SL Uradni list Evropske unije L 150/252

PROSTOVOLJNI SPORAZUM O PARTNERSTVU

med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo

EVROPSKA UNIJA,

v nadaljnjem besedilu: Unija,

in

REPUBLIKA INDONEZIJA,

v nadaljnjem besedilu: Indonezija,

v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: pogodbenici, STA SE –

OB SKLICEVANJU na Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Republiko Indonezijo in Evropsko skupnostjo, podpisan 9. novembra 2009 v Džakarti;

OB UPOŠTEVANJU tesnega sodelovanja med Unijo in Indonezijo, zlasti v okviru Sporazuma o sodelovanju iz leta 1980 med Evropsko gospodarsko skupnostjo ter Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije;

OB SKLICEVANJU na obvezo držav iz vzhodnoazijske in drugih regij, sprejeto v Balijski deklaraciji o izvrševanju zakonodaje in upravljanju na področju gozdov (FLEG) z dne 13. septembra 2001, da bodo sprejele takojšnje ukrepe za okrepitev nacionalnega prizadevanja ter utrditev dvostranskega, regionalnega in večstranskega sodelovanja pri obravnavanju kršitev gozdarske zakonodaje in kaznivih dejanj na področju gozdarstva, zlasti nezakonite sečnje, z njo povezanih nezakonite trgovine in korupcije ter njihovih negativnih učinkov na pravno državo;

OB UPOŠTEVANJU, da je sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o akcijskem načrtu Evropske unije za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) prvi korak v nujnem boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini;

OB SKLICEVANJU na skupno izjavo ministra za gozdarstvo Republike Indonezije ter evropskih komisarjev za razvoj in okolje, podpisano 8. januarja 2007 v Bruslju;

OB UPOŠTEVANJU pravno nezavezujoče uradne izjave o načelih za globalno soglasje o upravljanju, varstvu in trajnostnem razvoju vseh vrst gozdov iz leta 1992 ter pravno nezavezujočega instrumenta o vseh vrstah gozdov, ki ga je nedavno sprejela Generalna skupščina Združenih narodov;

ZAVEDAJOČ SE pomembnosti načel, določenih v Deklaraciji iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992 v okviru zagotavljanja trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, zlasti načela 10 o pomenu ozaveščenosti in sodelovanja javnosti pri okoljskih vprašanjih ter načela 22 o ključni vlogi domorodnega prebivalstva in drugih lokalnih skupnosti pri okoljskem upravljanju in razvoju;

OB PRIZNAVANJU prizadevanj vlade Republike Indonezije za spodbujanje dobrega upravljanja in izvrševanja zakonodaje na področju gozdov ter trgovine z zakonitim lesom, med drugim s sistemom Sistem Verifikasi Legalitas Kayu (SVLK), indonezijskim sistemom za zagotavljanje zakonitosti lesa (TLAS), razvitim na podlagi postopka, v katerem je sodelovala vrsta zainteresiranih strani, ob upoštevanju načel dobrega upravljanja, verodostojnosti in reprezentativnosti;

OB PRIZNAVANJU, da je indonezijski sistem TLAS oblikovan za zagotavljanje pravne skladnosti vseh lesnih proizvodov;

OB PRIZNAVANJU, da bo izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT okrepilo trajnostno gospodarjenje z gozdovi in prispevalo k boju proti podnebnim spremembam na podlagi zmanjšanja emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov (REDD+), vključno z ohranjanjem gozdov, trajnostnim gospodarjenjem z njimi in povečanjem zalog ogljika v njih;

OB UPOŠTEVANJU Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), zlasti zahteve, naj se izvozna dovoljenja, ki jih pogodbenice konvencije CITES izdajajo za osebke vrst iz prilog I, II ali III, izdajajo samo pod nekaterimi pogoji, zlasti pod pogojem, da ti osebki niso bili pridobljeni v nasprotju s predpisi zadevne države o varstvu živalstva in rastlinstva;

TRDNO ODLOČENI, da si bosta prizadevali za zmanjšanje negativnih učinkov, ki bi jih lahko neposredno povzročilo izvajanje tega sporazuma, na lokalne in domorodne skupnosti ter revne prebivalce;

OB UPOŠTEVANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta razvojnim ciljem, dogovorjenim na mednarodni ravni, in razvojnim ciljem tisočletja, ki so jih sprejeli Združeni narodi;

OB UPOŠTEVANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta načelom in pravilom, s katerimi se urejajo večstranski trgovinski sistemi, zlasti pravice in obveznosti iz Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) iz leta 1994 ter drugih večstranskih sporazumov o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO), ter potrebi po njihovem preglednem in nediskriminatornem izvajanju;

OB UPOŠTEVANJU Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost in Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode;

OB VNOVIČNI POTRDITVI načel vzajemnega spoštovanja, suverenosti, enakosti in nediskriminacije ter ob priznavanju koristi, ki za pogodbenici izhajajo iz tega sporazuma;

V SKLADU z zadevnimi zakoni in drugimi predpisi pogodbenic –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Cilj

1. Cilj tega sporazuma, ki je skladen s skupno zavezo pogodbenic za trajnostno gospodarjenje z vsemi vrstami gozdov, je vzpostaviti pravni okvir, katerega namen je zagotavljati, da so vsi lesni proizvodi iz tega sporazuma, ki se iz Indonezije uvažajo v Unijo, proizvedeni zakonito, in tako spodbujati trgovanje z lesnimi proizvodi.

2. Ta sporazum tudi zagotavlja podlago za dialog in sodelovanje med pogodbenicama, namenjeno pospeševanju in spodbujanju celovitega izvajanja tega sporazuma ter okrepitvi izvrševanja zakonodaje in upravljanja na področju gozdov.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sporazumu:

(a) „uvoz v Unijo“ pomeni sprostitev lesnih proizvodov v prosti promet v Uniji v smislu člena 79 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/1992 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti, pri čemer teh proizvodov ni mogoče opredeliti kot „blago nekomercialne narave“, kakor je določeno v členu 1(6) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/1992 o carinskem zakoniku Skupnosti;

(b) „izvoz“ pomeni fizični izstop ali odvzem lesnih proizvodov iz katerega koli dela geografskega območja Indonezije;

(c) „lesni proizvodi“ pomeni proizvode iz Priloge IA in Priloge IB;

(d) „oznaka HS“ pomeni štiri- ali šestmestno oznako blaga, kot je določena v harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, vzpostavljenem z Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga Svetovne carinske organizacije;

(e) „dovoljenje FLEGT“ pomeni indonezijski preverjeni zakoniti dokument (V-Legal), ki potrjuje, da je bila pošiljka lesnih proizvodov, namenjena za izvoz v Unijo, zakonito proizvedena. Dovoljenje FLEGT je lahko v papirni ali elektronski obliki;

(f) „organ za izdajanje dovoljenj“ pomeni organ, ki ga je Indonezija pooblastila za izdajanje in potrjevanje dovoljenj FLEGT;

(g) „pristojni organi“ pomenijo organe, ki jih države članice Unije določijo za prejemanje, priznavanje in preverjanje dovoljenj FLEGT;

(h) „pošiljka“ pomeni količino lesnih proizvodov, za katere se izda dovoljenje FLEGT in ki jo pošlje pošiljatelj ali odpravnik iz Indonezije ter je pri carinskem organu v Uniji deklarirana za sprostitev v prosti promet;

(i) „zakonito proizveden les“ pomeni lesne proizvode, ki so bili pridobljeni ali uvoženi in proizvedeni v skladu z zakonodajo iz Priloge II.

Člen 3

Shema izdajanja dovoljenj FLEGT

1. Med pogodbenicama tega sporazuma se vzpostavi shema izdajanja dovoljenj za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (v nadaljnjem besedilu: shema izdajanja dovoljenj FLEGT). Z njo se vzpostavlja niz postopkov in zahtev, katerih cilj je na podlagi dovoljenj FLEGT preveriti in potrditi zakonitost proizvodnje lesnih proizvodov, odpremljenih v Unijo. Unija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 take pošiljke iz Indonezije za uvoz v Unijo sprejme samo, če so bila zanje izdana dovoljenja FLEGT.

2. Shema izdajanja dovoljenj FLEGT se uporablja za lesne proizvode iz Priloge IA.

3. Lesni proizvodi iz Priloge IB se ne smejo izvažati iz Indonezije niti se zanje ne smejo izdajati dovoljenja FLEGT.

4. Pogodbenici se strinjata, da bosta sprejeli vse ukrepe, potrebne za izvajanje sheme izdajanja dovoljenj FLEGT v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 4

Organi za izdajanje dovoljenj

1. Organ za izdajanje dovoljenj preveri, ali so bili lesni proizvodi proizvedeni ali pridobljeni zakonito v skladu z zakonodajo iz Priloge II. Organ za izdajanje dovoljenj izda dovoljenja FLEGT, ki zajemajo pošiljke zakonito proizvedenih lesnih proizvodov, namenjene za izvoz v Unijo.

2. Dovoljenj FLEGT ne izda za lesne proizvode, ki so sestavljeni iz lesnih proizvodov ali vključujejo lesne proizvode, uvožene v Indonezijo iz tretje države v obliki, v kateri predpisi navedene tretje države izvoz prepovedujejo ali za katero obstajajo dokazi, da so bili navedeni lesni proizvodi proizvedeni v nasprotju s predpisi države, v kateri so bila drevesa posekana.

3. Organ za izdajanje dovoljenj vodi in objavi postopke za izdajanje dovoljenj FLEGT. Vodi tudi evidenco vseh pošiljk, za katere so bila izdana dovoljenja FLEGT, v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov pa te evidence predloži za namene neodvisnega spremljanja, pri čemer upošteva zaupnost pravno zaščitenih informacij izvoznikov.

4. Indonezija vzpostavi enoto za informacije o dovoljenjih, ki bo delovala kot kontaktna točka za komuniciranje med pristojnimi organi in organi za izdajanje dovoljenj, kot je določeno v prilogah III in V.

5. Indonezija sporoči kontaktne podatke organa za izdajanje dovoljenj in enote za informacije o dovoljenjih Evropski komisiji. Pogodbenici te podatke objavita.

Člen 5

Pristojni organi

1. Pristojni organi pred sprostitvijo posamezne pošiljke v prosti promet v Uniji preverijo, ali je bilo za navedeno pošiljko izdano veljavno dovoljenje FLEGT. Kadar obstajajo dvomi o veljavnosti dovoljenja FLEGT, je mogoče sprostitev pošiljke začasno ustaviti, pošiljko pa zadržati.

2. Pristojni organi vodijo in letno objavljajo evidenco prejetih dovoljenj FLEGT.

3. Pristojni organi v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov osebam ali organom, imenovanim za neodvisne opazovalce trga, omogočijo vpogled v zadevno dokumentacijo in podatke.

4. Pristojni organi postopka iz člena 5(1) ne izvedejo v primeru pošiljke lesnih proizvodov, pridobljenih iz drevesnih vrst, naštetih v dodatkih h konvenciji CITES, saj za te proizvode veljajo določbe o preverjanju iz Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi.

5. Evropska komisija Indoneziji sporoči kontaktne podatke pristojnih organov. Pogodbenici te podatke objavita.

Člen 6

Dovoljenja FLEGT

1. Dovoljenja FLEGT izdaja organ za izdajanje dovoljenj, s čimer potrdi, da so bili lesni proizvodi proizvedeni zakonito.

2. Dovoljenja FLEGT so v angleščini in se v tem jeziku tudi izpolnjujejo.

3. Pogodbenici lahko sporazumno uvedeta elektronski sistem za izdajanje, pošiljanje in prejemanje dovoljenj FLEGT.

4. Tehnične specifikacije tega dovoljenja so določene v Prilogi IV. Postopek za izdajanje dovoljenj FLEGT je opredeljen v Prilogi V.

