PRIPOROČILO št. 1/2017 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-GRUZIJA

z dne 20. novembra 2017

o pridružitvenem načrtu EU-Gruzija [2017/2445]

PRIDRUŽITVENI SVET EU-GRUZIJA JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani,

ob upoštevanju naslednjega:

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 27. junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016.

Unija in Gruzija želita okrepiti svoje partnerstvo z dogovorom o sklopu prednostnih nalog za obdobje 2017–2020, katerih cilj bo podpirati in okrepiti odpornost in stabilnost Gruzije ter si hkrati prizadevati za tesnejše politično pridruževanje in globlje gospodarsko povezovanje.

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Člen 1

Pridružitveni svet priporoča, naj pogodbenici izvajata pridružitveni načrt EU-Gruzija, kot je določen v Prilogi.

Člen 2

Pridružitveni načrt EU-Gruzija za obdobje 2017–2020, kot je določen v Prilogi, nadomesti pridružitveni načrt EU-Gruzija za obdobje 2014–2016, ki je bil sprejet 26. junija 2014.

Člen 3

To priporočilo začne učinkovati na dan sprejetja.

(1) UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

PRILOGA

PRIDRUŽITVENI NAČRT MED EVROPSKO UNIJO IN GRUZIJO ZA OBDOBJE 2017–2020

Vsebina

1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta 69

2. Prednostne naloge pridružitvenega načrta 70

2.1 Ključne prednostne naloge za ukrepe 70

2.2 Demokracija, človekove pravice, dobro upravljanje in krepitev institucij 72

Pravosodje 73

Kazenski pregon 74

Boj proti korupciji, reforma javne upravne in javne storitve 74

Slabo ravnanje in mučenje 75

Enako obravnavanje 76

Pravice otrok 76

Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi 76

2.3 Zunanja in varnostna politika 76

Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja 77

Mirno reševanje sporov 78

Mednarodno kazensko sodišče 78

2.4 Pravica, svoboda in varnost 79

Varstvo osebnih podatkov 79

Migracije in azil 79

Upravljanje meja 80

Boj proti organiziranemu kriminalu 80

Boj proti prepovedanim drogam 80

Pranje denarja in financiranje terorizma 80

Sodelovanje v boju proti terorizmu 81

Pravno sodelovanje 81

2.5 Trgovina in z njo povezane zadeve 81

Blagovna menjava 81

Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura 82

Sanitarni in fitosanitarni ukrepi 82

Olajševanje carinskih postopkov in trgovine 82

Pravila o poreklu 83

Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje 83

Tekoča plačila in pretok kapitala 83

Javna naročila 84

Pravice intelektualne lastnine 84

Konkurenca 84

Preglednost 84

Trgovina in trajnostni razvoj 85

2.6 Gospodarski razvoj in tržne priložnosti 85

Kmetijstvo in razvoj podeželja 85

Notranji nadzor javnih financ in zunanja revizija 86

Obdavčitev 86

Statistika 86

Potrošniška politika 87

Pravo družb, računovodstvo in revizija ter upravljanje podjetij 87

Finančne storitve 87

Industrijska in podjetniška politika ter rudarstvo 88

Turizem 88

Zaposlovanje, socialna politika in enake možnosti 88

Sodelovanje na področju digitalnega gospodarstva in digitalne družbe 89

Ribiška in pomorska politika 89

Javno zdravje 89

2.7 Povezljivost, energijska učinkovitost, okolje, podnebni ukrepi in civilna zaščita Varovanje 90

Promet 90

Sodelovanje na področju energetike 90

Okolje 91

Podnebne spremembe 91

Civilna zaščita 92

2.8 Mobilnost in medosebni stiki 92

Sodelovanje na področju raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij 92

Izobraževanje, usposabljanje in mladi 93

Sodelovanje na področju kulture 93

Sodelovanje na področju avdiovizualne politike in medijev 93

Regionalni razvoj in regionalno sodelovanje 94

Sodelovanje v agencijah in programih EU 94

Obveščanje javnosti in prepoznavnost 94

Pridružitveni načrt med Evropsko unijo in Gruzijo za obdobje 2017–2020

Evropska unija, njene države članice in Gruzija (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) so 27. junija 2014 podpisale ambiciozen in inovativen pridružitveni sporazum, ki vključuje tudi poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini (DCFTA). Sporazum vsebuje zavezujoče, na pravilih temelječe določbe in predvideva okrepljeno sodelovanje, ki presega tisto iz tradicionalnih sporazumov in pokriva vsa interesna področja. Po dokončanju postopka ratifikacije se je začel pridružitveni sporazum v celoti uporabljati 1. julija 2016.

EU in Gruzija sta se 26. junija 2014 dogovorili o pridružitvenem načrtu za pripravo in olajšanje izvajanja pridružitvenega sporazuma. Načrt zagotavlja okvir za opredelitev prednostnih nalog za skupno delo v obdobju 2014–2016, da bi se dosegla cilja političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, določena v pridružitvenem sporazumu.

Ta dokument posodablja in preusmerja pridružitveni načrt za obdobje 2014–2016 ter določa nove prednostne naloge za skupno delo za obdobje 2017–2020. Razlikuje med kratkoročnimi prednostnimi nalogami (ki bi jih bilo treba doseči ali pri katerih bi bilo treba doseči večji napredek do konca leta 2018) in srednjeročnimi prednostnimi nalogami (ki bi jih bilo treba doseči ali pri katerih bi bilo treba doseči večji napredek do konca leta 2020).

Dejstvo, da se pridružitveni načrt osredotoča na omejeno število prednostnih nalog, ne vpliva na obseg ali mandat obstoječega dialoga v okviru drugih ustreznih sporazumov ali na večstranski ravni vzhodnega partnerstva. Prav tako ne vpliva na izvajanje obveznosti iz pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini od začetka njegove veljavnosti 1. julija 2016.

Poleg tega je režim, ki gruzijskim državljanom, ki so imetniki biometričnega potnega lista, omogoča, da od 28. marca 2017 v schengenske države (1) potujejo brez vizuma in ki je namenjen bistvenemu povečanju mobilnosti in medsebojnih stikov med obema stranema, v varnem in dobro upravljanem okolju, temeljni element, na katerem temeljita politično pridruževanje in gospodarsko povezovanje med Gruzijo in Evropsko unijo, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. EU priznava napredek Gruzije pri izpolnjevanju vseh zahtevanih referenčnih meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, ki je pripeljal do četrtega in zadnjega poročila o napredku, ki ga je Komisija sprejela 18. decembra 2015. Cilj tega posodobljenega pridružitvenega načrta je tudi beležiti in nadalje spodbujati trajne rezultate na vseh področjih, povezanih z akcijskim načrtom za liberalizacijo vizumske ureditve, da se tako zagotovi stalno izpolnjevanje vseh referenčnih meril tega akcijskega načrta v skladu z revidiranim mehanizmom za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti.

1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta

Izvajanje pridružitvenega načrta bodo usmerjala naslednja skupna načela:

— ukrepe, sprejete v okviru pridružitvenega načrta, bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, vključno z njegovo preambulo;

— prednostne naloge pridružitvenega načrta dopolnjujejo odgovornost EU in Gruzije, da bosta zdaj, ko je začel pridružitveni sporazum EU-Gruzija veljati v celoti, njegove določbe izvajali v celoti;

— pridružitveni načrt bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju načel preglednosti, odgovornosti in vključevanja;

— pri izvajanju pridružitvenega načrta se zahteva aktivna udeležba obeh strani;

— cilj pridružitvenega načrta je doseči otipljive in opredeljene rezultate s postopnim izvajanjem praktičnih ukrepov;

— pogodbenici priznavata, da je treba dogovorjene prednostne naloge podpirati z ustreznimi in zadostnimi političnimi, tehničnimi in finančnimi sredstvi, ter

— izvajanje pridružitvenega načrta bo predmet letnega poročanja, spremljanja in ocenjevanja. Doseženi napredek se bo preverjal tudi v okviru institucionalnih struktur, določenih v četrtem pridružitvenem sporazumu. Tudi civilna družba se bo spodbujala, da svoje dejavnosti na področju spremljanja osredotoči na pridružitveni načrt;

— Evropska unija bo Gruzijo podpirala pri izvajanju ciljev in prednostnih nalog iz pridružitvenega načrta. V ta namen bo uporabila vse razpoložljive vire podpore EU, na voljo pa bo dala tudi strokovno znanje, nasvete, dobro prakso ter tehnično znanje in izkušnje, omogočila bo izmenjavo informacij ter spodbujala gradnjo zmogljivosti, krepitev institucij in razvoj novih instrumentov pomoči. Poudarja, da je pomoč EU vezana na skupno dogovorjene pogojenosti, ki so povezane z napredkom pri izvajanju reform. Poleg tega si bo prizadevala za podporo drugih partneric Gruzije in ustrezno usklajevanje te podpore. Pri izvajanju pridružitvenega načrta bodo na voljo tudi ustrezni finančni instrumenti EU. Ne glede na to pridružitveni načrt sam po sebi ni dokument finančnega načrtovanja in ne nadomešča načrtovanja ali oblikovanja politik na ravni pogodbenic.

Podpora EU bo zagotovljena v okviru splošnih prednostnih nalog za pomoč Gruziji, ki so začrtane v enotnem okviru podpore Evropskega instrumenta sosedstva (ENI) in v programskih dokumentih za več držav v okviru ENI; zagotovljena bo v okviru skupnih sredstev, ki so na voljo za Gruzijo, ter ob polnem spoštovanju ustreznih izvedbenih pravil in postopkov zunanje pomoči EU, pri čemer se bodo skušale upoštevati prednostne naloge iz pridružitvenega načrta.

Ta pridružitveni načrt se bo začel uporabljati od trenutka, ko bo sprejet, pa do konca leta 2020, in sicer za začetno obdobje, ki se lahko sporazumno podaljša. Po potrebi se lahko kadar koli spremeni ali posodobi, in sicer sporazumno s pridružitvenim svetom EU-Gruzija.

2. Prednostne naloge pridružitvenega načrta

2.1 Ključne prednostne naloge za ukrepe

EU in Gruzija menita, da spada izvajanje pridružitvenega sporazuma in pridružitvenega načrta med ključne prednostne naloge za uskladitev in uveljavljanje skupnih vrednot in načel, ki sta jih razglasili EU in Gruzija.

Gruzija je od podpisa pridružitvenega sporazuma sprejela pomembne ukrepe in izvedla bistvene reforme za njegovo učinkovito izvajanje. EU priznava napredek, ki ga je dosegla Gruzija v smeri tesnejšega političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja z EU.

Poudarja, da močno podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja, med drugim še vedno zagovarja politiko nepriznavanja in sodelovanja v Gruziji, ter tudi poudarja, da je trdno zavezana miru, stabilnosti in reševanju konfliktov v Gruziji. EU poleg tega priznava, da Gruzija velja za vzor odporne države in družbe ter da ima vodilno vlogo kot uspevajoča, mirna in stabilna demokracija v regiji, zato je pripravljena okrepiti sodelovanje z njo na področju varnostnih vprašanj, z namenom izvajanja svojih strateških prednostnih nalog v sosedstvu, kot je bilo poudarjeno v globalni strategiji EU.

