in korupciji, tako da jim omogočijo čim boljše delovne pogoje in največjo mogočo svobodo delovanja, ter zagotovijo zmogljivost, sredstva in potrebne vire;

43. poziva, da civilna družba in nacionalni parlamenti sodelujejo pri učinkovitem proračunskem nadzoru in javne izdatke spremljajo prek posebnih poročil (PETS), v katerih se "rezultati" na osnovi meril, ki jih uporablja odbor za razvojno pomoč organizacije OECD, natančno primerjajo z "vložkom";

44. meni, da je treba pripraviti specifične socialne kazalnike, s katerimi bi pridobili natančnejše podatke o kakovosti upravljanja, ki so jo dosegle podpisnice sporazuma iz Cotonouja, in poziva vključene organizacije civilne družbe, da zagotovijo preglednost pri upravljanju sredstev, ki jih prejmejo;

45. poziva vlade, institucije in vse politične vodje, da javnim uslužbencem zagotovijo posebno usposabljanje in jih obvestijo o pomenu odgovorne uporabe in okolju prijaznega izkoriščanja naravnih virov;

46. poudarja, da lahko boj proti korupciji učinkovito prispeva k spodbujanju varnejšega okolja za naložbe; poziva Evropsko unijo, da kot sopredsedujoča programu javnih izdatkov in finančne odgovornosti, ki predstavlja usklajen okvir za oceno fiduciarnega tveganja v državah prejemnicah, vanj vključi specifične kazalnike javnih izdatkov in finančne odgovornosti za merjenje ravni korupcije;

47. poziva Komisijo, da pri spodbujanju dobrega upravljanja in začetku posvetovanja iz členov 96 in 97 sporazuma iz Cotonouja v zvezi z ustreznimi ukrepi proti skorumpiranim režimom, izhaja iz tako ugotovljenih ravni korupcije; vendar poudarja, da spodbujanje dobrega upravljanja ne bi smelo biti izgovor za enostransko določanje pogojev za pomoč;

48. opozarja na pomembno vlogo regionalnih pobud za zmanjšanje korupcije in dobro upravljanje, kot je afriški mehanizem za medsebojni pregled; poudarja, da morajo afriške države te pobude izvajati ter da jim morajo Komisija in države članice zagotoviti ustrezno tehnično in finančno pomoč;

49. poziva države članice Evropske unije, v katerih se nahajajo finančni centri, da sprejmejo vse potrebne pravne in upravne ukrepe za vračanje nezakonito pridobljenih sredstev v državo izvora;

50. naroči sopredsednikoma, da to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, nacionalnim in regionalnim parlamentom ter svetovni organizaciji parlamentarcev proti korupciji (GOPAC).

[1] Sprejeta 28. junija 2007 v Wiesbadnu (Nemčija).

[2] UL C 249, 7.10.2005.

[3] UL C 103 E, 29.4.2004, str. 550.

[4] Še ni objavljeno v Uradnem listu.

[5] UL C 136, 9.6.2006, str. 17.

--------------------------------------------------