Člen 7

Preverjanje zakonito proizvedenega lesa

1. Indonezija vzpostavi sistem TLAS za preverjanje, ali so bili lesni proizvodi za pošiljko proizvedeni zakonito, in zagotavljanje, da se v Unijo izvažajo samo pošiljke, ki so bile potrjene kot take.

2. Sistem za preverjanje, ali so bile pošiljke lesnih proizvodov proizvedene zakonito, je določen v Prilogi V.

Člen 8

Sprostitev pošiljk, za katere je bilo izdano dovoljenje FLEGT

1. V Prilogi III so opisani postopki, s katerimi se ureja sprostitev pošiljk, za katere je bilo izdano dovoljenje FLEGT, v prosti promet v Uniji.

2. Kadar imajo pristojni organi utemeljene razloge za sum, da dovoljenje ni veljavno ali verodostojno oziroma ni v skladu s pošiljko, za katero naj bi bilo izdano, se lahko uporabijo postopki iz Priloge III.

3. V primeru trajnih nesoglasij ali težav pri posvetovanjih o dovoljenjih FLEGT se lahko zadeva predloži v presojo skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma.

Člen 9

Nepravilnosti

Pogodbenici se medsebojno obveščata, če sumita ali najdeta dokaze o kakršnem koli nespoštovanju predpisov ali nepravilnostih v shemi izdajanja dovoljenj FLEGT, vključno v zvezi z:

(a) nespoštovanjem predpisov glede trgovanja, vključno s preusmerjanjem trgovinskih tokov iz Indonezije v Unijo prek tretje države;

(b) dovoljenji FLEGT za lesne proizvode, ki vsebujejo les iz tretjih držav, pri katerem obstaja sum, da je bil proizveden nezakonito, ali

(c) goljufijami pri pridobivanju ali uporabi dovoljenj FLEGT.

Člen 10

Uporaba indonezijskega sistema TLAS in drugi ukrepi

1. Indonezija z uporabo sistema TLAS preverja zakonitost lesa, ki se izvaža na trge zunaj Unije, in lesa, ki se prodaja na domačih trgih, ter si prizadeva preverjati zakonitost uvoženih lesnih proizvodov, če je to mogoče, z uporabo sistema, razvitega za izvajanje tega sporazuma.

2. Unija v podporo tem prizadevanjem spodbuja uporabo zgoraj navedenega sistema za trgovanje na drugih mednarodnih trgih in s tretjimi državami.

3. Unija izvaja ukrepe za preprečevanje dajanja nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov iz takega lesa na trg Unije.

Člen 11

Vključevanje zainteresiranih strani v izvajanje Sporazuma

1. Indonezija organizira redna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o izvajanju tega sporazuma in v zvezi s tem spodbuja ustrezne posvetovalne strategije, postopke in programe.

2. Unija organizira redna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o izvajanju tega sporazuma, pri čemer upošteva svoje obveznosti na podlagi Konvencije iz leta 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija).

Člen 12

Zaščitni ukrepi na področju socialnega varstva

1. Da bi pogodbenici čim bolj zmanjšali morebitne negativne učinke tega sporazuma, si prizadevata za boljše razumevanje učinkov na lesno industrijo ter načine življenja domorodnih in lokalnih skupnosti, ki bi lahko bile prizadete, kot je opisano v njunih zadevnih nacionalnih zakonih in drugih predpisih.

2. Pogodbenici spremljata učinke tega sporazuma na navedene skupnosti in druge akterje iz odstavka 1, pri čemer sprejemata ustrezne ukrepe za ublažitev negativnih učinkov. Dogovorita se lahko o dodatnih ukrepih za odpravo negativnih učinkov.

Člen 13

Spodbujevalni ukrepi v zvezi s trgi

Unija ob upoštevanju svojih mednarodnih obveznosti spodbuja ugoden položaj lesnih proizvodov iz tega sporazuma na trgu Unije. Taka prizadevanja vključujejo zlasti ukrepe v podporo:

(a) politikam javnih in zasebnih naročil, ki priznavajo ponudbo zakonito pridobljenih lesnih proizvodov in zagotavljajo trg zanje, ter

(b) ugodnejšemu mnenju o proizvodih z dovoljenjem FLEGT na trgu Unije.

Člen 14

Skupni odbor za izvajanje Sporazuma

1. Pogodbenici vzpostavita skupni mehanizem (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor za izvajanje Sporazuma ali JIC) za obravnavo vprašanj v zvezi z izvajanjem in pregledom tega sporazuma.

2. Vsaka pogodbenica imenuje svoje predstavnike v odboru JIC, ki odločitve sprejema soglasno. Odboru JIC sopredsedujeta visoka uradnika; eden iz Unije in eden iz Indonezije.

3. JIC sprejme poslovnik.

4. Sestaja se najmanj enkrat letno, in sicer na dan in z dnevnim redom, o katerih se pogodbenici dogovorita vnaprej. Na zahtevo katere koli pogodbenice se lahko skličejo dodatni sestanki.

5. Organ JIC:

(a) preuči in sprejme skupne ukrepe za izvajanje tega sporazuma;

(b) pregleduje in spremlja splošni napredek pri izvajanju tega sporazuma, vključno z delovanjem sistema TLAS in ukrepov, povezanih s trgom, na podlagi ugotovitev in poročil mehanizmov, vzpostavljenih na podlagi člena 15;

(c) oceni koristi in omejitve, izhajajoče iz izvajanja tega sporazuma, ter odloči o popravnih ukrepih;

(d) preuči poročila in pritožbe glede uporabe sheme izdajanja dovoljenj FLEGT na ozemlju obeh pogodbenic;

(e) se dogovori o datumu, ko shema izdajanja dovoljenj FLEGT začne delovati, po oceni delovanja sistema TLAS na podlagi meril iz Priloge VIII;

(f) opredeli področja sodelovanja v podporo izvajanju tega sporazuma;

(g) po potrebi ustanovi pomožne organe za delovna področja, ki zahtevajo posebna strokovna znanja;

(h) pripravlja, potrjuje, razširja in objavlja letna poročila, poročila o svojih sestankih in druge dokumente s področja svojega delovanja;

(i) opravlja druge naloge, v izvajanje katerih lahko privoli.

Člen 15

Spremljanje in ocenjevanje

Pogodbenici se dogovorita, da za oceno izvajanja in učinkovitosti tega sporazuma uporabita poročila in ugotovitve naslednjih dveh mehanizmov:

(a) Indonezija v posvetovanju z Unijo uporabi storitve rednega ocenjevalca za izvajanje nalog, določenih v Prilogi VI;

(b) Unija v posvetovanju z Indonezijo uporabi storitve neodvisnega opazovalca trga za izvajanje nalog, določenih v Prilogi VII.

Člen 16

Spremljevalni ukrepi

1. Zagotovitev sredstev, potrebnih za ukrepe v podporo izvajanju tega sporazuma, opredeljene v skladu s členom 14(5)(f) zgoraj, se določi v okviru načrtovanja programov Unije in njenih držav članic za sodelovanje z Indonezijo.

2. Pogodbenici zagotovita, da se dejavnosti v zvezi z izvajanjem tega sporazuma uskladijo z obstoječimi in prihodnjimi razvojnimi programi in pobudami.

Člen 17

Poročanje in javno razkrivanje informacij

1. Pogodbenici zagotovita, da JIC deluje čim bolj pregledno. Poročila s področja njegovega delovanja pripravljata skupaj in jih objavita.

2. JIC vsako leto objavi poročilo, ki med drugim vključuje podatke o:

(a) količini lesnih proizvodov, izvoženih v Unijo na podlagi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT, glede na ustrezno tarifno številko HS;

(b) število dovoljenj FLEGT, ki jih je izdala Indonezija;

(c) napredek pri doseganju ciljev tega sporazuma in zadeve, povezane z njegovim izvajanjem;

(d) ukrepi za preprečevanje uvoza in izvoza nezakonito proizvedenih lesnih proizvodov, njihovega dajanja na domači trg ali trgovanja z njimi;

(e) količine lesa in lesnih proizvodov, uvoženih v Indonezijo, ter ukrepi, sprejeti za preprečevanje uvoza nezakonito proizvedenih lesnih proizvodov in ohranitev celovitosti sheme izdajanja dovoljenj FLEGT;

(f) primeri neskladnosti s shemo izdajanja dovoljenj FLEGT in ukrepi za njihovo obravnavanje;

(g) količine lesnih proizvodov, uvoženih v Unijo na podlagi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT, glede na ustrezno tarifno številko HS in državo članico Unije, v katero so bili lesni proizvodi uvoženi;

(h) številu dovoljenj FLEGT, ki jih je prejela Unija;

(i) številu primerov in količinah lesnih proizvodov, o katerih so potekala posvetovanja na podlagi člena 8(2).

3. Da bi pogodbenici dosegli cilj izboljšanega upravljanja in preglednosti v gozdarskem sektorju ter spremljali izvajanje in učinke tega sporazuma v Indoneziji in Uniji, se strinjata, da se informacije, kot so opisane v Prilogi IX, objavijo.

4. Pogodbenici se strinjata, da v skladu s svojima zadevnima zakonodajama ne bosta razkrili zaupnih informacij, izmenjanih na podlagi tega sporazuma. Javnosti ne razkrijeta in svojim organom ne dovolita razkritja informacij, izmenjanih na podlagi tega sporazuma, ki se nanašajo na poslovne skrivnosti, ali zaupnih poslovnih informacij.

Člen 18

Obveščanje o izvajanju

1. Predstavnika pogodbenic, odgovorna za uradno obveščanje o izvajanju tega sporazuma, sta:

za Indonezijo: za Unijo: generalni direktor za izkoriščanje gozdov, ministrstvo za gozdarstvo vodja delegacije Evropske unije v Indoneziji

2. Pogodbenici si pravočasno sporočata informacije, potrebne za izvajanje tega sporazuma, vključno s spremembami odstavka 1.

Člen 19

Ozemeljska uporaba

Ta sporazum se uporablja na ozemlju, na katerem se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, pod pogoji iz navedene pogodbe, in na ozemlju Indonezije.

Člen 20

Reševanje sporov

1. Pogodbenici si prizadevata vsak spor glede uporabe ali razlage tega sporazuma rešiti s čimprejšnjimi posvetovanji.

2. Če se spor ne reši s posvetovanji v dveh mesecih od datuma prvotne zahteve za posvetovanje, lahko katera koli od pogodbenic spor predloži v reševanje odboru JIC, ki si prizadeva za rešitev spora. Odboru JIC se predložijo vse ustrezne informacije za poglobljeno preučitev zadeve, da se poišče sprejemljiva rešitev. Odbor JIC mora v ta namen preučiti vse možnosti za nadaljnje učinkovito izvajanje tega sporazuma.

3. Če JIC ne more rešiti spora v dveh mesecih, lahko pogodbenici skupaj zaprosita za pomoč ali posredovanje tretje osebe.

4. Če spora ni mogoče rešiti v skladu z odstavkom 3, lahko vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico o imenovanju arbitra; druga pogodbenica mora nato v 30 koledarskih dneh po imenovanju prvega arbitra imenovati drugega arbitra. Pogodbenici skupaj imenujeta tretjega arbitra v dveh mesecih po imenovanju drugega arbitra.

5. Arbitražne odločitve se z večino glasov sprejmejo v šestih mesecih po imenovanju tretjega arbitra.

6. Odločitev je za pogodbenici zavezujoča, nanjo pa se ni mogoče pritožiti.

7. Odbor JIC določi delovne postopke za arbitražo.

Člen 21

Začasna prekinitev

1. Pogodbenica, ki želi odstopiti od tega sporazuma, pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri. O zadevi bosta pogodbenici nato razpravljali.

2. Vsaka pogodbenica lahko začasno prekine izvajanje tega sporazuma. Odločitev o začasni prekinitvi in razlogi zanjo se drugi pogodbenici sporočijo v pisni obliki.