V tej zvezi bi bilo treba prednostno obravnavati naslednje reformne ukrepe:

Na področju krepitve institucij in dobrega upravljanja

1/ Neodvisnost sodstva in organov kazenskega pregona

Nadaljevanje reforme pravosodja, zlasti za zagotovitev popolne neodvisnosti sodnikov ter povečanje odgovornosti, učinkovitosti, nepristranskosti, integritete in strokovnosti pravosodnega sistema, z izvajanjem ključnih reform pravosodja, ki se med drugim nanašajo na visoki sodni svet, tožilstvo, pregledno in na zaslužnosti temelječo politiko zaposlovanja, odgovornost pravosodja, usposabljanje sodnikov, institucionalno strukturo sodišč, učinkovit elektronski sistem za vodenje zadev, pravno pomoč in pravne storitve, gospodarsko pravosodje in mehanizme za alternativno reševanje sporov. Nadaljnjo povečevanje odgovornosti in demokratičnega nadzora nad organi kazenskega pregona, neodvisno od kakršnega koli neupravičenega vmešavanja. Nadaljevanje reforme gruzijskega kazenskega zakonika s ciljem liberalizacije in modernizacije prava ter zagotovitev popolne usklajenosti tega zakonika z zadevnimi mednarodnimi standardi.

2/ Reforma javne uprave in izboljšanje javnih storitev ter boj proti korupciji

Nadaljevanje reforme javne uprave v skladu z načeli javne uprave in nedavno sprejetim zakonom o javni službi s poudarkom na spremljanju izvajanja in spodbujanju odgovorne, uspešne, učinkovite in pregledne javne uprave, sistema izbire, napredovanja in odpuščanja ter na vzpostavitvi strokovne, na kompetencah temelječe javne uprave, specializiranem, potrebam prilagojenem usposabljanju javnih uslužbencev, zaposlenih v vseh sektorjih javne uprave, agencijah in podjetjih v državni lasti, zagotavljanju kakovostnih javnih storitev in izboljšanju upravljanja javnih financ. Zagotovitev učinkovitega izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije in akcijskega načrta za preprečevanje, odkrivanje in obravnavanje korupcije, zlasti zapletene korupcije, ter izvajanje preverjanja premoženja in prihodkov vseh zadevnih uradnikov.

3/ Človekove pravice in temeljne svoboščine

Nadaljevanje učinkovitega izvajanja protidiskriminacijske zakonodaje, strategije na področju človekovih pravic in nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice ter krepitev pluralnosti, preglednosti in neodvisnosti medijev. Vzpostavitev neodvisnega preiskovalnega mehanizma za preiskovanje obtožb o slabem ravnanju s strani organov kazenskega pregona; povečanje enakosti spolov in zagotovitev enakega obravnavanja v družbenem, političnem in gospodarskem življenju ter osredotočanje na ukrepe za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja. Nadaljevanje prizadevanj za reforme za zagotovitev visoke stopnje varstva osebnih podatkov.

Na področju zunanje in varnostne politike

4/ Mirno reševanje sporov

Nadaljnje učinkovito sodelovanje med EU in Gruzijo za rešitev konflikta v dogovorjenih oblikah; okrepitev učinkovitega sodelovanja in usklajevanja med EU in Gruzijo na področju reševanja sporov; nadaljnja konstruktivna udeležba na mednarodnih razpravah v Ženevi, ki jim sopredsedujejo EU, ZN in OVSE, ter zagotovitev podpore zanje; uporaba dobrih uslug nadzorne misije Evropske unije v Gruziji za prispevanje k stabilnosti, normalizaciji in krepitvi zaupanja; sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje trgovine, svobode gibanja in gospodarskih vezi prek upravnih meja, vključno s pregledom zakonodaje; spodbujanje medosebnih stikov, krepitve zaupanja in sprave.

5/ Okrepljeno sodelovanje na področju varnostne in obrambne politike

Poglobitev dvostranskega dialoga o vprašanjih na področju varnosti in obrambe, v okviru katerega bi obravnavali vprašanja v skupnem interesu, med drugim terorizem, mednarodni organizirani kriminal itd., in določili usmeritev prihodnjega sodelovanja; olajšanje sodelovanja Gruzije v operacijah EU za krizno upravljanje ter tudi v usposabljanjih in posvetovanjih na področju SVOP; aktiviranje različnih instrumentov EU v podporo odpornosti in izgradnji zmogljivosti v Gruziji z namenom boja proti hibridnim grožnjam.

Na področju gospodarskega razvoja in tržnih priložnosti

6/ Izboljšano poslovno okolje in upravljanje naložb

Izvajanje strategije za MSP in ustreznega akcijskega načrta za obdobje 2016–2017, pa tudi poznejših akcijskih načrtov; nadaljnje izboljševanje regulativnega okvira, operativnega okolja in podpore za MSP; izboljšanje javno-zasebnega dialoga za opredelitev prednostnih nalog zasebnega sektorja, ki jih je treba podpreti s strukturnimi gospodarskimi reformami. Podpiranje reform infrastrukture finančnega sektorja; vzpostavitev sistema jamstva za vloge, reforma in zakonodaja bančnega sektorja, izboljšani registri kreditov/zavarovanj, izboljšano finančno poročanje in finančna revizija, ukrepi, ki omogočajo kapitalske trge, kot so razvoj mikro kreditov, lizinga, faktoringa in zavarovanja, vzpostavitev mehanizmov za alternativno reševanje sporov za gospodarske spore in izvrševanje pogodb.

7/ Kmetijstvo in razvoj podeželja

Izvajanje strategije Gruzije za razvoj podeželja za obdobje 2017–2020; podpiranje razvoja učinkovitih vrednostnih verig, izboljšanje zaposlitvenih možnosti na podeželskih območjih in podpiranje MSP zaradi povečanja njihove konkurenčnosti v izbranih sektorjih z visoko izvozno vrednostjo.

8/ Reforme, povezane s trgovino, ter sanitarni in fitosanitarni ukrepi

Izvajanje strategije o tehničnih ovirah v trgovini; razvoj infrastrukture, povezane z upravljanjem standardov, tehničnimi predpisi, meroslovjem, nadzorom trga, akreditacijo in postopki ugotavljanja skladnosti; izvajanje strategije za nadzor trga; nadaljnje izboljšanje trgovinske statistike; izvajanje strateškega okvira za carinsko sodelovanje; približevanje zakonodaje o carinskem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in zagotovitev upoštevanja klavzule o mirovanju za veljavne uvozne dajatve.

Izvajanje strategije za varnost hrane in programa približevanja predpisov, zlasti kodeksa o varnosti hrane, ter postopno sprejetje izvedbene horizontalne zakonodaje; zagotavljanje, da veterinarske in fitosanitarne preglede ter nadzor varnosti hrane na mejnih kontrolnih točkah izvaja pristojni organ; podpiranje sistema zgodnjega opozarjanja za hrano in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin ter povečanje laboratorijske zmogljivosti za sanitarne in fitosanitarne ukrepe.

Na področju povezljivosti, energijske učinkovitosti, okolja in podnebnih ukrepov

9/ Energetska varnost in energijska učinkovitost

Podpiranje pravočasnega izvajanja zavez, ki izhajajo iz formalnega pristopa Gruzije k Energetski skupnosti, predvsem z regulativnimi reformami in naložbami v energetsko varnost in energijsko učinkovitost, vključno z okrepitvijo mandata, zmogljivosti in neodvisnosti energetskega regulatorja; izgraditev omrežij energetske infrastrukture in medsebojnih povezav ter izboljšanje preglednosti in delovanja trga za električno energijo in plin.

10/ Promet

Razvoj gospodarsko pomembne infrastrukture, tudi z nadaljnjim izvajanjem projektov za razvoj osrednjega omrežja TEN-T.

11/ Okolje in podnebni ukrepi

Okrepitev približevanja okoljskemu pravnemu redu EU na področju upravljanja okolja s sprejetjem in izvajanjem nove zakonodaje o presoji vplivov na okolje, strateški presoji vplivov na okolje in okoljski odgovornosti, z zagotavljanjem javnega dostopa do okoljskih informacij in udeležbe javnosti pri odločanju, z vključevanjem vseh zainteresiranih strani, pa tudi z vključevanjem okolja v druga področja politike in z izboljšanjem izmenjave okoljskih informacij. Dokončanje strategije za razvoj z nizkimi emisijami ogljika. Začetek izvajanje novega globalnega sporazuma o podnebnih spremembah (Pariški sporazum).

Na področju mobilnosti in medosebnih stikov

12/ Migracije, azil in upravljanje meja

Zagotovitev trajnega spoštovanja] vseh referenčnih meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima skladno z zahtevami iz revidiranega mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti; učinkovito izvajanje partnerstva za mobilnost med EU in Gruzijo, migracijske strategije Gruzije za obdobje 2016–2020 in strategije Gruzije za integrirano upravljanje meja za obdobje 2014–2018 ter ustreznih spremljajočih akcijskih načrtov.

13/ Izobraževanje, zaposlovanje, raziskave, inovativnost in mladi

Povečanje splošne uspešnosti na področju izobraževanja in raziskav s celovito reformo izobraževalnega in raziskovalnega sektorja; razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju ter poklicnemu izobraževanju in usposabljanju; razvoj vizije in strategije za podpiranje razvoja gruzijskega sistema znanosti, tehnologije in inovacij, vključno z gruzijsko inovacijsko politiko; uresničevanje temeljnih pravic delavcev.

2.2 Demokracija, človekove pravice, dobro upravljanje in krepitev institucij

Cilj političnega dialoga in sodelovanja na področju reform v okviru tega pridružitvenega načrta je nadaljnja krepitev spoštovanja demokratičnih načel, kot so politični pluralizem, vključenost v odločanje in delitev oblasti ter sodelovanje z opozicijo, spoštovanje pravne države in dobrega upravljanja, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, kakor je zapisano v temeljnih konvencijah ZN in Sveta Evrope in s temi konvencijami povezanih protokolih, ter prispevati k utrditvi domače politične reforme, zlasti s približevanjem pravnemu redu EU.

Dialog in sodelovanje bosta vključevala naslednja področja:

(i) Krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic, zlasti z: — nadaljnjim zagotavljanjem demokratičnega poteka volitev, tudi lokalnih volitev oktobra 2017, z odpravljanjem, v novem volilnem ciklu, preostalih pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in upravljanju volitev, ki sta jih ugotovila medagencijska delovna skupina za svobodne in pravične volitve (IATF) in Urad za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), zlasti v priporočilih iz poročila misije ODIHR za opazovanje volitev po parlamentarnih volitvah leta 2016; — nadaljnjim zagotavljanjem, da se o zakonodajnih spremembah, ki vplivajo na ključne sestavne dele pravne države, kot je neodvisnost sodstva, organizira obsežno posvetovanje na nacionalni ravni ter, odvisno od primera, z Beneško komisijo Sveta Evrope, da se zagotovita njihova trajnost in izpolnjevanje evropskih standardov, zlasti v primeru načrtovanih sprememb gruzijske ustave, pri čemer je sodelovanje med Beneško komisijo in gruzijsko ustavno komisijo ključnega pomena; — nadaljnjim izboljševanjem razmerja moči med različnimi vejami oblasti in zmogljivostmi parlamenta za izvajanje njegovih nadzornih in zakonodajnih funkcij.

(ii) Nadaljnja reforma pravosodja, zlasti zagotovitev popolne neodvisnosti sodnikov ter krepitev odgovornosti, učinkovitosti, nepristranskosti in strokovnosti pravosodnega sistema ter organov kazenskega pregona, neodvisno od kakršnega koli neupravičenega vmešavanja; nadaljevanje boja proti korupciji: Pravosodje Kratkoročne prednostne naloge — razvoj in postopno izvajanje strategije za pravosodje in njenega akcijskega načrta, kar bo med drugim vključevalo izboljšanje politike in prakse imenovanja, napredovanja in usposabljanja sodnikov, s posebnim poudarkom na človekovih pravicah, ter zagotovitev ustreznih virov, da bo poskrbljeno za ustrezne strokovne kompetence sodnikov; nadaljnje spodbujanje neodvisnosti visoke šole za pravosodje, zlasti z okrepitvijo zmogljivosti; — zlasti izboljšanje učinkovitosti visokega sodnega sveta, med drugim z zagotovitvijo njegove neodvisnosti in odgovornosti; — izboljšanje sistema odgovornosti pravosodja z izvajanjem jasnih in podrobnih disciplinskih pravil, ki se učinkovito uveljavljajo, pa tudi z zagotavljanjem strokovnosti in integritete sodnikov; — racionalizacija institucionalne strukture splošnih sodišč, po potrebi tudi z uvedbo specializiranih odborov in senatov, ter zmanjšanje sodnih zaostankov na civilnih oddelkih splošnih sodišč; — razvoj sistema elektronskega dodeljevanja primerov in izboljšanje programa za elektronsko upravljanje primerov, da bi se povečalo zaupanje v pravosodje; — nadaljevanje reforme tožilstva, namenjene nadaljnjemu zagotavljanju, da bo delo tožilstva neodvisno od kakršnega koli neupravičenega vpliva, ter zagotavljanju večje preglednosti in odgovornosti; — nadaljevanje reforme kazenskega zakonika s ciljem liberalizacije kazni in modernizacije prava ter zagotovitev popolne usklajenosti tega zakonika z zadevnimi standardi EU in mednarodnimi standardi; — nadaljnje izboljšanje zakonodajnih in institucionalnih okvirov za zagotavljanje visokokakovostne brezplačne pravne pomoči, pa tudi plačljivih pravnih storitev; — nadaljnje zagotavljanje poštenega sojenja, dostopa do pravnega varstva in postopkovnih pravic v kazenskem postopku v skladu z obveznostmi Gruzije, ki izhajajo iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, sodne prakse Sodišča in drugih ustreznih konvencij Sveta Evrope, s polnim: — zagotavljanjem postopkovnih pravic obtoženih oseb v kazenskih postopkih; — zagotavljanjem, da imajo žrtve kaznivih dejanj, med drugim kaznivih dejanj iz sovraštva, pravico dostopa do pravnega varstva, zaščite, podpore in nadomestila — uvedba poštenih in učinkovitih ter bolj razširjenih alternativnih načinov reševanja sporov; — izvajanje pristopov rehabilitacije in ponovne socializacije v okviru kazenskih sistemov in sistemov pogojne obsodbe in zunaj njih za preprečevanje ponovitve kaznivih dejanj in ohranjanje ustreznega ravnovesja med zagotavljanjem pravnega reda in varnosti ter zagotavljanjem varstva človekovih pravic. Srednjeročne prednostne naloge — posodobitev zakonodaj na trgovinskem, civilnem in upravnem področju v skladu z nacionalnimi strategijami in pravnim redom EU; — zagotavljanje vključujočega dostopa do pravnega varstva z ustrezno financirano službo za pravno pomoč. Kazenski pregon Kratkoročne prednostne naloge — krepitev odgovornosti in demokratičnega nadzora nad organi kazenskega pregona. Za verodostojen odziv na pritožbe zoper policijo bo potreben strokoven in učinkovit mehanizem. Razmislek o sprejetju nadaljnjih ukrepov za spodbujanje neodvisnega in učinkovitega preiskovanja pritožb zoper uslužbence organov pregona. Zagotavljanje celovitega strokovnega usposabljanja uradnikov organov kazenskega pregona o etičnih standardih in človekovih pravicah, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic; — nadaljnja širitev uporabe alternativ zaporni kazni z uvedbo novih kazni brez odvzema prostosti in s povečanjem zmogljivosti probacijske službe. Boj proti korupciji, reforma javne upravne in javne storitve Kratkoročne prednostne naloge — nadaljevanje boja proti korupciji in zagotovitev učinkovitega izvajanja ustreznih mednarodnih pravnih instrumentov, kot so Konvencija ZN proti korupciji ter Kazenskopravna konvencija o korupciji in njen dodatni protokol, ter priporočil Skupine držav proti korupciji (skupina GRECO) pri Svetu Evrope in priporočil mreže OECD za boj proti korupciji za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo; — izboljšanje pravice državljanov do obveščenosti kot enega od ključnih ukrepov za učinkovito preprečevanje korupcije; — nadaljnja krepitev zmogljivosti obstoječih organov za nadzor, revizijo in finančne preiskave; — nadaljnje vključevalno oblikovanje politik s sodelovanjem državljanov in dialogom med civilno družb ter nacionalnimi in lokalnimi organi; — okrepitev nadzornih zmogljivosti parlamenta s povečanjem zmogljivosti sektorskih odborov; — nadaljnje izvajanje celovitega načrta reforme javne uprave ter krepitev usklajevanja, spremljanja in poročanja o celovitem načrtu in z njim povezanimi strategijami tako na politični kot na upravni ravni; — izvajanje novega pravnega okvira javnih storitev za zagotovitev strokovnejše javne uprave, ki bo bolj temeljila na kompetencah. Srednjeročne prednostne naloge — nadaljnja zagotovitev učinkovitega izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije in akcijskega načrta za preprečevanje, odkrivanje in obravnavanje korupcije, zlasti zapletene korupcije; — nadaljnja zagotovitev učinkovitega preiskovanja domnevnih primerov korupcije in oblikovanje učinkovitega sistema za preprečevanje nasprotja interesov; — posodobitev celovitega načrta reforme javne uprave in z njim povezanih strategij v skladu z načeli javne uprave; — spodbujanje odgovorne, uspešne, učinkovite in pregledne javne uprave ter okrepitev strokovne javne uprave, ki temelji na kompetencah; — krepitev upravljanja in reforme javne uprave na lokalni ravni v skladu z evropskimi standardi.

(iii) Zagotovitev spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin s celovitim sodelovanjem na področju zaščite človekovih pravic in temeljnih svoboščin ob upoštevanju ugotovitev iz poročila Thomasa Hammarberga „Gruzija v prehodu“. To sodelovanje bo vključevalo zlasti: Kratkoročne prednostne naloge — dejavno izvajanje nacionalne strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic, vključno s posebnimi priporočili organov ZN, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR), Sveta Evrope in Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) ter mednarodnih organizacij za človekove pravice, zlasti pri izvajanju protidiskriminacijskih politik, zaščiti manjšin in zasebnega življenja ter zagotavljanju svobode veroizpovedi; — nadaljnje učinkovito izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje za zagotovitev učinkovite zaščite pred diskriminacijo; — sprejetje ukrepov za podpis, ratifikacijo in prenos v nacionalno zakonodajo ustreznih instrumentov Sveta Evrope za boj proti diskriminaciji, vključno s Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima in tako imenovano Istanbulsko konvencijo, ter za prenos Konvencije ZN o pravicah invalidnih oseb v nacionalno zakonodajo; — izboljšanje dostopa do reproduktivnega in spolnega zdravja, informacij in preventive ter nadaljevanje boja proti škodljivim praksam, usmerjenim proti ženskam, vključno s pohabljanjem spolnih organov in drugimi oblikami poniževalnega ravnanja, zlasti na podeželskih območjih. Srednjeročne prednostne naloge — ohranitev učinkovitih predsodnih in izvensodnih mehanizmov za reševanje sporov in varstvo človekovih pravic; — nadaljnje spodbujanje in povečevanje ozaveščenosti o človekovih pravicah in nediskriminaciji v sodstvu, organih kazenskega pregona ter upravi, tudi z izvajanjem ustreznih usposabljanj; — nadaljnja krepitev pluralnosti, preglednosti in neodvisnosti medijev v skladu s priporočili Sveta Evrope; — upoštevanje priporočil urada javnega pravobranilca pri oblikovanju politike, zagotavljanje ustreznih virov in krepitev urada javnega pravobranilca; sodelovanje z javnim pravobranilcem v zvezi z njegovimi priporočili, povezanimi s primeri diskriminacije in učinkovitim delovanjem institucionalnega mehanizma, predvidenega v protidiskriminacijski zakonodaji, tudi s spremembami zakonodaje; — nadaljnja gradnja zmogljivosti spremljanja parlamentarnih odborov za človekove pravice in družbeno integracijo ter pravne zadeve v zvezi z izvajanjem strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic; — sodelovanje z organizacijami civilne družbe in reprezentativnimi socialnimi partnerji (sindikati in organizacijami delodajalcev) kot zainteresiranimi stranmi in nadzornimi organi na področjih, ki so v pridružitvenem sporazumu EU-Gruzija prednostno obravnavana, vključno s pravicami delavcev, zasebnostjo, pravicami pripadnikov manjšin in drugih ranljivih skupin ter svobodo medijev; — zagotovitev skladnosti s stalnimi določbami Sveta Evrope glede Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih. Slabo ravnanje in mučenje Kratkoročne prednostne naloge — sprejetje akcijskega načrta proti mučenju za obdobje 2017–2018 in sprejetje nadaljnjih ukrepov za boj proti slabemu ravnanju in mučenju ter okrepitev prizadevanj v okviru boja proti nekaznovanosti; — zagotovitev temeljite, pregledne in neodvisne preiskave vsake domnevne uporabe mučenja in slabega ravnanja v zavodih za prestajanje kazni ter v policijskih, vojaških in drugih zaprtih objektih z vzpostavitvijo neodvisnega mehanizma za preiskovanje obtožb o slabem ravnanju s strani organov kazenskega pregona; — nadaljnje podpiranje nacionalnega preventivnega mehanizma in sodelovanje v njem v okviru urada javnega pravobranilca, da se z zagotavljanjem njegovega učinkovitega delovanja.preprečijo zlorabe. Srednjeročne prednostne naloge — nadaljevanje prizadevanj za izboljšanje sistema zdravstvenega varstva v zavodih za prestajanje kazni in dostopa zapornikov do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami na področju duševnega zdravja. Krepitev zmogljivosti in spodbujanje zdravstvenih delavcev, ki delajo v ustanovah zaprtega tipa ali za te ustanove, da prijavijo slabo ravnanje in o njem poročajo; — nadaljnja krepitev učinkovitega notranjega in zunanjega spremljanja zavodov za prestajanje kazni, policijskih, vojaških in drugih zaprtih objektov za zgodnje odkrivanje in preprečevanje zlorab in slabega ravnanja. Enako obravnavanje Kratkoročne prednostne naloge — krepitev enakosti spolov in zagotavljanje enakega obravnavanja žensk in moških ter pripadnikov manjšin – ne glede na veroizpoved ali prepričanje, etnično ali nacionalno pripadnost, raso, spol, jezik, spolno usmerjenost, spolno identiteto, sposobnost ali drugo – v družbenem, političnem in gospodarskem življenju; — sprejetje nadaljnjih ukrepov za okrepitev izvajanja zakonodaje o nasilju zaradi spola, vključno z ozaveščanjem prebivalstva in specifičnih poklicnih skupin, kot je policija, zlasti na podeželskih območjih in območjih, kjer živijo manjšine. Izboljšanje dostopa žrtev do svetovalnih služb in varnih hiš. Srednjeročne prednostne naloge — približevanje evropskim standardom na področju zdravstvenih in varnostnih predpisov, pravil o varstvu materinstva ter pravil o usklajevanju starševskih in poklicnih obveznosti, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu; — aktivno ukrepanje za spodbujanje večje zastopanosti žensk v forumih za politično odločanje. Pravice otrok Kratkoročne prednostne naloge — zagotovitev ustreznih sredstev in okrepitev vloge urada javnega pravobranilca za njegovo nadaljnje delo na področju varstva otrokovih pravic, med drugim za izvajanje letnega spremljanja stanja v ustreznih institucijah, vključno z dnevnimi centri; — osredotočanje na ukrepe za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja. Srednjeročne prednostne naloge — spodbujanje ukrepov za obravnavanje potreb najbolj ranljivih otrok (tudi invalidnih otrok ter otrok, ki so brezdomci) z izboljšanjem in razširitvijo mehanizmov socialne zaščite, pa tudi s podpiranjem teritorialnega dostopa do programov habilitacije/rehabilitacije za invalidne otroke, ter ukrepanje za odpravo dela otrok; — nadaljnje izvajanje reforme mladoletniškega kazenskega prava; — nadaljnje prizadevanje za deinstitucionalizacijo otrok. Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi Kratkoročne prednostne naloge — sprejetje pravnega okvira z opredelitvijo nadzornih funkcij sistema delovne inšpekcije na področju varnosti in zdravja pri delu ter odprava omejitev glede pooblastil inšpektorjev v obstoječi zakonodaji v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela. Srednjeročne prednostne naloge — izvajanje delovnopravnega zakonika (sprejetega junija 2013) ter dodatna uskladitev tega zakonika in druge ustrezne zakonodaje s standardi Mednarodne organizacije dela. Podpora delovnopravnemu zakoniku s postopki za reševanje delovnih sporov ter razvojem kulture pogajanja z odobritvijo seznama mediatorjev; — nadaljevanje dela na področju vzpostavitve učinkovitega sistema delovne inšpekcije z ustreznimi pristojnostmi in zmogljivostmi za inšpekcijske preglede vseh delovnih pogojev ter odnosov med delavci in delodajalci v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela; — zagotovitev učinkovitega delovanja tristranske komisije za socialno partnerstvo in nadaljnje izboljševanje socialnega dialoga s sodelovanjem z Mednarodno organizacijo dela.