3. Pogoji iz tega sporazuma prenehajo veljati 30 koledarskih dni po datumu takega uradnega obvestila.

4. Ta sporazum začne spet veljati 30 koledarskih dni po tem, ko pogodbenica, ki je začasno prekinila njegovo izvajanje, obvesti drugo pogodbenico, da razlogi za začasno prekinitev ne veljajo več.

Člen 22

Spremembe

1. Pogodbenica, ki želi spremeniti ta sporazum, to predlaga vsaj tri mesece pred naslednjim sestankom odbora JIC. Odbor JIC predlog preuči in v primeru soglasja izda priporočilo. Če se pogodbenici strinjata s priporočilom, ga odobrita v skladu z zadevnimi notranjimi postopki.

2. Vsaka sprememba, ki jo tako odobrita pogodbenici, začne veljati prvi dan meseca, ki sledi datumu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki, ki so za to potrebni.

3. Odbor JIC lahko sprejme spremembe prilog k temu sporazumu.

4. Uradno obvestilo o kakršni koli spremembi se po diplomatski poti pošlje generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije in ministru za zunanje zadeve Republike Indonezije.

Člen 23

Začetek veljavnosti, trajanje in prenehanje

1. Ta sporazum začne veljati prvi dan v mesecu, ki sledi datumu, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da so končani postopki, ki so za to potrebni.

2. Uradno obvestilo se po diplomatski poti pošlje generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije in ministru za zunanje zadeve Republike Indonezije.

3. Ta sporazum velja pet let. Podaljšuje se za zaporedna petletna obdobja, če nobena od pogodbenic vsaj dvanajst mesecev pred iztekom tega sporazuma pisno ne obvesti druge pogodbenice, da ga ne bo podaljšala.

4. Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove s pisnim uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Ta sporazum preneha veljati dvanajst mesecev po datumu takega uradnega obvestila.

Člen 24

Priloge

Priloge k temu sporazumu so sestavni del Sporazuma.

Člen 25

Verodostojna besedila

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in indonezijskem jeziku (Bahasa Indonesia), pri čemer so vsa besedila enako verodostojna. Pri razlikah v razlagi prevlada angleško besedilo.

V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum. Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и тринадесета година. Hecho en Bruselas, el treinta de septiembre de dos mil trece. V Bruselu dne třicátého září dva tisíce třináct. Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og tretten. Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausenddreizehn. Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία. Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and thirteen. Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille treize. Sastavljeno u Bruxellesu tridesetog rujna dvije tisuće trinaeste. Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilatredici. Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada trīsdesmitajā septembrī. Priimta du tūkstančiai tryliktų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év szeptember havának harmincadik napján. Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tlettax. Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend dertien. Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września roku dwa tysiące trzynastego. Feito em Bruxelas, em trinta de setembro de dois mil e treze. Întocmit la Bruxelles la treizeci septembrie două mii treisprezece. V Bruseli tridsiateho septembra dvetisíctrinásť. V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč trinajst. Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakolmetoista. Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundratretton. Dibuat di Brussel, pada tanggal tiga puluh bulan September tahun dua ribu tiga belas. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Za Europsku uniju Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen Untuk Uni Eropa За Република Индонезия Por la República de Indonesia Za Indonéskou republiku For Republikken Indonesien Für die Republik Indonesien Indoneesia Vabariigi nimel Για τη Δημοκρατία της Ινδονησίας For the Republic of Indonesia Pour la République d'Indonésie Za Republiku Indoneziju Per la Repubblica di Indonesia Indonēzijas Republikas vārdā – Indonezijos Respublikos vardu Az Indonéz Köztársaság részéről Għar-Repubblika tal-Indoneżja Voor de Republiek Indonesië W imieniu Republiki Indonezji Pela República da Indonésia Pentru Republica Indonezia Za Indonézsku republiku Za Republiko Indonezijo Indonesian tasavallan puolesta För Republiken Indonesien Untuk Republik Indonesia

PRILOGA I SEZNAM PROIZVODOV Seznam v tej prilogi se navezuje na harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, vzpostavljen z Mednarodno konvencijo o harmoniziranem poimenovanju in šifrskih oznakah blaga Svetovne carinske organizacije. PRILOGA IA HARMONIZIRANE TARIFNE OZNAKE BLAGA ZA LES IN LESNE PROIZVODE, ZAJETE V SHEMI IZDAJANJA DOVOLJENJ FLEGT Poglavje 44: Oznaka HS Poimenovanje Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah; iver in podobni drobci; žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike 4401.21 - Iver, sekanci in podobno – iglavcev 4401.22 - Iver, sekanci in podobno – neiglavcev Ex.4404 - Trakovi in podobno iz lesa Ex.4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan, brušenali na koncih spojen, debeline nad 6 mm 4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa), za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne 4409.10 - Iglavcev 4409.29 - Neiglavcev – drugo 4410 Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne plošče (na primer oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi 4411 Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi 4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les 4413 Zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih 4414 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala in podobne predmete 4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa 4416 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli iz lesa, vključno doge 4417 Orodja, jedra za orodje, držaji za orodje in lesene osnove in držala za metle in ščetke; lesena kopita za obutev 4418 Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle Ex.442190 - Leseni tlakovci Poglavje 47: Oznaka HS Poimenovanje Celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov; papir in karton za recikliranje (odpadki in ostanki) 4701 - Mehanska lesna celuloza (lesovina) 4702 - Topljiva kemična lesna celuloza 4703 Kemična lesna celuloza, kavstična ali sulfatna, razen topljive 4704 - Kemična lesna celuloza, sulfitna, razen topljive 4705 Lesna celuloza, pridobljena s kombinacijo mehanskega in kemičnega postopka pridobivanja celuloze Poglavje 48: Oznaka HS Poimenovanje 4802 Nepremazan papir in karton, ki se uporabljata za pisanje, tiskanje ali druge grafične namene, vključno neperforiran papir in karton za luknjane kartice in trakove v zvitkih ali pravokotnih (vključno kvadratnih) listih, katere koli velikosti, razen papirja iz tarifne številke 4801 ali 4803; ročno izdelana papir in karton 4803 Toaletni papir, papir za odstranjevanje ličila, papir za brisače, serviete in robce ter podoben papir za uporabo v gospodinjstvu ali za sanitarne namene, celulozna vata, koprene iz celuloznih vlaken, vključno nabrani (krep, plisirani idr.), reliefni, luknjani, površinsko barvani, površinsko okrašeni ali tiskani izdelki, v zvitkih ali v listih 4804 Kraft papir in karton, nepremazana, v zvitkih ali listih, razen tistih iz tarifne številke 4802 ali 4803 4805 Drug nepremazan papir in karton, v zvitkih ali listih, dalje neobdelan, razen obdelav, ki so navedene v opombi 3 tega poglavja 4806 Pergamentni papir, za maščobe neprepusten papir, pavs papir in prozorni papir ter drugi glazirani prozorni ali prosojni papirji, v zvitkih ali listih 4807 Sestavljena papir in karton (izdelana z lepljenjem ravnih slojev papirja ali kartona), površinsko nepremazana ali neimpregnirana, znotraj ojačena ali neojačena, v zvitkih ali listih 4808 Papir in karton, valovita (z nalepljenimi ravnimi površinskimi listi ali brez njih), nabrana (krep, plisirana), reliefna ali luknjana, v zvitkih ali listih, razen tistih iz tarifne številke 4803 4809 Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za kopiranje ali prenašanje (vključno premazan ali impregniran papir za matrice za razmnoževanje ali ofsetne plošče), tiskan ali netiskan, v zvitkih ali v listih 4810 Papir in karton, premazana z ene ali z obeh strani s kaolinom ali drugimi anorganskimi snovmi, z vezivom ali brez njega, toda brez drugega premaza, površinsko barvana ali nebarvana, okrašena ali neokrašena, tiskana ali netiskana, v zvitkih ali pravokotnih (vključno kvadratnih) listih, katere koli velikosti 4811 Papir, karton, celulozna vata ter koprena iz celuloznih vlaken, premazani, impregnirani, prekriti, površinsko barvani, površinsko okrašeni ali tiskani, v zvitkih ali pravokotnih (vključno kvadratnih) listih, poljubne velikosti, razen izdelkov iz tarifne številke 4803, 4809 ali 4810 4812 Filter bloki in plošče iz papirne mase 4813 Cigaretni papir, razrezan ali nerazrezan v določene velikosti ali v obliki knjižic ali cevk 4814 Zidne tapete in podobne stenske obloge iz papirja; prozorni papir za okna 4816 Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za kopiranje ali prenašanje, razen tistih iz tarifne številke 4809; matrice za razmnoževanje in ofsetne plošče iz papirja, v škatlah ali brez škatel 4817 Pisemski ovitki, pisemske kartice, dopisnice in karte za dopisovanje brez slike, iz papirja ali kartona; kompleti za dopisovanje v škatlah, vrečkah, notesih in podobnih pakiranjih iz papirja ali kartona 4818 Toaletni papir in podoben papir, celulozna vata ali koprena iz celuloznih vlaken, ki se uporablja v gospodinjstvu ali za sanitarne namene, v zvitkih širine do vključno 36 cm ali razrezan na velikost ali oblike; robci, listi za odstranjevanje ličila, brisače, namizni prti, serviete, otroške plenice, tamponi, rjuhe in podobni predmeti za gospodinjstvo, bolnišnice ali sanitarne potrebe, oblačilni predmeti in oblačilni dodatki iz papirne mase, papirja, celulozne vate ali iz listov ali trakov iz celuloznih vlaken 4821 Papirne ali kartonske etikete, vseh vrst, tiskane ali netiskane 4822 Tuljave, motki, kopsi in podobne podlage, iz papirne mase, papirja ali kartona (luknjani ali neluknjani, ojačeni ali neojačeni) 4823 Drug papir, karton, celulozna vata ter koprena iz celuloznih vlaken, razrezani v določene velikosti ali oblike; drugi izdelki iz celuloze, papirja, kartona, celulozne vate ali listov ali trakov iz celuloznih vlaken Poglavje 94: Oznaka HS Poimenovanje Drugi sedeži z lesenim ogrodjem 9401.61. - tapecirani 9401.69. - drugi Drugo pohištvo in njegovi deli 9403.30 - Leseno pisarniško pohištvo 9403.40 - Leseno kuhinjsko pohištvo 9403.50 - Leseno pohištvo za spalnice 9403.60 - Drugo leseno pohištvo Ex. 940600 - Montažne konstrukcije iz lesa PRILOGA IB HARMONIZIRANE TARIFNE OZNAKE BLAGA ZA LES, KI GA JE V SKLADU Z INDONEZIJSKO ZAKONODAJO PREPOVEDANO IZVAŽATI Poglavje 44: Oznaka HS Poimenovanje 4403 Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan) Ex. 4404 Les za obroče; cepljeni koli; koli, planke in drogovi, zašiljeni, toda ne žagani po dolžini; lesene palice, grobo okleščene, toda ne zvite, upognjene ali drugače obdelane, primerne za izdelavo sprehajalnih palic, dežnikov, ročajev za orodje ali podobnih proizvodov 4406 Leseni železniški ali tramvajski pragovi Ex. 4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, neskobljan, nebrušen ali na koncih nespojen, debeline nad 6 mm