2.3 Zunanja in varnostna politika

Cilj dialoga in sodelovanja na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) je postopno zbliževanje, tudi na področju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); obravnavala se bodo zlasti vprašanja preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, regionalna stabilnost, razoroževanje, neširjenje orožja, nadzor nad oborožitvijo in nadzor nad izvozom orožja. Sodelovanje bo temeljilo na skupnih vrednotah in interesih, njegov namen pa bo povečati usklajenost in učinkovitost politik ob uporabi dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov.

Kratkoročne prednostne naloge

— Nadaljnje sodelovanje pri okrepljenem usklajevanju Gruzije z izjavami Evropske unije v okviru SZVP;

— nadaljnje sodelovanje pri usklajevanju z ukrepi EU v zvezi z avtonomnimi sankcijami;

— nadaljnje sodelovanje pri strateškem komuniciranju o vprašanjih, povezanih z vključevanjem v EU;

— okrepitev praktičnega sodelovanja pri preprečevanju konfliktov in kriznem upravljanju z lajšanjem sodelovanja Gruzije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja, ki jih vodi EU, ter dejavnosti svetovanja in usposabljanja na področju SVOP na podlagi okvirnega sporazuma o sodelovanju, podpisanega novembra 2013, in v večstranskem okviru delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP;

— spodbujanje in lajšanje sodelovanja Gruzije v dejavnostih usposabljanja in svetovanja, povezanih s SVOP (v okviru rednih dvostranskih posvetovanj in večstranske delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP);

— lajšanje sodelovanja Gruzije z agencijami EU pri vprašanjih, povezanih s SVOP;

— spodbujanje regionalnega sodelovanja pri varnostnih vprašanjih, kot so izboljšano upravljanje meja, upravljanje migracij, zaščita ključne infrastrukture, nadzor izvoza, odzivanje v izrednih razmerah, civilna zaščita, boj proti tihotapljenju in nezakoniti trgovini (npr. z biološkimi in jedrskimi materiali) ter usposabljanje ustreznega osebja, vključno s kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi centri odličnosti v Gruziji.

Srednjeročne prednostne naloge

— skupno prispevanje k okolju, ugodnemu za pragmatično sodelovanje, ter razvoj političnega dialoga in sodelovanje pri regionalnih in mednarodnih vprašanjih, tudi v okviru Sveta Evrope in OVSE;

— spodbujanje mirnega reševanja sporov ter mednarodne stabilnosti in varnosti na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja;

— povečanje naložb v odpornost in zmogljivost gruzijske države in družbe za boj proti hibridnim grožnjam z vključitvijo Gruzije v pobudo za krepitev zmogljivosti za varnost in razvoj ob zagotavljanju institucionalne podpore, usposabljanja in opreme, ki bodo prispevali k učinkovitosti globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko;

— lajšanje sodelovanja Gruzije z EU pri učinkoviti reformi varnostnega sektorja v Gruziji;

— spodbujanje skupnega spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti, kot je določeno v Ustanovni listini Združenih narodov in Helsinški sklepni listini OVSE.

Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja

Kratkoročne prednostne naloge

— sodelovanje in prispevanje k boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev s popolnim izpolnjevanjem in nacionalnim izvajanjem obstoječih obveznosti pogodbenic iz mednarodnih pogodb in sporazumov o mednarodnem razoroževanju in neširjenju orožja ter drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi.

Srednjeročne prednostne naloge

— sodelovanje za poglobitev mednarodnega soglasja o boju proti terorizmu, ki temelji na človekovih pravicah, vključno s pravno opredelitvijo terorističnih dejanj, med drugim z zavzemanjem za dogovor o celoviti konvenciji o mednarodnem terorizmu;

— sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, za zagotovitev varnosti in zaščite uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu;

— boj proti nezakoniti trgovini z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, na podlagi veljavnih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju;

— nadaljnje sodelovanje na področju nadzora izvoza konvencionalnega orožja ob upoštevanju Skupnega stališča EU o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme. Razvoj sodelovanja v boju proti trgovini z orožjem in uničevanje zalog;

— nadaljnje prispevanje k uravnoteženemu izvajanju vseh treh stebrov Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja.

Mirno reševanje sporov

Kratkoročne prednostne naloge

— nadaljnje učinkovito sodelovanje med EU in Gruzijo za rešitev konflikta v dogovorjenih oblikah, vključno s posvetovanji, da se določijo načini za ustrezno sodelovanje gruzijskih regij Abhazije in Tskhinvali/Južne Osetije pri poglobitvi odnosov med EU in Gruzijo;

— okrepitev učinkovitega sodelovanja in usklajevanja med EU in Gruzijo na področju reševanja sporov, med drugim z rednim političnim dialogom;

— nadaljnja konstruktivna udeležba na mednarodnih razpravah v Ženevi, ki jim sopredsedujejo EU, ZN in OVSE, ter zagotovitev podpore zanje;

— popolna in učinkovita uporaba dobrih uslug nadzorne misije EU v Gruziji za prispevanje k stabilnosti, normalizaciji, vključno z omogočanjem varnega in normalnega življenja lokalnim skupnostim, ki živijo na obeh straneh administrativnih mejnih črt, in h krepitvi zaupanja, med drugim z mehanizmi za preprečevanje incidentov in odziv nanje ter s kakršnimi koli drugimi ustreznimi mehanizmi, ukrepi ali dogovori;

— podpiranje prizadevanj za mirno reševanje sporov, tudi prek stikov s prebivalstvom gruzijskih regij Abhazija in Tskhinvali/Južna Osetija, glede na politiko Gruzije za spravo in vključevanje ter politiko EU za nepriznavanje in vključevanje, pri kateri sodelujeta EU in Gruzija;

— sodelovanje pri delitvi koristi in priložnosti, ki izhajajo iz političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja med EU in Gruzijo, s prebivalstvom onstran administrativne mejne črte, vključno z brezvizumsko ureditvijo za kratkoročno bivanje v schengenskem območju;

— sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje trgovine, svobode gibanja in gospodarskih vezi prek upravnih meja, vključno s pregledom zakonodaje, kot je zakon o zasedenih ozemljih; sodelovanje pri sprejetju ukrepov za okrepitev medsebojnih stikov, zaupanja in prizadevanj za spravo med skupnostmi, ločenimi zaradi konflikta;

— sprejetje dodatnih ukrepov za spodbujanje trajnostnega vključevanja notranje razseljenih oseb v gruzijsko družbo (lastninska pravica, zaposlovanje, ciljna podpora).

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljevanje skupnih prizadevanj za zagotovitev popolnega izvajanja sporazuma v šestih točkah z dne 12. avgusta 2008 in naknadnih izvedbenih ukrepov;

— nadaljevanje skupnih prizadevanj in sprejetje ukrepov za smiselno mednarodno sodelovanje na kraju samem v Gruziji, vključno s polnim izvajanjem mandata nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia);

— nadaljnje prizadevanje za varno, dostojno in prostovoljno vračanje vseh notranje razseljenih oseb in beguncev na kraj izvora v skladu z načeli mednarodnega prava;

— sprejetje ukrepov za trajnostno rešitev spora, pri čemer bo brez poseganja v obstoječe oblike obravnave vprašanj, povezanih s sporom, mirno reševanje spora ena od osrednjih tem političnega dialoga med pogodbenicama, pa tudi dialoga z drugimi ustreznimi mednarodnimi akterji.

Mednarodno kazensko sodišče

— nadaljnje sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem z izvajanjem Rimskega statuta in povezanih instrumentov ter prizadevanji za ohranitev njegove celovitosti. Nadaljnje sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri preiskavah vojnih dogodkov iz avgusta 2008.

2.4 Pravica, svoboda in varnost

Gruzija bo stalno izpolnjevala zahteve iz štirih sklopov akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima z dne 25. februarja 2013. Učinkovito, stalno in trajnostno izvajanje vseh referenčnih meril iz akcijskega načrta, vključno s tistimi iz sklopa 3 (Javni red in varnost), je ključnega pomena za ohranjanje brezvizumskega režima v EU. V skladu z revidiranim mehanizmom za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti je mogoče potovanja brez vizumov začasno ukiniti, če ena ali več specifičnih zahtev ni več izpolnjenih (2). V primeru utemeljene zaskrbljenosti glede izpolnjevanja konkretnih referenčnih meril iz akcijskega načrta bo Gruzija Evropski uniji na zahtevo zagotovila informacije.

Pogodbenici sodelujeta na naslednjih področjih:

Varstvo osebnih podatkov

Kratkoročne prednostne naloge

— zagotavljanje visoke ravni varstva osebnih podatkov v skladu z evropskimi standardi in sprejetje praktičnih ukrepov za zagotovitev spoštovanja pravice do varstva osebnih podatkov, tudi na področju kazenskega pravosodja; zagotavljanje uporabe standardov za varstvo podatkov v javnem in zasebnem sektorju.

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljnja krepitev zmogljivosti organa za varstvo podatkov (urad inšpektorja za varstvo osebnih podatkov) in spremljanje uporabe standardov o varstvu podatkov;

— nadaljnje izvajanje pravnega okvira za varstvo osebnih podatkov v vseh sektorjih, da bi se zagotovila visoka stopnja varstva podatkov v skladu z evropskimi instrumenti in standardi;

— približevanje gruzijske zakonodaje in prakse na področju varstva podatkov najnovejšim evropskim standardom varstva podatkov.

Migracije in azil

Kratkoročne prednostne naloge

— zagotavljanje popolnega delovanja enotnega sistema za analiziranje migracij in analize tveganja na področju migracij ter poročanje o posledičnih izboljšavah analize podatkov o migracijah in ocene tveganj;

— razvoj mehanizmov za boj proti nedovoljenim migracijam in spodbujanje zakonitih migracij, tudi s stalnimi, ciljno usmerjenimi kampanjami obveščanja o pravicah in obveznostih migrantov, o pravilih, ki urejajo njihov dostop do trga dela EU, ter o odgovornosti za morebitne zlorabe pravic v okviru brezvizumskega režima;

— poročanje o napredku pri postopnem opuščanju uporabe gruzijskih nebiometričnih potnih listov v skladu z akcijskim načrtom za liberalizacijo vizumskega režima.

Srednjeročne prednostne naloge

— učinkovito izvajanje migracijske strategije Gruzije za obdobje 2016–2020 in pripadajočega akcijskega načrta;

— redno posodabljanje (vsaj vsaki dve leti) migracijskega profila Gruzije;

— nadaljnje učinkovito izvajanje sporazuma o ponovnem sprejemu med EU in Gruzijo ter zagotovitev nemotenega prenosa dejavnosti centrov mobilnosti in dejavnosti ponovnega vključevanja na gruzijski državni program za ponovno vključevanje;

— nadaljnji razvoj praktičnega sodelovanja v okviru partnerstva za mobilnost med EU in Gruzijo.