PRILOGA II OPREDELITEV ZAKONITOSTI Uvod Indonezijski les se šteje za zakonit, kadar je za njegovo poreklo in postopek proizvodnje ter nadaljnjo predelavo, prevoz in trgovino potrjeno, da so v skladu z vsemi veljavnimi indonezijskimi zakoni in predpisi. Indonezija ima pet standardov zakonitosti, izraženih z vrstami načel, meril, kazalnikov in dokazil, ki temeljijo na temeljnih zakonih, predpisih in postopkih. Navedeni standardi so: — Standard zakonitosti 1: standard za koncesije na območjih lesnoproizvodnih gozdov na zemljiščih v državni lasti; — Standard zakonitosti 2: standard za gozdne nasade skupnosti in gozdove skupnosti na območjih lesnoproizvodnih gozdov na zemljiščih v državni lasti; — Standard zakonitosti 3: standard za gozdove v zasebni lasti; — Standard zakonitosti 4: standard za pravice do izkoriščanja lesa na negozdnih območjih na zemljiščih v državni lasti; — Standard zakonitosti 5: standard za primarno in industrijo na koncu proizvodne verige, temelječo na gozdarstvu. Navedenih pet standardov zakonitosti se uporablja za različne vrste dovoljenj v zvezi z lesom, kot prikazuje spodnja preglednica: Tip dovoljenja Opis Lastništvo zemljišč / upravljanje z viri ali njihova raba Standard zakonitosti, ki se uporablja IUPHHK-HA/HPH Dovoljenje za uporabo gozdnih proizvodov iz naravnih gozdov V državni lasti / upravljano s strani podjetja 1 IUPHHK-HTI/HPHTI Dovoljenje za ustanovitev in upravljanje industrijskega gozdnega nasada V državni lasti / upravljano s strani podjetja 1 IUPHHK-RE Dovoljenje za obnovo gozdnega ekosistema V državni lasti / upravljano s strani podjetja 1 IUPHHK- HTR Dovoljenje za gozdne nasade skupnosti V državni lasti / upravljano s strani skupnosti 2 IUPHHK-HKM Dovoljenje za upravljanje gozdov skupnosti V državni lasti / upravljano s strani skupnosti 2 Zasebno zemljišče Dovoljenje ni potrebno V zasebni lasti / v zasebni uporabi 3 IPK/ILS Dovoljenje za uporabo lesa z negozdnih območij V državni lasti / v zasebni uporabi 4 IUIPHHK Dovoljenje za ustanovitev in upravljanje podjetja za primarno predelavo Ni relevantno 5 IUI Lanjutan ali IPKL Dovoljenje za ustanovitev in upravljanje podjetja za sekundarno predelavo Ni relevantno 5 Spodaj je predstavljen podrobnejši opis navedenih petih standardov legalnosti in pripadajočih dokazil. PRILOGA II – STANDARD ZAKONITOSTI 1: STANDARDI ZA KONCESIJE NA OBMOČJIH LESNOPROIZVODNIH GOZDOV Št. Načela Merila Kazalniki Dokazila Zadevni predpisi (1) 1 P1. Pravni status območja in pravica do izkoriščanja K1.1 Enota za gospodarjenje z gozdovi (koncesionarji) je na območju lesnoproizvodnega gozda. 1.1.1 Imetnik dovoljenja lahko dokaže, da je dovoljenje za izkoriščanje lesa (IUPHHK) veljavno. Potrdilo o koncesiji za izkoriščanje gozdov. vladna uredba PP72/2010; uredba ministra za gozdarstvo P50/2010; uredba ministra za gozdarstvo P12/2010. Dokazilo o plačilu za dovoljenje za izkoriščanje gozdnih lesnih proizvodov. 2. P2. Skladnost s sistemom in postopki za sečnjo. K2.1 Imetnik dovoljenja ima načrt sečnje za območje poseka, ki so ga odobrili pristojni upravni organi. 2.1.1 Pristojni upravni organ je potrdil dokumente delovnega načrta: glavni načrt in letni delovni načrt ter priloge k njima. Potrjeni glavni načrt in priloge, pripravljeni na podlagi izčrpnega popisa gozdov, ki ga je opravilo strokovno usposobljeno osebje. Potrjen letni delovni načrt, sestavljen na podlagi glavnega načrta. Zemljevidi, ki jih izdela strokovno usposobljeno osebje in na katerih so opisane lega in meje območij, zajetih z delovnim načrtom. uredba ministra za gozdarstvo P62/2008; uredba ministra za gozdarstvo P56/2009; uredba ministra za gozdarstvo P60/2011. Zemljevid, na katerem so označena izključena območja v okviru letnega delovnega načrta, in dokazi o izvajanju na terenu. Lokacije sečnje (oddelki ali odseki) so na zemljevidu jasno označene in preverjene na terenu. K2.2 Delovni načrt je veljaven. 2.2.1 Imetnik dovoljenja za izkoriščanje gozdov ima veljaven delovni načrt v skladu z veljavnimi predpisi. Dokument in priloge glavnega načrta za izkoriščanje gozdnih lesnih proizvodov (sprejemljive so tekoče vloge). uredba ministra za gozdarstvo P62/2008; uredba ministra za gozdarstvo P56/2009. uredba ministra za gozdarstvo P60/2011. Lokacija in izkoristljiv volumen hlodov iz naravnega gozda na območjih, ki bodo posekana, se ujemata z delovnim načrtom. 2.2.2 Dovoljenja za vso opremo za sečnjo so veljavna in jih je mogoče preveriti na terenu (ne velja za državno gozdarsko podjetje). Dovoljenje za opremo in prevoz opreme. uredba ministra za gozdarstvo P53/2009. 3. P3. Zakonitost prevoza ali spremembe lastništva okroglega lesa. K3.1 Imetniki dovoljenja zagotovijo, da so vsi hlodi, prepeljani s skladišča hlodovine v gozdu do primarne industrije gozdnih proizvodov ali registriranega trgovca s hlodi, tudi prek vmesnega skladišča hlodovine, fizično identificirani in so jim priloženi veljavni dokumenti. 3.1.1 Vsi hlodi z velikim premerom, posekani ali pridobljeni za trg, so bili navedeni v poročilu o proizvodnji lesa. Dokumenti potrjenega poročila o proizvodnji lesa. Uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; 3.1.2 Vsemu lesu, prepeljanemu z območij, zajetih z dovoljenjem, mora biti priložena veljavna prevozna listina. Veljavne prevozne listine in priloge za hlode od skladišča hlodovine do primarne industrije gozdnih proizvodov ali registriranega trgovca s hlodovino, tudi prek vmesnih skladišč hlodovine. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; 3.1.3 Okrogel les je bil pridobljen na območjih, določenih v dovoljenju za rabo gozdov. Oznake/črtne kode (PUHH) uprave za gozdove na hlodih. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; Imetnik dovoljenja dosledno uporablja oznake za les. K3.2 Imetnik dovoljenja je plačal veljavne pristojbine in dajatve za komercialno pridobivanje lesa. 3.2.1 Imetnik dovoljenja pokaže dokazilo o plačilu pristojbine za sklad za pogozdovanje in/ali zagotavljanje gozdnih virov, ki ustreza proizvodnji hlodovine in veljavni tarifi. Plačilni nalogi za sklad za pogozdovanje in/ali zagotavljanje gozdnih virov. vladna uredba PP22/1997; vladna uredba PP51/1998; uredba ministra za gozdarstvo P18/2007. uredba ministra za trgovino 22/M-DAG/PER/4/2012; vladna uredba PP59/1998. Dokazilo o pologu za plačilo pristojbine za sklad za pogozdovanje in/ali zagotavljanje gozdnih virov ter potrdila o plačilu. Plačilo pristojbine za sklad za pogozdovanje in/ali zagotavljanje gozdnih virov je v skladu s proizvodnjo hlodovine in veljavno tarifo. K3.3 Prevoz in trgovina med otoki. 3.3.1 Imetniki dovoljenja, ki odpremljajo hlode, so registrirani trgovci z lesom med otoki (PKAPT). Dokumenti PKAPT. uredba ministra za industrijo in trgovino 68/2003; skupna uredba ministra za gozdarstvo, ministra za promet ter ministra za industrijo in trgovino št. 22/2003. 3.3.2 Plovilo, ki se uporablja za prevoz okroglega lesa, pluje pod indonezijsko zastavo in ima veljavno dovoljenje za obratovanje. Dokumenti o registraciji, iz katerih so razvidni podatki o plovilu, in veljavno dovoljenje uredba ministra za industrijo in trgovino 68/2003; skupna uredba ministra za gozdarstvo, ministra za promet ter ministra za industrijo in trgovino št. 22/2003. 4. P4. Skladnost z okoljskimi in družbenimi vidiki, povezanimi s pridobivanjem lesa. K4.1 Imetnik dovoljenja ima potrjen dokument presoje vplivov na okolje (EIA) in izvaja ukrepe, opredeljene v njem. 4.1.1 Imetnik dovoljenja ima dokumente EIA, ki so jih potrdili pristojni organi in pokrivajo celotno delovno območje. Dokumenti EIA. vladna uredba PP27/1999; uredba ministra za gozdarstvo in nasade št. 602/1998. 4.1.2 Imetnik dovoljenja ima načrt za ravnanje z okoljem in načrt za spremljanje stanja okolja, poročila o izvajanju, v katerih so predstavljeni ukrepi za ublažitev učinkov na okolje in družbene koristi. Dokumenti načrta za ravnanje z okoljem in načrta za spremljanje stanja okolja. vladna uredba PP27/1999; Dokazilo o izvajanju načrta za ravnanje z okoljem ter spremljanju pomembnih okoljskih in družbenih učinkov. 5. P5. Skladnost z delovno zakonodajo in predpisi K.5.1 Izpolnjevanje zahtev v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu. 5.1.1 Razpoložljivost postopkov za varnost in zdravje pri delu ter njihovo izvajanje. Izvajanje postopkov za varnost in zdravje pri delu. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 01/1978; uredba ministra za gozdarstvo P12/2009. Oprema za varnost in zdravje pri delu. Evidence o poškodbah pri delu. K.5.2 Spoštovanje pravic delavcev. 5.2.1 Svoboda združevanja delavcev. Delavci so vključeni v sindikate ali pa politike podjetja omogočajo, da delavci ustanovijo sindikate ali se vključijo v sindikalne dejavnosti. zakon št. 21/2000. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 16/2001. 5.2.2 Obstoj kolektivnih pogodb. Dokumenti kolektivnih pogodb ali dokumenti o politiki podjetja o pravicah delavcev. zakon št. 13/2003. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 16/2011. 5.2.3 Podjetje ne zaposluje mladoletnih delavcev. Ni mladoletnih delavcev. zakon št. 13/2003. zakon št. 23/2003. zakon št. 20/2009.

STANDARD ZAKONITOSTI 2: STANDARD ZA GOZDNE NASADE SKUPNOSTI IN GOZDOVE SKUPNOSTI NA OBMOČJIH LESNOPROIZVODNIH GOZDOV Št. Načela Merila Kazalniki Dokazila Zadevni predpisi 1. P1. Pravni status območja in pravica do izkoriščanja. K1.1 Enota za gospodarjenje z gozdovi je na območju lesnoproizvodnega gozda. 1.1.1 Imetnik dovoljenja lahko dokaže, da je dovoljenje za izkoriščanje lesa (IUPHHK) veljavno. Potrdilo o koncesiji za izkoriščanje gozdov. uredba ministra za gozdarstvo P55/2011; uredba ministra za gozdarstvo P37/2007; uredba ministra za gozdarstvo P49/2008; uredba ministra za gozdarstvo P12/2010. Dokazilo o plačilu za dovoljenje za izkoriščanje gozdnih lesnih proizvodov. 2. P2. Skladnost s sistemom in postopki za sečnjo. K2.1 Imetnik dovoljenja ima načrt sečnje za območje poseka, ki so ga odobrili pristojni upravni organi. 2.1.1 Pristojni upravni organ je potrdil dokument letnega delovnega načrta. Potrjen dokument letnega delovnega načrta. uredba ministra za gozdarstvo P62/2008; Zemljevid, na katerem so označena izključena območja v okviru letnega delovnega načrta, in dokazilo o izvajanju na terenu. Sečnospravilne enote so jasno označene in jih je mogoče preveriti na terenu. K2.2 Delovni načrt je veljaven. 2.2.1 Imetnik dovoljenja za izkoriščanje gozdov ima veljaven delovni načrt v skladu z veljavnimi predpisi. Dokument in priloge glavnega načrta za izkoriščanje gozdnih lesnih proizvodov (sprejemljive so tekoče vloge). uredba ministra za gozdarstvo P62/2008; Lokacija in izkoristljivi volumni hlodov na območju, na katerem se ustanovi gozdni nasad, morajo ustrezati delovnemu načrtu. 2.2.2. Dovoljenja za vso opremo za sečnjo so veljavna in jih je mogoče fizično preveriti na terenu. Dovoljenja za opremo in prevoz opreme. uredba ministra za gozdarstvo P53/2009. K2.3 Imetniki dovoljenja zagotovijo, da so vsi hlodi, prepeljani s skladišča hlodovine v gozdu do primarne industrije gozdnih proizvodov ali registriranega trgovca s hlodi, tudi prek vmesnega skladišča hlodovine, fizično identificirani in so jim priloženi veljavni dokumenti. 2.3.1 Vsi hlodi z velikim premerom, ki so bili posekani ali pridobljeni za trg, so navedeni v poročilu o proizvodnji lesa. Dokumenti potrjenega poročila o proizvodnji lesa. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; 2.3.2 Vsem hlodom, prepeljanim z območij, zajetih z dovoljenjem, je priložena veljavna prevozna listina. Veljavne prevozne listine in ustrezne priloge od skladišča hlodovine do vmesnega skladišča hlodovine in od vmesnega skladišča hlodovine do primarne industrije gozdnih proizvodov in/ali registriranega trgovca s hlodovino. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; 2.3.3 Okrogel les je bil pridobljen na območjih, določenih v dovoljenju za rabo gozdov. Oznake/črtne kode (PUHH) uprave za gozdove na hlodih. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; Imetnik dovoljenja dosledno uporablja označevanje. 2.3.4 Imetnik dovoljenja lahko dokaže obstoj prevoznih listin za hlodovino, ki so priložene hlodom, prepeljanim s skladišča hlodovine. Prevozna listina za hlodovino, ki ji je priložen dokument s popisnim listom hlodovine. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; K2.4 Imetnik dovoljenja je plačal veljavne pristojbine in dajatve za komercialno pridobivanje lesa. 2.4.1 Imetniki dovoljenja pokažejo dokazilo o plačilu pristojbine za zagotavljanje gozdnih virov, ki ustreza proizvodnji hlodovine in veljavni tarifi. Plačilni nalog za pristojbino za zagotavljanje gozdnih virov. uredba ministra za gozdarstvo P18/2007 uredba ministra za trgovino 22/M-DAG/PER/4/2012; Dokazilo o plačilu pristojbine za zagotavljanje gozdnih virov. Plačilo pristojbine za zagotavljanje gozdnih virov je v skladu s proizvodnjo hlodovine in veljavno tarifo. 3. P3. Skladnost z okoljskimi in družbenimi vidiki, povezanimi s pridobivanjem lesa. K3.1 Imetnik dovoljenja ima potrjen dokument presoje vplivov na okolje (EIA) in izvaja ukrepe, opredeljene v njem. 3.1.1 Imetnik dovoljenja ima dokumente presoje vplivov na okolje, ki so jih potrdili pristojni organi in pokrivajo celotno delovno območje. Dokumenti EIA. uredba ministra za gozdarstvo in nasade št. 622/1999. 3.1.2 Imetnik dovoljenja ima poročila o ravnanju z okoljem in spremljanju stanja okolja, v katerih so predstavljeni ukrepi za ublažitev učinkov na okolje in družbene koristi. Zadevni dokumenti o ravnanju z okoljem in spremljanju stanja okolja. vladna uredba PP27/1999; Dokazilo o izvajanju ukrepov za ravnanje z okoljem ter spremljanju pomembnih okoljskih in družbenih učinkov.

STANDARD ZAKONITOSTI 3: STANDARD ZA GOZDOVE V ZASEBNI LASTI Št. Načela Merila Kazalniki Dokazila Zadevni predpisi 1. P1. Lastništvo lesa je mogoče preveriti. K1.1 Zakonitost lastništva ali zemljiška pravica v zvezi z območjem pridobivanja lesa. 1.1.1 Lastnik zasebnega zemljišča ali gozda lahko dokaže lastništvo ali pravice do uporabe zemljišča. Veljavni dokumenti o lastništvu na zemljišču (dokumenti o zemljiški pravici, ki so jih priznali pristojni organi). zakon št. 5/1960. uredba ministra za gozdarstvo P33/2010. vladna uredba PP12/1998; uredba ministra za trgovino št. 36/2007; uredba ministra za trgovino št. 37/2007; zakon št. 6/1983. zakon št. 13/2003. zakon št. 23/2003. zakon št. 20/2009. Pravica do obdelave zemljišča. Ustanovitveni akt podjetja. Dovoljenje za opravljanje dejavnosti za podjetja, ki se ukvarjajo s trgovino (SIUP). Matična številka podjetja (TDP). Identifikacijska številka davčnega zavezanca (NPWP). Identifikacijska številka davčnega zavezanca (NPWP). 1.1.2 Enote za upravljanje (v lasti posameznika ali skupine) predložijo veljavne prevozne listine za hlodovino. Potrdilo o poreklu lesa ali prevozna listina za hlodovino. uredba ministra za gozdarstvo P30/2012; Račun/prodajno potrdilo/carinjenje blaga. 1.1.3 Enote za upravljanje pokažejo dokazilo o plačilu veljavnih dajatev v zvezi z drevesi, prisotnimi pred prenosom pravic ali pravice do posesti območja. Dokazilo o plačilu pristojbine za sklad za pogozdovanje in/ali zagotavljanje gozdnih virov ter nadomestila državi za vrednost poseka. uredba ministra za gozdarstvo P18/2007. 2. P2. Skladnost z okoljskimi in družbenimi vidiki, povezanimi s pridobivanjem lesa na območjih, za katera veljajo pravice do obdelave zemljišča. K2.1 Imetnik dovoljenja ima potrjen dokument presoje vplivov na okolje (EIA) in izvaja ukrepe, opredeljene v njem. 2.1.1 Imetnik dovoljenja ima dokumente EIA, ki so jih potrdili pristojni organi in pokrivajo celotno delovno območje. Dokumenti EIA. vladna uredba PP27/1999; uredba ministra za gozdarstvo in nasade št. 602/1998. 3. P3. Skladnost z delovno zakonodajo in predpisi na območjih, za katera veljajo pravice do obdelave zemljišča. K3.1 Izpolnjevanje zahtev v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu. 3.1.1 Razpoložljivost postopkov za varnost in zdravje pri delu ter njihovo izvajanje. Izvajanje postopkov za varnost in zdravje pri delu. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 01/1978; uredba ministra za gozdarstvo P12/2009. Oprema za varnost in zdravje pri delu. Evidence o poškodbah pri delu. K.3.2 Spoštovanje pravic delavcev. 3.2.1 Svoboda združevanja delavcev. Delavci so vključeni v sindikate ali pa politike podjetja omogočajo, da delavci ustanovijo sindikate ali se vključijo v sindikalne dejavnosti. zakon št. 21/2000. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 16/2001. 3.2.2 Obstoj kolektivnih pogodb. Dokumenti kolektivnih pogodb ali dokumenti o politiki podjetja o pravicah delavcev. zakon št. 13/2003. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 16/2011. 3.2.3 Podjetje ne zaposluje mladoletnih delavcev. Ni mladoletnih delavcev. zakon št. 13/2003. zakon št. 23/2003. zakon št. 20/2009.

STANDARD ZAKONITOSTI 4: STANDARD ZA PRAVICE DO IZKORIŠČANJA LESA NA NEGOZDNIH OBMOČJIH Št. Načela Merila Kazalniki Dokazila Zadevni predpisi 1. P1. Pravni status območja in pravica do izkoriščanja. K.1.1 Dovoljenje za pridobivanje lesa na negozdnem območju brez spremembe pravnega statusa gozda. 1.1.1 Sečnja dovoljena na podlagi drugega veljavnega dovoljenja (ILS)/dovoljenja za spremembo (IPK) na območju zakupa. Dovoljenja ILS/IPK za sečnjo na območju zakupa. uredba ministra za gozdarstvo P18/2011. Zemljevidi, priloženi dovoljenjem ILS/IPK za območje zakupa, in dokazi o izpolnjevanju zahtev na terenu. K.1.2 Dovoljenje za pridobivanje lesa na negozdnem območju, ki povzroči spremembo pravnega statusa gozda. 1.2.1 Pridobivanje lesa dovoljeno na podlagi dovoljenja za spremembo namembnosti zemljišča (IPK). Dovoljenje za opravljanje dejavnosti in zemljevidi, priloženi dovoljenju (ta zahteva velja za imetnike IPK in imetnike dovoljenja za opravljanje dejavnosti). uredba ministra za gozdarstvo P14/2011; uredba ministra za gozdarstvo P33/2010. IPK na območjih spremembe namembnosti. Zemljevidi, priloženi IPK. Dokumenti o odobritvi spremembe pravnega statusa gozda (ta zahteva velja za imetnike IPK in imetnike dovoljenja za opravljanje dejavnosti). K.1.3 Dovoljenje za pridobivanje gozdnih lesnih proizvodov z državnega gozdnega območja za gozdne nasade na podlagi pogozdovanja (HTHR). 1.3.1. Pridobivanje lesa je dovoljeno na podlagi dovoljenja za pridobivanje gozdnih lesnih proizvodov iz gozdnih nasadov na podlagi pogozdovanja na območjih, določenih za gozdne nasade na podlagi pogozdovanja (HTHR). Dovoljenje HTHR. uredba ministra za gozdarstvo P59/2011. Zemljevidi, priloženi HTHR, in dokazi o izpolnjevanju zahtev na terenu. 2. P2. Skladnost s pravnimi sistemi ter postopki za sečnjo dreves in prevoz hlodov. K.2.1 Načrt IPK/ILS in izvajanje sta v skladu z načrtovanjem rabe zemljišča. 2.1.1. Potrjen delovni načrt za območja, zajeta z IPK/ILS. Dokumenti v zvezi z delovnim načrtom IPK/ILS uredba ministra za gozdarstvo P62/2008; uredba ministra za gozdarstvo P53/2009. Veljavno dovoljenje za opremo. 2.1.2. Imetnik dovoljenja lahko dokaže, da so prepeljani hlodi z območij, zajetih z veljavnim dovoljenjem za spremembo namembnosti zemljišča/drugimi dovoljenji za rabo (IPK/ILS). Dokumenti popisa gozdov. uredba ministra za gozdarstvo P62/2008; uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; Dokumenti poročila o proizvodnji lesa (LHP). K.2.2 Plačilo upravnih pristojbin in dajatev ter skladnost z zahtevami glede prevoza lesa. 2.2.1 Dokazilo o plačilu dajatev. Dokazilo o plačilu pristojbine za sklad za pogozdovanje in zagotavljanje gozdnih virov ter nadomestila državi za vrednost poseka. uredba ministra za gozdarstvo P18/2007. 2.2.2 Imetnik dovoljenja ima veljavne prevozne listine za hlodovino. Račun za prevoz hlodov (FAKB) in popisni list hlodovine za hlode z majhnim premerom. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; Dokument o zakonitosti hlodovine (SKSKB) in popisni list hlodovine za hlode z velikim premerom. 3. P3. Skladnost z delovno zakonodajo in predpisi. K.3.1 Izpolnjevanje zahtev v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu. 3.1.1 Razpoložljivost postopkov za varnost in zdravje pri delu ter njihovo izvajanje. Izvajanje postopkov za varnost in zdravje pri delu. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 01/1978; uredba ministra za gozdarstvo P12/2009. Oprema za varnost in zdravje pri delu. Evidence o poškodbah pri delu. K.3.2 Spoštovanje pravic delavcev. 3.2.1 Svoboda združevanja delavcev. Delavci so vključeni v sindikate ali pa politike podjetja omogočajo, da delavci ustanovijo sindikate ali se vključijo v sindikalne dejavnosti. zakon št. 21/2000. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 16/2001. 3.2.2 Obstoj kolektivnih pogodb. Dokumenti kolektivnih pogodb ali dokumenti o politiki podjetja o pravicah delavcev. zakon št. 13/2003. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 16/2011. 3.2.3 Podjetje ne zaposluje mladoletnih delavcev. Ni mladoletnih delavcev. zakon št. 13/2003. zakon št. 23/2003. zakon št. 20/2009.