Upravljanje meja

Srednjeročne prednostne naloge

— učinkovito izvajanje strategije Gruzije za integrirano upravljanje meja za obdobje 2014-2018 in pripadajočega akcijskega načrta;

— ohranjanje visoke kakovosti mejnih kontrol in nadzora meja s pomočjo sistema za upravljanje migracij na mejah in poročanje ter izvajanje projekta sistema upravljanja operacij na mejah;

— doseganje napredka pri razmejevanju državnih meja s sosednjimi državami.

Boj proti organiziranemu kriminalu

Kratkoročne prednostne naloge

— učinkovito izvajanje nacionalnega akcijskega načrta za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2017–2018 in nadaljevanje dejavnosti razvoja zmogljivosti, da bi lahko državni organi proaktivno odkrivali in učinkovito preiskovali primere trgovine z ljudmi;

— spremljanje in poročanje o učinkovitosti proaktivnega odkrivanja in preiskovanja primerov trgovine z ljudmi.

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljevanje prizadevanj na področju preprečevanja organiziranega kriminala in boja proti njemu;

— nadaljnji razvoj sodelovanja med organi kazenskega pregona držav članic EU in Gruzije za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu, izvajanje sporazuma o sodelovanju z Europolom in nadaljnje sodelovanje z agencijo CEPOL za namene usposabljanja na področju kazenskega pregona;

— okrepitev sodelovanja pri obravnavanju kibernetske kriminalitete in zagotavljanje ustreznega usposabljanja gruzijskim organom na področju kazenskega pregona.

Boj proti prepovedanim drogam

Kratkoročne prednostne naloge

— izvajanje nacionalne strategije za boj proti drogam in akcijskega načrta za obdobje 2016-2018.

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljnje zagotavljanje uravnoteženega in celostnega pristopa k vprašanjem, povezanim z drogami, za lažje soočanje z zdravstvenimi in socialnimi posledicami zlorabe drog, zagotavljanje učinkovitejšega preprečevanja ter prizadevanje za zmanjšanje ponudbe prepovedanih drog, trgovine z njimi in povpraševanja po njih;

— nadaljnji redni dialog okviru dialoga o drogah, ki poteka pod okriljem vzhodnega partnerstva;

— nadaljnji razvoj sodelovanja in izmenjave informacij, tudi s čim učinkovitejšo uporabo memoranduma o soglasju med Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) ter gruzijskim ministrstvom za pravosodje.

Pranje denarja in financiranje terorizma

Kratkoročne prednostne naloge

— uskladitev gruzijske zakonodaje s četrto direktivo o preprečevanju pranja denarja;

— spremljanje in poročanje o številu izdanih odredb o zasegu in zaplembi ter o ocenjeni vrednosti zaseženega in zaplenjenega premoženja, da se zagotovi učinkovito izvajanje gruzijske zakonodaje o zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji.

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljevanje prizadevanj za nadaljnji razvoj pravnega in institucionalnega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima, tudi s približevanjem zakonodaji EU na teh področjih;

— nadaljnje izvajanje standardov iz priporočil o financiranju teroristov, ki jih je pripravila Projektna skupina za finančno ukrepanje;

— okrepitev operativnega sodelovanja na področju zaplembe, odvzema premoženjske koristi in upravljanja premoženja z učinkovitim komuniciranjem in izmenjavo dobrih praks med gruzijskimi organi in uradov EU za odvzem premoženjske koristi.

Sodelovanje v boju proti terorizmu

Srednjeročne prednostne naloge

— celovita uporaba operativnega sporazuma med Gruzijo in Europolom, podpisanega 4. aprila, za olajšanje izmenjave informacij o terorističnih organizacijah, skupinah, njihovih dejavnostih in podpornih mrežah;

Pravno sodelovanje

Kratkoročne prednostne naloge

— sprejetje učinkovitih in intenzivnih ukrepov za podpis in spodbujanje izvajanja sporazuma o operativnem sodelovanju z Eurojustom.

Srednjeročne prednostne naloge

— okrepitev pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah s pristopom k večstranskim konvencijam o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah in izvajanjem teh konvencij; pri tem gre predvsem za glavne konvencije haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju pravosodnega sodelovanja ter zaščite otrok, kot so Konvencija o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1965, Konvencija o pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1970, Konvencija o sporazumih o izbiri sodišča iz leta 2005 ter Haaška konvencija o preživnini otrok in drugih oblikah družinskih preživnin iz leta 2007 ter njen protokol o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti;

— okrepitev pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah s pristopom k ustreznim konvencijam, zlasti konvencijam Sveta Evrope, in z njihovim izvajanjem.

2.5 Trgovina in z njo povezane zadeve

V pridružitvenem sporazumu je poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje obširno obravnavano. Zato se pričakuje, da se bo izvajanju tega dela, vsebovanega v naslovu IV TRGOVINA IN Z NJO POVEZANE ZADEVE, dodelila prednost, sorazmerna z njegovo pomembnostjo v celotnem okviru pridružitvenega sporazuma ter v okviru odnosov med EU in Gruzijo.

Blagovna menjava

Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju določb o dostopu do trga za blago iz pridružitvenega sporazuma, zlasti s skupnimi posvetovanji, z namenom:

Kratkoročne prednostne naloge

— dodatnih izboljšav na področju trgovinske statistike;

— zagotovitve, da po začetku veljavnosti sporazuma ne pride do povečanja trenutno veljavnih uvoznih dajatev v trgovini med pogodbenicama (klavzula o mirovanju).

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotavljanja podpore Gruziji za povečanje raznolikosti gruzijske strukture izvoza, vključno z izvozom novih proizvodov na trg EU;

— tesnega sodelovanja za učinkovito uporabo mehanizma za preprečevanje izogibanja;

— zagotavljanja pomoči Gruziji pri pripravi in izvajanju morebitne predvidene zakonodaje o dostopu do trga ali drugih povezanih vprašanjih (tj. trgovinska sredstva);

— zagotavljanja izmenjave informacij o razvoju na področju dostopa do trga in politiki na tem področju.

Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura

Pogodbenici bosta sodelovali na področju standardov, tehničnih predpisov, meroslovja, nadzora trga, akreditacije in ugotavljanja skladnosti za doseganje postopnega približevanja teh sistemov ustreznim sistemom EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. Sodelovanje bo vključevalo:

Srednjeročne prednostne naloge

— pripravo zakonodaje, ki naj bi jo Gruzija v skladu z zavezami iz strategije o tehničnih ovirah v trgovini izvajala na podlagi pridružitvenega sporazuma;

— razvoj infrastrukture, povezane z upravljanjem standardov, tehničnimi predpisi, meroslovjem, nadzorom trga, akreditacijo in postopki ugotavljanja skladnosti, med drugim s podporo EU;

— olajšanje priprave zainteresiranih strani, tudi gospodarskih subjektov, na izvajanje usklajene zakonodaje in njihovega prilagajanja temu izvajanju;

— nadaljnje izvajanje strategije za nadzor trga za industrijsko blago;

— na področju nadzora trga: krepitev upravnih zmogljivosti ustreznih gruzijskih državnih institucij in organov za nadzor trga;

— nadaljnje usposabljanje osebja za upravljanje pristojnih državnih organov in agencij;

— izmenjavo informacij o vseh pomembnih vidikih gruzijske strategije o tehničnih ovirah v trgovini in strategije za nadzor trga, po potrebi vključno z roki.

Sanitarni in fitosanitarni ukrepi

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravi na približevanje gruzijske sanitarne in fitosanitarne zakonodaje za živila in krmo, zdravje rastlin ter zdravje in dobrobit živali ter praks na tem področju zakonodaji in praksam EU, kakor je določeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu. Sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

— podporo sistemu zgodnjega opozarjanja za hrano in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin;

— organizacijo kampanj obveščanja skupaj z ustreznimi agencijami, podjetji in nevladnimi organizacijami o zahtevah za dostop do trga EU, pa tudi s civilno družbo o ustreznih potrošniških vidikih varnosti hrane in krme;

— nadaljnje strokovno svetovanje in pomoč EU Gruziji pri pripravi in izvajanju zakonodaje, vključno z usposabljanjem ustreznega osebja, krepitvijo zmogljivosti pristojnega organa in podporo izboljšanju laboratorijskih zmogljivosti v skladu z zahtevami EU;

— povečevanje zmogljivosti prilaganja gruzijskih podjetij na izvajanje usklajene zakonodaje.

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotavljanje podpore Gruziji za okrepitev analize tveganja na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; zagotavljanje veterinarskih in fitosanitarnih pregledov ter nadzora varnosti hrane na mejnih kontrolnih točkah;

— olajšanje prilagajanja gruzijskih podjetij na izvajanje usklajene zakonodaje.

— sodelovanje na področju dobrobiti živali in zmanjšane uporabe antibiotikov v živinoreji, da bi se borili proti odpornosti na antibiotike.

Olajševanje carinskih postopkov in trgovine

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravi na približevanje gruzijske zakonodaje pravnemu redu EU in mednarodnim standardom, navedenim v ustrezni prilogi k pridružitvenemu sporazumu. Približevanje bi moralo temeljiti na carinskem zakoniku Unije, ki se izvaja od 1. maja 2016. Iz ustrezne priloge pridružitvenega sporazuma je razvidno, da se carinski kodeks Skupnosti nadomesti s carinskim kodeksom Unije.

Kratkoročne prednostne naloge

— izvajanje strateškega okvira za carinsko sodelovanje;

— približevanje gruzijske zakonodaje o carinskem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine pravnemu redu EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu.

Srednjeročne prednostne naloge

— približevanje gruzijskega sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov sistemu EU;

— nadaljnje posodabljanje gruzijskih carinskih organov;

— nadaljnje poenostavljanje in posodabljanje carinskih postopkov;

— pomoč Gruziji pri njenem pristopu h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku;

— sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, in izmenjava ustreznih informacij, ki prispevajo k boljšemu obvladovanju tveganja in varnosti dobavnih verig, olajševanju zakonite trgovine ter varnosti uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu;

— krepitev dialoga o boju proti goljufijam za preprečitev nezakonite trgovine, vključno s trošarinskimi proizvodi, zlasti z okrepljenim sodelovanjem v okviru Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah;

— proučitev možnosti vzajemnega priznavanja sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov v skladu s pridružitvenim sporazumom.

Pravila o poreklu

Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju pravil o poreklu, ki so določena v ustreznem protokolu k pridružitvenemu sporazumu in izhajajo iz pristopa Gruzije k Regionalni konvenciji o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu. To sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

— razpravljanje o obstoječih postopkih, ki jih uporabljajo gruzijske carinske službe pri izdajanju potrdil in preverjanju porekla blaga.

Srednjeročne prednostne naloge

— nadomestitev obstoječega protokola o pravilih o poreklu (protokol 2 pridružitvenega sporazuma) s sklicevanjem na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu po pristopu Gruzije;

— nadaljnje usposabljanje gruzijske carinske službe na področju izdajanju potrdil in preverjanja preferencialnega porekla.

Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje

Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o ustanavljanju, trgovini s storitvami in elektronskem poslovanju na podlagi ustreznih določb pridružitvenega sporazuma. Poleg tega se bosta pripravili na izvajanje obveznosti na področjih storitev v skladu z ustreznimi prilogami k pridružitvenemu sporazumu. To bo vključevalo zagotavljanje usposabljanja in krepitev ustrezne upravne zmogljivosti za izvedbo načrtovanega približevanja zakonodaje ter zagotovilo redne izmenjave informacij v zvezi s predvidenim in tekočim delom na izbranih področjih približevanja:

— izmenjava informacij in izkušenj o razvoju interoperabilnih platform za elektronsko trgovanje;

— izmenjava informacij in izkušenj o ozaveščanju zainteresiranih strani o izvajanju ključnih načel direktive o poštnih storitvah, zlasti obveznosti izvajanja univerzalne poštne storitve, pa tudi druge politike poštnega sektorja.

Tekoča plačila in pretok kapitala

Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o pretoku kapitala in plačilnem prometu, zlasti zaradi spremljanja izpolnjevanja vseh obstoječih obveznosti in priprave na izvajanje pridružitvenega sporazuma.

Javna naročila

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Gruzije na izvajanje poglavja pridružitvenega sporazuma o javnih naročilih in s tem povezanih reform. Delo bo vključevalo:

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotavljanje točnih in pravočasnih informacij o načrtovanem zakonodajnem delu, ki bo vplivalo na politiko javnih naročil in njeno izvajanje, tako za približevanje zakonodaje kot za ustanovitev institucij na področju javnih naročil. Gruzijska vlada je 31. marca 2016 že sprejela celovit načrt, ki zajema pet faz ukrepov, ki bodo izvedeni v obdobju 2016–2022. Pogodbenici bosta nadalje razpravljali o izvajanju načrta, tudi z namenom zagotovitve približevanja med gruzijsko zakonodajo o javnih naročilih in pravnim redom EU na področju javnih naročil, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu.

Pravice intelektualne lastnine

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Gruzije na približevanje pravnemu redu EU in mednarodnim standardom o varstvu pravic intelektualne lastnine, kamor sodijo tudi geografske označbe, kot je določeno v pridružitvenem sporazumu, zagotovili pa bosta tudi učinkovito varstvo vseh pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami. Sodelovanje bo vključevalo:

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotavljanje visoke stopnje zaščite in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine imetnikom pravic iz obeh pogodbenic;

— povečevanje zmogljivosti izvrševanja ustreznih vladnih organov ali izvajalskih agencij, pa tudi zagotavljanje ustreznega delovanja pravosodnega sistema, da se imetnikom pravic zagotovi dostop do pravnega varstva in da se sankcije izvajajo;

— podporo delovanju gruzijskega nacionalnega centra za intelektualno lastnino Sakpatenti, da se zagotovi varstvo pravic industrijske lastnine in avtorskih pravic; razširitev sodelovanja z organi tretjih držav in industrijskimi združenji;

— sprejetje ukrepov za ozaveščanje javnosti na področju varstva intelektualne in industrijske lastnine ter zagotavljanje učinkovitega dialoga z imetniki pravic;

— sprejetje učinkovitih ukrepov proti ponarejanju in piratstvu, vključno s pripravo statističnih podatkov o takih dejavnostih, ki si jih izmenjata pogodbenici.

Konkurenca

Srednjeročne prednostne naloge

Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju poglavja pridružitvenega sporazuma o konkurenci in s tem povezanih reform. V okviru sodelovanja se bosta obravnavala institucionalni okvir in ustrezna upravna zmogljivost Gruzije za zagotovitev učinkovitega izvajanja ustrezne zakonodaje, pa tudi okrepljen dialog o izvrševanju zakonodaje na področju konkurence in povezanih zakonodaj.

Preglednost

Kratkoročne prednostne naloge

Pogodbenici bosta posebno pozornost namenjali sodelovanju pri pripravi na izvajanje obveznosti v zvezi s preglednostjo pri oblikovanju politike, povezane s trgovino. Razpravljali bosta o dobrih praksah in izkušnjah pri preglednem oblikovanju politike, izmenjavi informacij in zagotavljanju ustreznega usposabljanja, tudi o mehanizmih obveščanja in posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, poleg tega pa bosta izvajali seminarje in druge dogodke za širšo javnost, namenjene pojasnitvi izvajanja pridružitvenega sporazuma in procesa približevanja.

Trgovina in trajnostni razvoj

Srednjeročne prednostne naloge

Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o vprašanjih, ki so v pridružitvenem sporazumu zajeta v poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju, zlasti v zvezi z izmenjavo informacij o razvoju ustreznega sistema delovne inšpekcije za vse mednarodne temeljne standarde dela, izvajanjem zakonika o delovnih razmerjih, izvajanjem večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je ena od strani, ter izvajanjem svojih obveznosti, povezanih s trajnostnim razvojem, razpravljali pa bosta tudi o dobrih praksah za prihodnje izvajanje obveznosti iz zadevnega poglavja v zvezi s sodelovanjem zainteresiranih strani in dialogom s civilno družbo ter si take dobre prakse izmenjevali.

2.6 Gospodarski razvoj in tržne priložnosti

Pogodbenici sodelujeta z namenom, da Gruzijo podpreta pri vzpostavitvi v celoti delujočega tržnega gospodarstva ter pri postopnem približevanju njenih politik politikam EU v skladu z vodilnimi načeli makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financ, trdnega finančnega sistema in vzdržne plačilne bilance. V ta namen bosta spremljali makroekonomski razvoj, razpravljali o ključnih izzivih politike in izmenjevali informacije o dobrih praksah s krepitvijo rednega makroekonomskega dialoga za izboljšanje kakovosti oblikovanja gospodarske politike.

Poleg tega pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali z namenom:

Srednjeročne prednostne naloge

— okrepitve neodvisnosti in regulativnih pooblastil Narodne banke Gruzije ter izmenjave izkušenj EU, vključno z ECB, o monetarni politiki, politiki deviznih tečajev ter politikah na področju regulacije in nadzora finančnega in bančnega sektorja, da bi nadalje razvijali zmogljivosti Gruzije na teh področjih;

— izboljšanja vzdržnosti in upravljanja javnih financ z izvajanjem davčnih reform;

— razvoja trajnostne, celovite in dobro ciljno usmerjene mreže socialne varnosti.

Kmetijstvo in razvoj podeželja

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

Kratkoročne prednostne naloge

— sprejetju strategije Gruzije za razvoj podeželja za obdobje 2017–2020 in njenem izvajanju;

Srednjeročne prednostne naloge

— posodobitvi in izboljšanju učinkovitosti institucij, pristojnih za razvoj kmetijstva, med drugim s sodelovanjem vseh ustreznih zainteresiranih strani v sektorju pri tem procesu;

— olajševanju postopnega sprejemanja tržnih standardov za kmetijske proizvode v podporo večji varnosti hrane in izvajanju shem kakovosti;

— izboljšanju konkurenčnosti in trajnosti kmetijske proizvodnje s spodbujanjem ekonomij obsega prek tržno usmerjenih kmetijskih zadrug, razvojem sistemov svetovanja in širitve za povečanje proizvodnje in izvoza ter olajšanjem dostopa do sprejemljivih kreditov in finančnih sredstev za kmetijstvo;

— podpiranju razvoja učinkovitih vrednostnih verig in podpiranju MSP, da bi ta povečala svojo konkurenčnost v izbranih sektorjih z visoko izvozno vrednostjo.

— postopnem približevanju učinkovitim politikam za razvoj kmetijstva in podeželja ter njihovem izvajanju na podlagi preizkušenih modelov EU;

— povečevanju zaposlenosti in izboljševanju življenjskih pogojev na podeželju z izboljšanim upravljanjem naravnih virov, izboljšanimi storitvami in infrastrukturo ter diverzifikacijo gospodarstva na podeželju;

— podpori pri promociji gruzijskih kmetijskih proizvodov.

Notranji nadzor javnih financ in zunanja revizija

Pogodbenici si bosta s sodelovanjem prizadevali za razvoj nadzora javnih financ in zunanje revizije, in sicer z:

Kratkoročne prednostne naloge

— nadaljnjim razvojem sistema notranjega nadzora v okviru decentraliziranega upravljanja, vključno s funkcionalno neodvisnimi notranjimi revizijami v državnih organih, in sicer z zagotavljanjem usklajenosti s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi, okviri in dobro prakso EU.

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljnjim izboljševanjem sistema notranjega nadzora in notranje revizije v javnem sektorju v skladu z oceno vrzeli med dejansko prakso ter splošno sprejetimi mednarodnimi standardi, okviri in dobro prakso EU;

— zagotavljanjem nadaljnjega razvoja zunanje revizije v okviru računskega sodišča (gruzijski državni urad za revizijo) v skladu s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi (INTOSAI).

Obdavčitev

Pogodbenici bosta razširili in okrepili sodelovanje za izboljšanje in razvoj gruzijskega davčnega sistema in davčne uprave na podlagi standardov EU in mednarodnih standardov, vključno s pripravo na postopno približevanje pravnemu redu EU in z mednarodnimi instrumenti iz zadevne priloge k pridružitvenemu sporazumu, zlasti z:

— izboljševanjem in poenostavitvijo davčne zakonodaje;

— izboljšanjem mednarodnega davčnega sodelovanja za izboljšanje dobrega upravljanja na tem področju, tj. načel preglednosti, izmenjave podatkov in poštene davčne konkurence;

— izboljšanjem zmogljivosti davčne uprave, zlasti s prehodom na sistem davčnega nadzora in revizije, ki je bolje usmerjen in temelji na oceni tveganja;

— sprejetjem ukrepov za uskladitev politik na področju preprečevanja goljufij in tihotapljenja trošarinskih proizvodov ter boja proti takim goljufijam in tihotapljenju;

— razvojem sodelovanja z davčnimi upravami držav članic EU z izmenjavo novih izkušenj in trendov na področju obdavčenja.

Statistika

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

Srednjeročne prednostne naloge

— obravnavi statističnega neskladja pri merjenju dvostranskih podatkov o trgovini med EU in Gruzijo;

— nadaljnjem zagotavljanju razpoložljivosti statistike in podatkov za raziskovalce, novinarje in širšo javnost;

— pripravah na približevanje pravnemu redu EU, zlasti z: — uvedbo poročanja o kakovosti za večino statističnih raziskav; — dokončanjem uvedbe SNR 2008; — uskladitvijo metodologije statistike poslovanja s standardi EU in statistiko poslovanja, usmerjeno na prihodnje zahteve po podatkih, kot jih vsebuje okvirna uredba za integrirano statistiko poslovanja; zaželeno je, da se za okrepitev usklajevanja spodbuja izmenjava izkušenj držav EU pri izvajanju uredbe FRIBS.

Potrošniška politika

Ob upoštevanju priprav na izvajanje pravnega reda EU in mednarodnih instrumentov, navedenih v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, bosta pogodbenici sodelovali pri:

— podpiranju Gruzije pri postopnem približevanju njene zakonodaje ustrezni zakonodaji EU in mednarodnim instrumentom v predvidenih rokih iz Priloge XXIX k pridružitvenemu sporazumu;

— krepitvi varstva potrošnikov v Gruziji, zlasti z usposabljanjem vladnih uradnikov in drugih predstavnikov interesov potrošnikov o približevanju zakonodaji EU in njenem poznejšem izvajanju.

Pravo družb, računovodstvo in revizija ter upravljanje podjetij

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravi Gruzije na približevanje pravnemu redu EU in mednarodnim instrumentom, navedenim v ustrezni prilogi k pridružitvenemu sporazumu, zlasti pri prizadevanjih Gruzije za boljši izkoristek rednega dialoga za poglobitev sodelovanja in razpravo o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

Kratkoročne prednostne naloge

— opredelitev področij, na katerih bi lahko EU zagotovila nadaljnje usposabljanje in krepitev zmogljivosti.