STANDARD ZAKONITOSTI 5: STANDARD ZA PRIMARNO INDUSTRIJO IN INDUSTRIJO NA KONCU PROIZVODNE VERIGE, TEMELJEČO NA GOZDARSTVU Načela Merila Kazalniki Dokazila Zadevni predpisi P1. Industrija predelave gozdnih lesnih proizvodov podpira uresničevanje zakonite trgovine z lesom. K1.1 Poslovne enote v obliki: (a) lesnopredelovalne industrije in (b) izvoznikov predelanih proizvodov, ki imajo veljavna dovoljenja. 1.1.1 Enote lesnopredelovalne industrije imajo veljavna dovoljenja. Ustanovitveni akt podjetja in njegove zadnje spremembe (ustanovitveni akt podjetja). uredba ministra za pravosodje in človekove pravice M.01-HT.10/2006; uredba ministra za trgovino št. 36/2007; uredba ministra za trgovino št. 37/2007; zakon št. 6/1983. vladna uredba PP80/2007; uredba ministra za gozdarstvo P35/2008; uredba ministra za gozdarstvo P16/2007; uredba ministra za trgovino št. 39/2011; uredba ministra za industrijo št. 41/2008; uredba ministra za okolje št. 13/2010. Dovoljenje za trgovanje (dovoljenje za opravljanje dejavnosti/SIUP), ki je lahko dovoljenje za opravljanje industrijske dejavnosti (IUI), ali dovoljenje za opravljanje trajne dejavnosti (IUT), ali potrdilo o industrijski registraciji (TDI). Dovoljenje za motnje (dovoljenje, ki se izda podjetju zaradi vplivov na okolje, v katerem opravlja dejavnosti). Potrdilo o registraciji podjetja (TDP). Identifikacijska številka davčnega zavezanca (NPWP). Razpoložljivost dokumentov o presoji vplivov na okolje. Razpoložljivost dovoljenja za opravljanje industrijske dejavnosti (IUI), ali dovoljenja za opravljanje trajne dejavnosti (IUT), ali potrdila o industrijski registraciji (TDI). Razpoložljivost načrta zalog surovin (RPBBI) za primarno industrijo gozdnih proizvodov (IPHH). 1.1.2 Izvozniki predelanih lesnih proizvodov imajo veljavna dovoljenja kot proizvajalci in izvozniki lesnih proizvodov. Izvozniki imajo status registriranih izvoznikov proizvodov gozdarske industrije (ETPIK). uredba ministra za trgovino P64/2012; K1.2 Poslovne enote v obliki skupin obrtnikov/domačih obrti so zakonito registrirane. 1.2.1 Poslovne skupine (zadruge/omejena partnerstva (CV)/druge poslovne skupine) so zakonito ustanovljene. Ustanovitveni akt. zakon št. 6/1983. Identifikacijska številka davčnega zavezanca (NPWP). 1.2.2 Trgovci s predelanimi lesnimi proizvodi imajo veljavno registracijo kot izvozniki, oskrbujejo pa jih mala in srednje velika potrjena lesnopredelovalna podjetja, ki niso registrirana kot izvozniki. Registracija trgovcev kot izvoznikov, ki niso proizvajalci proizvodov gozdarske industrije (ETPIK Non Produsen). uredba ministra za trgovino P64/2012; Sporazum ali pogodba o sodelovanju z enoto lesnopredelovalne industrije, ki ima potrdilo o zakonitosti lesa (S-LK). P2. Poslovne enote uporabljajo sistem za sledenje lesa, ki zagotavlja sledljivost porekla lesa. K.2.1 Obstoj in uporaba sistema, s katerim se sledi les v lesnih proizvodih. 2.1.1 Poslovne enote lahko dokažejo, da prejeti les prihaja iz zakonitih virov. Prodajni in nabavni dokumenti in/ali pogodba o dobavi surovin in/ali dokazilo o nakupu, skupaj z dokumenti o zakonitosti gozdnih proizvodov/potrdilom o zakonitosti gozdnih proizvodov. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; uredba ministra za gozdarstvo P30/2012; uredba ministra za gozdarstvo P62/2008; uredba ministra za gozdarstvo P56/2009. Potrjeno poročilo o prenosu lesa in/ali dokazilo o prenosu in/ali uradno poročilo o pregledu lesa; potrdilo o zakonitosti gozdnih proizvodov. Uvoženemu lesu so priloženi dokumenti obvestila o uvozu in informacije o poreklu lesa ter dokumenti, v katerih je potrjena zakonitost lesa in navedena država sečnje. Prevozne listine za hlodovino. Prevozne listine (SKAU/Nota) z ustreznimi uradnimi poročili uradnika lokalnega organa v zvezi z uporabljenim lesom iz porušenih stavb/objektov, izkopanim in zakopanim lesom. Prevozne listine v obliki FAKO/Nota za industrijski odpadni les. Dokumenti/poročila o spremembah v zalogi okroglega lesa (LMKB)/poročila o spremembah v zalogi okroglega lesa z majhnim premerom (LMKBK)/poročila o spremembah v zalogi predelanih gozdnih lesnih proizvodov (LMHHOK). Spremna dokumentacija, tj. načrt zaloge surovin (RPBBI), uradno potrdilo letnega delovnega načrta (SK RKT). 2.1.2 Poslovne enote uporabljajo sistem za sledenje lesa in delujejo v okviru dovoljenih ravni proizvodnje. Kontrolni seznami o uporabi surovin in obsegu proizvodnje. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; uredba ministra za industrijo št. 41/2008; uredba ministra za gozdarstvo P35/2008. Poročila o obsegu proizvodnje predelanih proizvodov. Proizvodnja enote ne presega dovoljene proizvodne zmogljivosti. 2.1.3 Proizvodni postopek v sodelovanju z drugo stranko (drugo industrijo ali obrtniki/domačimi obrtmi) zagotavlja sledenje lesa. Pogodba o sodelovanju ali izvajanju storitev za predelavo proizvodov z drugo stranko. uredba ministra za trgovino 37/M-DAG/PER/9/2007; zakon št. 6/1983. uredba ministra za gozdarstvo P35/2008; uredba ministra za gozdarstvo P16/2007; uredba ministra za trgovino 39/M-DAG/PER/12/2011; uredba ministra za industrijo 41/M- IND/PER/6/2008; uredba ministra za gozdarstvo P55/2006. Sodelujoča stranka ima veljavna dovoljena, kot so določena pri načelu 1. Ločevanje izdelanih proizvodov. Dokumentacija o surovinah, postopkih, proizvodnji, in kjer je to ustrezno, izvozu, če izvoz poteka prek poslovne enote/drugega podjetja, s katerim je sklenjen sporazum o sodelovanju. P3. Zakonitost trgovine ali spremembe lastništva na predelanem lesu. K3.1 Prevoz in trgovina med otoki sta v skladu z veljavno zakonodajo. 3.1.1 Poslovna enota, ki predelane lesne proizvode odpremlja med otoki, je registrirana kot trgovec z lesom med otoki (PKAPT). Dokumenti PKAPT. Uredba ministra za industrijo in trgovino 68/MPP/Kep/2/2003; skupna uredba ministra za gozdarstvo, ministra za promet ter ministra za industrijo in trgovino št. 22/2003. Dokumenti poročila PKAPT. 3.1.2 Plovilo, ki se uporablja za prevoz predelanega lesa, pluje pod indonezijsko zastavo in ima veljavno dovoljenje za obratovanje. Dokumenti, iz katerih so razvidni podatki o plovilu. Dokumenti o registraciji, iz katerih so razvidni podatki o plovilu, in veljavno dovoljenje. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; uredba ministra za gozdarstvo P30/2012; uredba ministra za promet KM71/2005. skupna uredba ministra za gozdarstvo, ministra za promet ter ministra za industrijo in trgovino št. 22/2003. Podatki o plovilu se ujemajo s podatki na prevoznih listinah za hlodovino ali les. 3.1.3 Registrirani trgovci z lesom med otoki (PKAPT) lahko dokažejo, da je prepeljani les iz zakonitih virov. Prevozne listine za hlodovino ali les. uredba ministra za gozdarstvo P55/2006; uredba ministra za gozdarstvo P30/2012; skupna uredba ministra za gozdarstvo, ministra za promet ter ministra za industrijo in trgovino št. 22/2003. Oznake/črtne kode (PUHH) uprave za gozdove na hlodih. K3.2 Odprema predelanega lesa za izvoz je v skladu z veljavno zakonodajo. 3.2.1 Odprema predelanega lesa za izvoz z dokumenti obvestila o izvozu (PEB). PEB. zakon št. 17/2006 (carina); uredba ministra za finance 223/PMK.011/2008; uredba generalnega direktorata za carino P-40/BC/2008; uredba generalnega direktorata za carino P-06/BC/2009; uredba ministra za trgovino P64/2012; predsedniški odlok št. 43/1978; uredba ministra za gozdarstvo št. 447/2003. Dobavnica. Račun. B/L (nakladnica). Dokumenti izvoznega dovoljenja (V-Legal). Rezultati tehničnega preverjanja (poročilo nadzornika) za proizvode, pri katerih je obvezno tehnično preverjanje. Dokazilo o plačilu izvozne dajatve, kjer je to ustrezno. Drugi zadevni dokumenti (vključno z dovoljenji CITES) za vrste lesa, s katerimi je trgovanje omejeno. P4. Izpolnjevanje delovnih predpisov, kar zadeva lesnopredelovalno industrijo. K.4.1 Izpolnjevanje zahtev v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu. 4.1.1 Razpoložljivost postopkov za varnost in zdravje pri delu ter njihovo izvajanje. Izvajanje postopkov za varnost in zdravje pri delu. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 01/1978; uredba ministra za gozdarstvo P12/2009. Oprema za varnost in zdravje pri delu, kot so lahki gasilni aparati, osebna zaščitna oprema in evakuacijske poti. Evidence o poškodbah pri delu. K.4.2 Spoštovanje pravic delavcev. 4.2.1 Svoboda združevanja delavcev. Sindikat ali politika podjetja, ki zaposlenim/delavcem omogoča, da ustanovijo sindikate ali se vključijo v sindikalne dejavnosti. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 16/2001. 4.2.2 Obstoj kolektivnih pogodb ali politike podjetja o pravicah delavcev. Obstoj kolektivnih pogodb ali dokumentov o politiki podjetja o pravicah delavcev. zakon št. 13/2013. uredba ministra za delovno silo in transmigracijo št. 16/2011. 4.2.3 Podjetje ne zaposluje mladoletnih delavcev. Ni mladoletnih delavcev. zakon št. 13/2003. zakon št. 23/2003. zakon št. 20/2009. (1) Navedeni so glavni predpisi in njihove poznejše spremembe.