Srednjeročne prednostne naloge

— razvoj upravne zmogljivosti ustreznih državnih institucij;

— razvoj prava družb in drugega ustreznega prava ob upoštevanju pravnega reda EU;

— zagotovitev izvajanja pravil, ki jih določa novo pravo družb, povezanih z dolžnostjo razkritja informacij;

— uvedba ustreznih mednarodnih revizijskih standardov na nacionalni ravni ter spodbujanje njihove uporabe za vse družbe, ki kotirajo na borzi, na nacionalni ravni;

— zagotavljanje pravočasnih, ustreznih in natančnih informacij o stanju in razvoju veljavne gruzijske zakonodaje in njene skladnosti s pravnim redom EU ter vnaprejšnja izmenjava ustreznih informacij o vzpostavitvi institucij in krepitvi zmogljivosti, ki sta potrebni za približevanje pravnemu redu EU. (Opomba: v zvezi s tem je vlada sprejela akcijski načrt za finančno poročanje in revizijsko reformo. Eden od vidnih rezultatov je zakon o računovodstvu, poročanju in reviziji, sprejet 8. junija 2016.)

Finančne storitve

Namen sodelovanja bo priprava Gruzije na posodobitev njenega finančnega regulativnega in nadzornega okvira, in sicer z uporabo zakonodaje EU in mednarodnih instrumentov iz ustreznih prilog k pridružitvenemu sporazumu kot reference za razvoj sklopa pravil, primernih za Gruzijo. To sodelovanje bo vključevalo naslednje ukrepe in prispevalo k doseganju naslednjih ciljev:

Kratkoročne prednostne naloge

— opredelitev področij, na katerih bi bilo treba zagotoviti usposabljanje in krepitev zmogljivosti;

— vzpostavitev stikov in izmenjavo informacij s finančnimi nadzorniki EU v skladu s pridružitvenim sporazumom;

— zagotavljanje pravočasnih, ustreznih in natančnih informacij o stanju in razvoju veljavne gruzijske zakonodaje.

Srednjeročne prednostne naloge

— ustvarjanje novega regulativnega in nadzornega okvira, ki bo skladen z mednarodno dogovorjenimi regulativnimi standardi, vključno z novim nadzornim pristopom, orodji in instrumenti;

— izboljšanje upravne zmogljivosti nadzornih organov;

— nadaljnje sodelovanje s Projektno skupino za finančno ukrepanje, Svetom Evrope, odborom MONEYVAL in ustreznimi organi v državah članicah EU ter podpis memorandumov o soglasju med finančnimi obveščevalnimi organi Gruzije in držav članic EU.

Industrijska in podjetniška politika ter rudarstvo

Pogodbenici bosta sodelovali za izboljšanje poslovnega in regulativnega okolja, zlasti za MSP, vključno z mikropodjetji, zlasti z:

Kratkoročne prednostne naloge

— izvajanjem gruzijske strategije za MSP in ustreznega akcijskega načrta za obdobje 2016–2017;

Srednjeročne prednostne naloge

— izvajanjem načrta za posamezne države in priporočil iz ocene pobude za mala in srednja podjetja v Evropi v največji možni meri;

— povezovanjem razvoja MSP s priložnostmi, ustvarjenimi na podlagi poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, tudi s (podpornimi) mrežami za podjetja (kot je Evropska podjetniška mreža) in podjetniškimi grozdi;

— krepitvijo vloge podjetij in združenj MSP (vključno s sektorskimi združenji) za izboljšanje javno-zasebnega dialoga;

— oblikovanjem priložnosti za vstop gruzijskih zagonskih podjetij na trg EU in gruzijski trg.

Pogodbenici bosta prek posebnega pododbora izmenjevali informacije o rudarstvu in kovinah, da bi se izboljšalo razumevanje gruzijske politike in politike EU, vključno z izvajanjem pobude EU za surovine, raziskovalnim programom Obzorje 2020 in evropskim partnerstvom za inovacije glede surovin.

Turizem

Pogodbenici si bosta prek posebnega pododbora izmenjevali informacije o razvoju turizma v Gruziji in EU, vključno z informacijami o pomembnih dogodkih in dobrih praksah, ter spodbujali Gruzijo pri izvajanju njene strategije za turizem.

Zaposlovanje, socialna politika in enake možnosti

Pogodbenici si bosta s sodelovanjem prizadevali za:

Kratkoročne prednostne naloge

— pripravo na približevanje in izvajanje pravnega reda EU na področju varnosti in zdravja pri delu, delovne zakonodaje in delovnih pogojev ter enakosti spolov in boja proti diskriminaciji, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, ter zlasti za vzpostavitev ustreznega sistema kazenskega pregona in nadzora v skladu s pristopi EU (začenši s področjem varnosti in zdravja pri delu) ter krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev (npr. usposabljanje o zakonodaji in standardih EU na področju varnosti in zdravja pri delu ter standardih v zvezi z delovnim pravom);

— spremljanje trenutnega izvajanja novega storitvenega modela, namenjenega javnim službam za zaposlovanje;

— dopolnitev pravnega okvira, potrebnega za vzpostavitev učinkovitega sistema delovne inšpekcije;

— nadaljnje izboljšanje zmogljivosti socialnih služb ministrstva za delo, zdravje in socialne zadeve za povečanje zmogljivosti uprave, pristojne za razvoj in izvajanje politike zaposlovanja in socialne politike ob upoštevanju načel enakih možnosti.

Srednjeročne prednostne naloge

— uvedbo na novo opredeljenih javnih služb za zaposlovanje z ustreznimi zmogljivostmi in v skladu z zahtevami evropskih javnih služb za zaposlovanje;

— nadaljnjo vzpostavitev učinkovitega sistema delovne inšpekcije v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela, da se zagotovijo upravne in izvršne zmogljivosti na področjih zdravja in varnosti pri delu ter delovne zakonodaje, in krepitev zadevnih pravosodnih organov;

— razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju, katerega cilj so številčnejša in boljša delovna mesta z dostojnimi delovnimi pogoji, boljše povezovanje znanj in spretnosti z delovnimi mesti na trgu dela ter spodbujanje aktivnih ukrepov na trgu dela in učinkovitih služb za zaposlovanje, s posebnim poudarkom na mladih;

— zagotovitev dobro delujočega socialnega dialoga z učinkovitim delovanjem tristranske komisije za socialno partnerstvo in krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev.

Sodelovanje na področju digitalnega gospodarstva in digitalne družbe

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, in podpirali Gruzijo pri:

Srednjeročne prednostne naloge

— prizadevanjih za približevanje zakonodaje na področju elektronskih komunikacij pravnemu redu EU;

— dejavnostih za krepitev neodvisnosti in upravne zmogljivosti nacionalnega regulatorja na področju komunikacij, da se zagotovijo njegova zmožnost za sprejemanje ustreznih regulativnih ukrepov ter uveljavljanje lastnih odločitev in vseh veljavnih predpisov ter lojalna konkurenca na trgih;

— krepitvi sektorja z izmenjavo informacij in izkušenj v zvezi z izvajanjem enotnega digitalnega trga;

— prizadevanjih za povečanje kibernetske odpornosti glavnih sektorjev ključne infrastrukture in organizacij javnega sektorja na podlagi ustreznih izkušenj EU in v skladu z normami EU.

Ribiška in pomorska politika

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

Kratkoročne prednostne naloge

— spodbujanju celostnega pristopa k pomorskim zadevam, zlasti s prispevanjem k razvoju medsektorskih pobud na področju pomorstva z ustanovitvijo delovne skupine za pomorske zadeve, ki bo sestavljena iz ustreznih ministrstev in služb, z opredelitvijo področij skupnega interesa ter dejavnim sodelovanjem z obalnimi državami in zainteresiranimi stranmi iz pomorskega sektorja v črnomorski regiji v okviru integrirane pomorske politike EU.

Srednjeročne prednostne naloge

— izboljševanju in krepitvi spremljanja in nadzora ribolovnih dejavnosti ter trgovine z ribiškimi proizvodi in njihove sledljivosti za učinkovit boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

— izvajanju potrebnih ukrepov za trajnostni ribolov v Črnem morju v dvo- in večstranskem okviru, in sicer na podlagi ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva;

— krepitvi znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da bi zagotovili zmogljivosti za nadzor ribolova na podlagi trdnih in zanesljivih podatkov ter oceno stanja morskih virov in morskega okolja.

Javno zdravje

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

— podpiranju Gruzije pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU na področju zdravstva, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, zlasti na področju varnosti krvi, nadzora nad tobakom, kakovosti in varnosti snovi človeškega izvora (krvi, tkiv, organov in celic) ter nalezljivih bolezni, tudi v skladu z mednarodnimi obveznostmi Gruzije iz Okvirne konvencije o nadzoru tobaka in Mednarodnega zdravstvenega pravilnika;

— izboljšanju kritja stroškov s strani splošnega zdravstvenega zavarovanja in zmanjšanju dodatnih stroškov, ki jih morajo pacienti plačati iz lastnega žepa. Ta točka velja za glavno prednostno nalogo vlade ter se med drugim izraža v povečanju javnih izdatkov za zdravje in celovite reforme za okrepitev sektorja zdravstvenega varstva;

— izboljšanju kakovosti in dostopnosti osnovnega zdravstvenega varstva z namenom preprečevanja bolezni in izboljšanja kakovosti življenja;

— krepitvi zdravstvenih ustanov, večina katerih je v zasebni lasti, in njihove odgovornosti z določitvijo meril kakovosti, z nakupi na podlagi vrednosti in drugimi postopki za upravljanje kakovosti, vključno s priznavanjem akreditacije ustanov zdravstvenega varstva s strani mednarodnih akreditacijskih organov;

— krepitvijo nacionalnih večsektorskih ukrepov za boj proti protimikrobni odpornosti, n primer s krepitvijo nadzora, preudarno uporabo protimikrobnih zdravil in obvladovanjem okužb v zdravstvenih ustanovah.

2.7 Povezljivost, energijska učinkovitost, okolje, podnebni ukrepi in civilna zaščita

Promet

Pogodbenici bosta sodelovali pri nadaljnjem izboljševanju izvajanja pravnega reda EU pri vseh vrstah prevoza, navedenih v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, in pri zagotavljanju podpore Gruziji pri:

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljnjem izvajanju pravnega reda EU na področju letalstva, da se v celoti izkoristi sporazum o skupnem zračnem prostoru med EU in Gruzijo;

— dejavnostih za izboljšanje varnosti vseh vrst prevoza (zračni, cestni, pomorski, železniški);

— razvoju infrastrukture, zlasti z začetkom priprave in izvajanjem nadaljnjih projektov za razvoj razširjenega osrednjega omrežja TEN-T, kot so bili dogovorjeni na ministrskem srečanju v okviru dnevov TEN-T v Rotterdamu leta 2016.

Sodelovanje na področju energetike

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi:

Kratkoročne prednostne naloge

— zaključili formalni pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti kot pogodbenice v skladu s pridružitvenim sporazumom;

— izvajali ustrezno zakonodajo na področju električne energije, energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti, nafte, plina, energetske statistike, z energijo povezanega okolja in iskanja ogljikovodikov, v skladu s pogoji, določenimi v protokolu o pristopu k Pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti in v pridružitvenem sporazumu;

Srednjeročne prednostne naloge

— sprejeli ukrepe za integracijo gruzijskega energetskega trga z energetskim trgom EU ter okrepili energetsko varnost in regulativno zbliževanje Gruzije z nadaljnjim izvajanjem ustrezne zakonodaje EU, vključno s povezano sekundarno zakonodajo, ki se uporablja za Gruzijo, v skladu z obveznostmi, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma in članstva v Energetski skupnosti, ter v skladu s časovnim načrtom, dogovorjenim z Gruzijo v teh okvirih;

— sodelovali pri pridobivanju mednarodne podpore za razvoj trajnostne energije, vključno s podporo iz mednarodnih podnebnih skladov in drugih finančnih instrumentov;

— okrepili gruzijsko energetsko infrastrukturno omrežje in medsebojne povezave, zlasti: — v zvezi z električno energijo s spodbujanjem čezmejne trgovine in medsebojnih povezav s sosednjimi državami ter krepitvijo gruzijskega prenosnega omrežja; — kar zadeva zemeljski plin, razširili glavne plinovode, vključno z lajšanjem širitve zakavkaškega plinovoda na gruzijskem ozemlju, ter podprli/spodbudili druge regionalno pomembne tranzitne projekte za plin in nafto, da bi zagotovili prenos kaspijskih energetskih virov na zahodne trge, pa tudi olajšali razvoj podzemnega skladiščenja plina, s čimer bi okrepili energetsko varnost Gruzije.

Okolje

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi:

Kratkoročne prednostne naloge

— okrepili upravljanje okolja s sprejetjem in izvajanjem nove zakonodaje v Gruziji o presoji vplivov na okolje, strateški presoji vplivov na okolje ter novi zakonodaji o okoljski odgovornosti, z zagotavljanjem javnega dostopa do okoljskih informacij in udeležbe javnosti pri odločanju, z vključevanjem vseh zainteresiranih strani, pa tudi z vključevanjem okolja v druga področja politike in z izboljšanjem izmenjave okoljskih informacij v skladu z načeli skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS);

— sprejeli tretji nacionalni okoljski akcijski program Gruzije (2017–2021);

— začeli izvajati nacionalno strategijo za ravnanje z radioaktivnimi odpadki.

Srednjeročne prednostne naloge

— izvajali tretji nacionalni okoljski akcijski program Gruzije (2017–2021) v skladu s časovnim okvirom tretjega nacionalnega okoljskega akcijskega načrta;

— izvajali nacionalno strategijo za ravnanje z odpadki in ukrepe, določene v akcijskem načrtu za obdobje 2016–2020;

— nadaljevali približevanje gruzijske zakonodaje pravnemu redu EU ter izvajali določbe direktiv in uredb EU, kot je predvideno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu;

— pripravili načrt za ratifikacijo in izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, med drugim tudi Konvencije UNECE o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer ter Konvencije UNECE o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč; pospešili priprave za pristop h Konvenciji o presoji čezmejnih vplivov na okolje in njenemu protokolu o strateški presoji vplivov na okolje.

Podnebne spremembe

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi:

Kratkoročne prednostne naloge

— dokončali in sprejeli strategijo Gruzije za razvoj z nizkimi emisijami ogljika;

— začeli izvajati Pariški sporazum o podnebnih spremembah;

Srednjeročne prednostne naloge

— približali gruzijsko zakonodajo pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom v skladu s pridružitvenim sporazumom in ustreznimi prilogami k pridružitvenemu sporazumu;

— pripravili posodobljeno različico dokumenta o nacionalno določenem prispevku;

— vključili podnebne ukrepe v sektorske politike in ukrepe ter okrepili zmogljivost različnih organov za izvajanje podnebnih ukrepov v vseh sektorjih;

— izboljšali gruzijski okvir preglednosti za podnebne ukrepe, zlasti z zanesljivim nacionalnim sistemom za spremljanje podnebnih politik, ukrepov in emisij toplogrednih plinov ter poročanje o njih na podlagi modela EU;

— razvili gruzijsko dolgoročno strategijo za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja.

Civilna zaščita

Pogodbenici si bosta s sodelovanjem prizadevali za okrepitev preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje. V ta namen bosta med drugim:

Kratkoročne prednostne naloge

— proučili načine za opredelitev najprimernejših elementov sodelovanja v zvezi s profilom tveganja, zakonodajnim in organizacijskim okvirom Gruzije, npr. z dvostranskimi upravnimi ureditvami ali pismi o nameri;

— dosegli napredek pri razvoju presoje in kartiranja nevarnosti nesreč na državni ravni ter po potrebi podpirali razvoj elektronskega atlasa regionalnega tveganja in zagotovile njegovo učinkovito uporabo na nacionalni in regionalni ravni.

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotovili učinkovito stalno komunikacijo, vključno z izmenjavo zgodnjih opozoril in informacij o izrednih razmerah večjega obsega, ki zadevajo EU in Gruzijo ter tretje države, v katerih pogodbenici sodelujeta pri odpravi posledic nesreč;

— omogočili medsebojno pomoč v izrednih razmerah, kot je primerno in glede na razpoložljivost zadostnih virov;

— spodbujali sprejetje in izvajanje smernic EU o podpori države gostiteljice;

— izboljšali bazo znanja o nevarnostih nesreč s krepitvijo sodelovanja v zvezi z dostopnostjo in primerljivostjo podatkov;

— napredovali pri razvoju presoje in kartiranja nevarnosti nesreč na državni ravni ter po potrebi podpirali razvoj elektronskega atlasa regionalnega tveganja in zagotovili njegovo učinkovito uporabo na nacionalni ravni;

— začeli širiti sistem programa Copernicus za poznavanje poplavnih razmer (EFAS) na Gruzijo v sodelovanju s Skupnim raziskovalnim središčem Evropske komisije;

— izboljšali preprečevanje industrijskih ter naravnih in tehnoloških nesreč (t. i. nesreč NATECH) ter pripravljenosti nanje;

— začeli dialog o političnih vidikih preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje z izmenjavo dobrih praks, skupnim usposabljanjem, vajami, študijskimi obiski, delavnicami in srečanji za izmenjavo izkušenj, pridobljenih v dejanskih izrednih razmerah ali pri vajah.

2.8 Mobilnost in medosebni stiki

Sodelovanje na področju raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

Kratkoročne prednostne naloge

— razvoju vizije in strategije za gruzijski sistem znanosti, tehnologije in inovacij (v okviru splošne strategije za sektor izobraževanja in znanosti Gruzije) kot del znotraj evropskega raziskovalnega prostora, ki bo vključeval oblikovalce politike, akademsko in raziskovalno skupnost ter vodje podjetij in voditelje iz civilne družbe;

— podpiranju razvoja in izvajanja inovacijske politike, vključno z regulativnim okvirom in infrastrukturo za inovacije.

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotovitvi, da bo Gruzija zaradi pridružitve programu Obzorje 2020 imela kar največ koristi;

— spodbujanju večje udeležbe v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje ter pri dopolnjevanju programa Obzorje 2020, zlasti na področju jedrske varnosti in zaščite pred sevanjem na podlagi konkurenčnih razpisov;

— krepitvi človeških, materialnih in institucionalnih virov za povečanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti.

Izobraževanje, usposabljanje in mladi

Pogodbenici bosta sodelovali pri celoviti posodobitvi in reformi gruzijskih sistemov za izobraževanje, usposabljanje in mlade, zlasti z:

Srednjeročne prednostne naloge

— izvajanjem skupnega dela in izmenjav z namenom spodbujanja nadaljnjega vključevanja Gruzije v evropski visokošolski prostor, in sicer v okviru njenega članstva v bolonjskem procesu, tudi s krepitvijo neodvisnega in v razvoj usmerjenega sistema zagotavljanja kakovosti, spodbujanjem aktivne udeležbe zainteresiranih strani in civilne družbe v procesu reforme ter krepitvijo sodelovanja med univerzami in industrijo za večjo zaposljivost diplomantov;

— spodbujanjem akademskega sodelovanja, gradnje zmogljivosti ter mobilnosti študentov in univerzitetnega osebja prek programa Erasmus+, pa tudi mobilnosti raziskovalcev, poklicnega razvoja in usposabljanja z ukrepi Marie Skłodowske Curie;

— spodbujanjem strateškega pristopa k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, da bi se gruzijski sistem poklicnega izobraževanja in usposabljanja uskladil s posodobitvijo struktur poklicnega izobraževanja in usposabljanja EU, kakor se izvaja v okviru københavnskega procesa in z njegovimi instrumenti, ter ob spoštovanju načel enakih možnosti;

— krepitvijo strateškega pristopa k mladinski politiki ter izboljšanjem izmenjav in sodelovanja na področju neformalnega izobraževanja za mlade in mladinske delavce, da bi se spodbujal medkulturni dialog in podpirala civilna družba, med drugim prek sklopa programa Erasmus+ za mlade;

— zagotavljanjem pravice do izobraževanja za vse otroke in mlade, tudi tiste s posebnimi izobraževalnimi potrebami, ter sprejetjem dodatnih ukrepov za spodbujanje vključujočega osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja.

Sodelovanje na področju kulture

Pogodbenici bosta:

— spodbujali izvajanje konvencije Unesca iz leta 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja;

— sodelovali pri razvoju vključujoče kulturne politike v Gruziji ter pri ohranjanju in vrednotenju kulturne in naravne dediščine, da bi tako spodbujale socialno-ekonomski razvoj;

— spodbujali sodelovanje gruzijskih kulturnih izvajalcev in avdiovizualnih operaterjev v programih sodelovanja na področju kulture/avdiovizualne politike, zlasti v programu Ustvarjalna Evropa.

Sodelovanje na področju avdiovizualne politike in medijev

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, in Gruzijo podpirali pri:

Srednjeročne prednostne naloge

— prizadevanjih za krepitev neodvisnosti in strokovnosti medijev v skladu z ustreznimi evropskimi standardi ter približevanje avdiovizualne zakonodaje pravnemu redu EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu, med drugim z izmenjavo stališč o avdiovizualni politiki in ustreznih mednarodnih standardih, vključno s sodelovanjem v boju proti rasizmu in ksenofobiji;

— izmenjavi dobrih praks na področju svobode in pluralnosti medijev, dekriminalizacije obrekovanja, zaščite novinarskih virov ter vidikov kulturne raznolikosti v medijih z rednim dialogom;

— krepitvi zmogljivosti in neodvisnosti regulativnih organov/teles, pristojnih za medije.

Regionalni razvoj in regionalno sodelovanje

Pogodbenici bosta sodelovali v okviru politik regionalnega razvoja ter v dialogu med EU in Gruzijo o regionalni politiki v skladu s prizadevanji Gruzije za:

Kratkoročne prednostne naloge

— uspešno dokončanje izvajanja programa regionalnega razvoja za obdobje 2015–2017, tudi z vzpostavitvijo učinkovitih medinstitucionalnih mehanizmov usklajevanja in upravljanja na več ravneh;

— pripravo naslednjega večletnega programa, vključno z morebitnimi naložbami na področjih, kot so inovacije in MSP, za ustvarjanje trajnostne rasti za vse gruzijske regije;

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljnje podpiranje organov pri krepitvi upravljanja na več ravneh ter prizadevanj uprav na podnacionalni ravni in drugih instrumentov za regionalni razvoj za krepitev zmogljivosti;

— podpiranje celostnih ukrepov več zainteresiranih strani za prostorski razvoj Gruzije, na primer na področju prostorskega načrtovanja, gospodarjenja z vodami in ravnanja z odpadki, cest, električne energije in druge osnovne infrastrukture, diverzifikacije gospodarstva na podeželju, turizma in razvoja podjetij;

— nadaljnjem razvoju tematskega sodelovanja in izmenjave informacij, tudi s čim boljšo uporabo skupne izjave o dialogu o regionalni politiki med Evropsko komisijo in vlado Gruzije.

Sodelovanje v agencijah in programih EU

Pogodbenici bosta:

Srednjeročne prednostne naloge

— pregledali izvajanje protokola o sodelovanju v programih EU na podlagi dejanskega sodelovanja Gruzije v določenih programih EU.

Obveščanje javnosti in prepoznavnost

Pogodbenici bosta sodelovali pri zagotavljanju informiranih razprav, tudi s širšo javnostjo in gruzijskimi državljani, in sicer o priložnostih in posledicah gruzijskega približevanja EU, vključno s pridružitvenim načrtom ter zlasti poglobljenim in celovitim sporazumom o prosti trgovini.

(1) Države članice EU, ki so izvzete iz vizumske obveznosti:

— države članice EU, ki so del schengenskega območja: Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Madžarska, Nemčija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska.

— države članice EU, ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti (tiste, ki še niso del schengenskega območja brez notranjih meja): Bolgarija, Ciper, Hrvaška in Romunija.

(2) Uredba (EU) 2017/371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 1. marca 2017 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, UL L 61, 8.3.2017, str. 1.