PRILOGA III POGOJI ZA SPROSTITEV LESNIH PROIZVODOV IZ INDONEZIJE Z DOVOLJENJEM FLEGT V PROSTI PROMET V UNIJI 1. PREDLOŽITEV DOVOLJENJA 1.1. Dovoljenje se predloži pri pristojnem organu države članice Unije, v kateri je pošiljka, za katero je izdano dovoljenje, deklarirana za sprostitev v prosti promet. To se lahko opravi elektronsko ali na drug hiter način. 1.2. Dovoljenje se prizna, če izpolnjuje vse zahteve iz Priloge IV in niso potrebna dodatna preverjanja v skladu z oddelki 3, 4 in 5 te priloge. 1.3. Dovoljenje se lahko predloži pred prispetjem zadevne pošiljke. 2. PRIZNANJE DOVOLJENJA 2.1. Dovoljenje, ki ne izpolnjuje zahtev in specifikacij iz Priloge IV, je neveljavno. 2.2. Izbrisi ali spremembe v dovoljenju se priznajo samo, če jih je potrdil organ za izdajanje dovoljenj. 2.3. Dovoljenje je neveljavno, če je pri pristojnem organu predloženo po roku veljavnosti, navedenemu v dovoljenju. Podaljšanje veljavnosti dovoljenja se prizna samo, če je podaljšanje potrdil organ za izdajanje dovoljenj. 2.4. Dvojnik ali nadomestni dokument se prizna samo, če ga je izdal in potrdil organ za izdajanje dovoljenj. 2.5. Kadar se zahtevajo dodatne informacije o dovoljenju ali pošiljki v skladu s to prilogo, se dovoljenje prizna šele po prejetju zahtevanih informacij. 2.6. Če se količina ali teža lesnih proizvodov v pošiljki, deklarirani za sprostitev v prosti promet, ne razlikujeta za več kot 10 % od količine ali teže, navedenih v ustreznem dovoljenju, se šteje, da pošiljka ustreza informacijam iz dovoljenja, kar zadeva količino ali težo. 2.7. Pristojni organ v skladu z veljavno zakonodajo in postopki obvesti carinske organe takoj, ko je dovoljenje priznano. 3. PREVERJANJE VELJAVNOSTI IN VERODOSTOJNOSTI DOVOLJENJA 3.1. V primeru dvoma o veljavnosti ali verodostojnosti dovoljenja, dvojnika ali nadomestnega dovoljenja lahko pristojni organ od enote za informacije o dovoljenjih zahteva dodatne informacije. 3.2. Enota za informacije o dovoljenjih lahko pristojni organ pozove, naj pošlje izvod zadevnega dovoljenja. 3.3. Organ za izdajanje dovoljenj po potrebi dovoljenje prekliče in izda popravljen izvod, ki je overovljen z žigom „Duplicate“ (Dvojnik), ter ga pošlje pristojnemu organu. 3.4. Če pristojni organ ne prejme odgovora v enaindvajsetih koledarskih dneh od datuma zahteve za dodatne informacije, ki jo je poslala enota za informacije o dovoljenjih, kot je določeno v oddelku 3.1 te priloge, dovoljenja ne prizna ter ukrepa v skladu z veljavno zakonodajo in postopki. 3.5. Če je veljavnost dovoljenja potrjena, enota za informacije o dovoljenjih takoj obvesti pristojni organ, po možnosti po elektronski poti. Vrnjeni izvodi se overovijo z žigom „Validated on“ (Potrjeno dne). 3.6. Če se po predložitvi dodatnih informacij in nadaljnjem poizvedovanju ugotovi, da dovoljenje ni veljavno ali verodostojno, pristojni organ ne prizna dovoljenja ter ukrepa v skladu z veljavno zakonodajo in postopki. 4. PREVERJANJE UJEMANJA DOVOLJENJA S POŠILJKO 4.1. Če je potrebno nadaljnje preverjanje pošiljke, preden lahko pristojni organi odločijo o priznanju dovoljenja, se lahko opravijo pregledi za ugotovitev, ali se zadevna pošiljka ujema z informacijami iz dovoljenja in/ali evidencami o zadevnem dovoljenju, ki jih vodi organ za izdajanje dovoljenj. 4.2. Zadevni pristojni organ lahko v primeru dvoma o ujemanju pošiljke z dovoljenjem enoto za informacije o dovoljenjih zaprosi za dodatna pojasnila. 4.3. Enota za informacije o dovoljenjih lahko pristojni organ pozove, naj pošlje izvod zadevnega dovoljenja ali nadomestno dovoljenje. 4.4. Organ za izdajanje dovoljenj po potrebi dovoljenje prekliče in izda popravljen izvod, ki mora biti overovljen z žigom „Duplicate“ (Dvojnik), ter ga pošlje pristojnemu organu. 4.5. Če pristojni organ ne prejme odgovora v enaindvajsetih koledarskih dneh od datuma zahteve za dodatna pojasnila, kot je določeno v oddelku 4.2 zgoraj, dovoljenja ne prizna ter ukrepa v skladu z veljavno zakonodajo in postopki. 4.6. Če je bilo po predložitvi dodatnih informacij in nadaljnjem pregledu ugotovljeno, da se zadevna pošiljka ne ujema z informacijami iz dovoljenja in/ali evidencami o zadevnem dovoljenju, ki jih vodi organ za izdajanje dovoljenj, pristojni organ ne prizna dovoljenja ter ukrepa v skladu z veljavno zakonodajo in postopki. 5. RAZNO 5.1. Stroške, nastale ob koncu preverjanja, nosi uvoznik, razen če veljavna zakonodaja in postopki zadevne države članice Unije ne določajo drugače. 5.2. V primeru trajnih nesoglasij ali težav pri preverjanju dovoljenj se lahko zadeva predloži v obravnavo odboru JIC. 6. CARINSKA DEKLARACIJA EU 6.1. Številka dovoljenja za lesne proizvode, ki so deklarirani za sprostitev v prosti promet, se vpiše v okence 44 enotne upravne listine, ki se uporabi za carinsko deklaracijo. 6.2. Če se carinska deklaracija izdela z uporabo tehnike za obdelavo podatkov, se to navede v ustreznem okencu. 7. SPROSTITEV V PROSTI PROMET 7.1. Pošiljke lesnih proizvodov se v prosti promet sprostijo šele, ko je postopek iz oddelka 2.7 zgoraj ustrezno končan.

PRILOGA IV ZAHTEVE IN TEHNIČNE SPECIFIKACIJE ZA DOVOLJENJA FLEGT 1. SPLOŠNE ZAHTEVE ZA DOVOLJENJA FLEGT 1.1. Dovoljenje FLEGT je lahko v papirni ali elektronski obliki. 1.2. Dovoljenja v papirni in elektronski obliki vsebujejo informacije iz Dodatka 1 v skladu z navodili iz Dodatka 2. 1.3. Dovoljenje FLEGT je oštevilčeno, tako da pogodbenici lahko razlikujeta med dovoljenjem FLEGT za pošiljke, namenjene za trge Unije, in dokumentom V-Legal za pošiljke, namenjene za druge trge. 1.4. Dovoljenje FLEGT začne veljati na dan izdaje. 1.5. Obdobje veljavnosti dovoljenja FLEGT je največ štiri mesece. Datum poteka veljavnosti je naveden na dovoljenju. 1.6. Dovoljenje FLEGT je po poteku roka veljavnosti neveljavno. V primeru višje sile ali drugih veljavnih vzrokov, na katere imetnik dovoljenja ni mogel vplivati, lahko organ za izdajanje dovoljenj obdobje veljavnosti podaljša za dodatna dva meseca. Organ za izdajanje dovoljenj ob odobritvi takega podaljšanja vpiše in potrdi novi rok veljavnosti. 1.7. Dovoljenje FLEGT se šteje za neveljavno in se vrne organu za izdajanje dovoljenj, če so bili lesni proizvodi, za katere je bilo zadevno dovoljenje izdano, izgubljeni ali uničeni pred prispetjem v Unijo. 2. TEHNIČNE SPECIFIKACIJE DOVOLJENJ FLEGT V PAPIRNI OBLIKI 2.1. Dovoljenja v papirni obliki ustrezajo obrazcu iz Dodatka 1. 2.2. Velikost papirja je standardni format A4. Papir je opremljen z vodnimi znaki, ki prikazujejo logotip, ki je poleg pečata reliefno vtisnjen v papir. 2.3. Dovoljenje FLEGT se izpolni s pisalnim strojem ali računalnikom. Po potrebi se lahko izpolni ročno. 2.4. Žigi organa za izdajanje dovoljenj se pritisnejo z žigom. Vendar se žig organa za izdajanje dovoljenj lahko nadomesti z vdrtim ali luknjanim tiskom. 2.5. Organ za izdajanje dovoljenj pri zapisovanju dodeljene količine uporabi metodo za preprečevanje ponarejanja podatkov, tako da onemogoči naknaden vnos številk ali opomb. 2.6. Na obrazcu ne sme biti izbrisov ali sprememb, razen če so overovljeni z žigom in podpisom organa za izdajanje dovoljenj. 2.7. Dovoljenje FLEGT se natisne in izpolni v angleščini. 3. IZVODI DOVOLJENJ FLEGT 3.1. Dovoljenje FLEGT se sestavi v sedmih izvodih, ki so: i. „Izvirnik“ za pristojni organ na belem papirju; ii. „Izvod za carinske organe namembne države“ na rumenem papirju; iii. „Izvod za uvoznika“ na belem papirju; iv. „Izvod za organ za izdajanje dovoljenj“ na belem papirju; v. „Izvod za imetnika dovoljenja“ na belem papirju; vi. „Izvod za enoto za informacije o dovoljenjih“ na belem papirju; vii. „Izvod za indonezijske carinske organe“ na belem papirju. 3.2. Izvodi, ki imajo oznake „Izvirnik“, „Izvod za carinske organe namembne države“ in „Izvod za uvoznika“, se izročijo imetniku dovoljenja, ki jih pošlje uvozniku. Uvoznik izvirnik predloži pristojnemu organu, ustrezen izvod pa carinskim organom države članice Unije, v kateri je pošiljka, za katero je bilo zadevno dovoljenje izdano, deklarirana za sprostitev v prosti promet. Tretji izvod z oznako „Izvod za uvoznika“ zadrži uvoznik za svojo evidenco. 3.3. Četrti izvod, ki ima oznako „Izvod za organ za izdajanje dovoljenj“, zadrži organ za izdajanje dovoljenj za svojo evidenco in morebitno prihodnje preverjanje izdanih dovoljenj. 3.4. Peti izvod z oznako „Izvod za imetnika dovoljenja“ se izroči imetniku dovoljenja za njegovo evidenco. 3.5. Šesti izvod z oznako „Izvod za enoto za informacije o dovoljenjih“ se izroči enoti za informacije o dovoljenjih za njeno evidenco. 3.6. Sedmi izvod z oznako „Izvod za indonezijske carinske organe“ se izroči indonezijskim carinskim organom za namene izvoza. 4. IZGUBLJENO, UKRADENO ALI UNIČENO DOVOLJENJE FLEGT 4.1. Imetnik dovoljenja ali njegov pooblaščenec lahko ob izgubi, kraji ali uničenju „Izvirnika“, ali „Izvoda za carinske organe namembne države“, ali obeh organ za izdajanje dovoljenj zaprosi za izdajo nadomestnega dokumenta. Imetnik dovoljenja ali njegov pooblaščenec skupaj s prošnjo navede razloge za izgubo izvirnika in/ali izvoda. 4.2. Če je organ za izdajanje dovoljenj zadovoljen s pojasnilom, izda nadomestno dovoljenje v petih delovnih dneh od prejema zahteve imetnika dovoljenja. 4.3. Nadomestni dokument vsebuje informacije in navedbe z dovoljenja, ki ga zamenjuje, vključno s številko dovoljenja, ter zaznamek „Nadomestno dovoljenje“. 4.4. V primeru najdbe izgubljenega ali ukradenega dovoljenja se to ne uporablja, ampak ga je treba vrniti organu za izdajanje dovoljenj. 5. TEHNIČNE SPECIFIKACIJE DOVOLJENJ FLEGT V ELEKTRONSKI OBLIKI 5.1. Dovoljenje FLEGT se lahko izda in obdeluje z računalniškimi sistemi. 5.2. Državam članicam Unije, ki niso vključene v računalniški sistem, se predloži dovoljenje v papirni obliki. Dodatka 1. Obrazec dovoljenja 2. Navodila Dodatek 1 OBRAZEC DOVOLJENJA Dodatek 2 NAVODILA Splošno: — Izpolnite z velikimi tiskanimi črkami. — Oznake ISO, kjer so navedene, se nanašajo na mednarodno standardno dvomestno oznako za posamezno državo. — Okence 2 uporabljajo samo indonezijski organi. — Rubriki A in B se uporabljata samo za izdajanje dovoljenj FLEGT za EU. Rubrika A Namembna država Vpišite „European Union“ (Evropska unija), če se dovoljenje nanaša na pošiljko, namenjeno za Evropsko unijo. Rubrika B Dovoljenje FLEGT Vpišite „FLEGT“, če se dovoljenje nanaša na pošiljko, namenjeno za Evropsko unijo.

Okence 1 Organ za izdajanje dovoljenj Navedite ime, naslov in matično številko organa za izdajanje dovoljenj. Okence 2 Informacije za Indonezijo Navedite ime in naslov uvoznika, skupno vrednost pošiljke (v USD) ter ime in dvomestno oznako ISO namembne države, ter kjer je ustrezno, državo tranzita. Okence 3 Številka dokumenta V-Legal/dovoljenja Navedite številko dovoljenja. Okence 4 Veljavnost Obdobje veljavnosti dovoljenja. Okence 5 Država izvoza Podatek se nanaša na državo partnerico, iz katere so bili lesni proizvodi izvoženi v EU. Okence 6 Oznaka ISO Navedite dvomestno oznako za državo partnerico iz okenca 5. Okence 7 Prevozno sredstvo Navedite prevozno sredstvo pri izvozu. Okence 8 Imetnik dovoljenja Navedite ime in naslov izvoznika, vključno z registriranim izvoznikom ETPIK in davčnimi številkami. Okence 9 Trgovsko ime Navedite trgovsko ime lesnega proizvoda ali lesnih proizvodov. Ime mora biti dovolj podrobno zaradi razvrstitve proizvodov v HS. Okence 10 Oznaka HS Za „Izvirnik“, „Izvod za carinske organe namembne države“ in „Izvod za uvoznika“ navedite štirimestno ali šestmestno tarifno oznako, določeno v skladu s harmoniziranim sistemom poimenovanj in šifrskih oznak blaga. Za izvode za uporabo v Indoneziji (izvodi od (iv) do (vii), kot so določeni v oddelku 3.1 Priloge IV) navedite desetmestno tarifno oznako v skladu z indonezijsko knjigo carinskih tarif. Okence 11 Običajna in znanstvena imena Navedite običajna in znanstvena imena vrst lesa, uporabljenih za proizvod. Če je v sestavljeni proizvod vključena več kot ena vrsta lesa, uporabite ločeno vrstico. To lahko izpustite pri sestavljenem proizvodu ali sestavnem delu iz več vrst lesa, ki niso več razpoznavne (npr. iverna plošča). Okence 12 Države poseka Navedite države, v katerih so bile posekane vrste lesa iz okenca 10. Pri sestavljenih proizvodih vključite vse vire uporabljenega lesa. To lahko izpustite pri sestavljenem proizvodu ali sestavnem delu iz več vrst lesa, ki niso več razpoznavne (npr. iverna plošča). Okence 13 Oznake ISO Navedite oznako ISO držav iz okenca 12. To lahko izpustite pri sestavljenem proizvodu ali sestavnem delu iz več vrst lesa, ki niso več razpoznavne (npr. iverna plošča). Okence 14 Količina (m3) Navedite skupno količino v m3. To lahko izpustite, razen če so bile izpuščene tudi informacije iz okenca 15. Okence 15 Neto masa (kg) Navedite skupno maso pošiljke ob tehtanju v kg. Opredeljena je kot neto masa lesnih proizvodov brez izvirne embalaže ali kakršnega koli pakiranja, razen nosilcev, distančnikov, nalepk itd. Okence 16 Število enot Navedite število enot, če se tako najbolje opredeli količina proizvoda. To lahko izpustite. Okence 17 Razpoznavni znaki Po potrebi navedite črtno kodo in vse ostale razpoznavne znake, npr. serijsko številko ali številko nakladnice. To lahko izpustite. Okence 18 Podpis in žig organa, ki izdaja dovoljenje V okencu morata biti podpis pooblaščenega uradnika in uradni žig organa za izdajanje dovoljenj. Navedite tudi ime podpisnika ter kraj in datum.

PRILOGA V INDONEZIJSKI SISTEM ZA ZAGOTAVLJANJE ZAKONITOSTI LESA 1. UVOD Cilj: zagotoviti, da so sečnja, prevoz, predelava in prodaja okroglega lesa in predelanih lesnih proizvodov v skladu z vsemi zadevnimi indonezijskimi zakoni in drugimi predpisi. Indonezija, ki je znana po pionirski vlogi v boju proti nezakoniti sečnji ter trgovini z nezakonito pridobljenim lesom in lesnimi proizvodi, je septembra 2001 na Baliju gostila vzhodnoazijsko ministrsko konferenco o izvrševanju zakonodaje in upravljanju na področju gozdov (FLEG), ob koncu katere je bila sprejeta Deklaracija o izvrševanju zakonodaje in upravljanju na področju gozdov (Balijska deklaracija). Od takrat Indonezija še vedno vodi mednarodno sodelovanje v boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini. V okviru mednarodnih prizadevanj za rešitev teh vprašanj se vse več držav porabnic obvezuje, da bodo sprejele ukrepe za preprečevanje trgovine z nezakonitim lesom na svojih trgih, medtem ko se države proizvajalke obvezujejo, da bodo zagotovile mehanizem za zagotavljanje zakonitosti svojih lesnih proizvodov. Pomembno je vzpostaviti verodostojen sistem za zagotavljanje zakonitosti sečnje, prevoza in predelave predelanih lesnih proizvodov ter trgovine z njimi. Indonezijski sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa (TLAS) zagotavlja, da so les in lesni proizvodi, izdelani in predelani v Indoneziji, iz zakonitih virov ter popolnoma v skladu z zadevnimi indonezijskimi zakoni in drugimi predpisi, kot je bilo potrjeno z neodvisno revizijo in kar spremlja civilna družba. 1.1. Indonezijski zakoni in drugi predpisi kot temelj sistema TLAS Z indonezijsko uredbo o standardih in smernicah za oceno uspešnosti trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in preverjanju zakonitosti lesa v gozdovih v državni in zasebni lasti (uredba ministra za gozdarstvo P.38/Menhut-II/2009) sta vzpostavljena sistem TLAS in program trajnostnega gospodarjenja z gozdovi (TGG) za izboljšanje upravljanja gozdov, odpravo nezakonite sečnje in z njo povezane trgovine ter zagotavljanje verodostojnosti in izboljšanje mnenja o indonezijskih lesnih proizvodih. Sistem TLAS vključuje naslednje elemente: 1. standarde zakonitosti, 2. nadzor nad dobavno verigo, 3. postopke preverjanja, 4. shemo izdajanja dovoljenj, 5. spremljanje. TLAS je osnovni sistem, ki se uporablja za zagotavljanje zakonitosti lesa in lesnih proizvodov, izdelanih v Indoneziji za izvoz v Unijo in na druge trge. 1.2. Razvoj sistema TLAS: sodelovanje z več zainteresiranimi stranmi Od leta 2003 številne indonezijske zainteresirane strani v gozdarstvu dejavno sodelujejo pri razvoju, izvajanju in ocenjevanju sistema TLAS, s čimer zagotavljajo boljši nadzor, preglednost in verodostojnost v postopku. Leta 2009 je bila na podlagi postopka, v katerem je sodelovalo več zainteresiranih strani, izdana uredba ministra za gozdarstvo P.38/Menhut-II/2009, ki so ji sledile tehnične smernice generalnega direktorata za rabo gozdov št. 6/VI-SET/2009 in št. 02/VI-BPPHH/2010. 2. OBSEG SISTEMA TLAS Indonezijske gozdne vire je mogoče okvirno razdeliti glede na dve vrsti lastništva: na državne gozdove in na gozdove/zemljišča v zasebni lasti. Državni gozdovi vključujejo lesno-proizvodne gozdove za dolgoročno trajnostno proizvodnjo lesa na podlagi različnih vrst dovoljenj in gozdna območja, katerih namembnost je mogoče spremeniti za negozdarske namene, na primer za naseljevanje ali nasade. Uporaba sistema TLAS za državne gozdove in gozdove/zemljišča v zasebni lasti je določena v Prilogi II. Sistem TLAS obsega les in lesne proizvode iz vseh vrst dovoljenj ter postopke vseh trgovcev z lesom, predelovalcev na koncu proizvodne verige in izvoznikov. Sistem TLAS zahteva, da se uvoženi les in lesni proizvodi ocarinijo ter da so v skladu z indonezijskimi predpisi o uvozu. Uvoženemu lesu in lesnim proizvodom morajo biti priloženi dokumenti, ki zagotavljajo zakonitost lesa v državi poseka. Uvoženi les in lesni proizvodi se vključijo v nadzorovano dobavno verigo, ki je v skladu z indonezijskimi pravili in predpisi. Indonezija bo zagotovila smernice o izvajanju zgoraj navedenega. Nekateri lesni proizvodi lahko vsebujejo reciklirane materiale. Indonezija zagotavlja napotke glede obravnavanja uporabe recikliranih materialov v sistemu TLAS. Zadržani les ni vključen v sistem TLAS, zato zanj ni mogoče izdati dovoljenja FLEGT. Sistem TLAS zajema lesne proizvode, namenjene za domači in mednarodni trg. Zakonitost se preverja pri vseh indonezijskih proizvajalcih, predelovalcih in trgovcih (gospodarskih subjektih), vključno s tistimi, ki oskrbujejo domači trg. 2.1. Standardi zakonitosti sistema TLAS Sistem TLAS vključuje pet standardov zakonitosti lesa. Ti standardi in smernice za njihovo preverjanje so določeni v Prilogi II. Sistem TLAS vključuje tudi „Standard in smernice za oceno uspešnosti trajnostnega gospodarjenja z gozdovi (TGG)“. Pri oceni trajnostnega gospodarjenja z gozdovi na podlagi standarda TGG se preveri tudi, ali revidirani subjekt ravna v skladu z zadevnimi merili zakonitosti. Organizacije, ki so bile potrjene na podlagi standarda TGG in delujejo na območjih lesnoproizvodnih gozdov na zemljiščih v državni lasti (trajno gozdno območje), izpolnjujejo zadevni standard zakonitosti in standard TGG. 3. NADZOR NAD LESNO DOBAVNO VERIGO Imetnik dovoljenja (v primeru koncesij), ali lastnik zemljišča (v primeru zasebnega zemljišča), ali podjetje (v primeru trgovcev, predelovalcev in izvoznikov) dokažejo, da je vsak člen njihove dobavne verige nadzorovan in dokumentiran, kot je določeno v uredbah ministra za gozdarstvo P.55/Menhut-II/2006 in P.30/Menhut-II/2012 (v nadaljnjem besedilu: uredbi). S tema uredbama se zahteva, da pokrajinski in okrožni gozdarski uradniki opravijo preverjanje na terenu in potrdijo dokumente, ki jih predložijo imetniki dovoljenj, lastniki zemljišč ali predelovalci v vsakem členu dobavne verige. Operativni nadzor na vsaki točki dobavne verige je povzet v diagramu 1; smernice za uvoz se še pripravljajo. Vsem pošiljkam v dobavni verigi morajo biti priložene ustrezne prevozne listine. Podjetja morajo uporabljati ustrezne sisteme za ločevanje lesa in lesnih proizvodov iz preverjenih virov od lesa in lesnih proizvodov iz drugih virov ter voditi evidence, v katerih so navedeni viri ločeni. Podjetja morajo na vsaki točki dobavne verige navesti, ali so zadevni hlodi, proizvodi ali pošiljka lesa preverjeni na podlagi sistema TLAS. Gospodarski subjekti v dobavni verigi morajo voditi evidence o prejetih, skladiščenih, predelanih in dostavljenih lesu in lesnih proizvodih, tako da omogočijo poznejše usklajevanje podatkov o količinah med posameznimi členi dobavne verige in v okviru teh členov. Taki podatki se predložijo pokrajinskim in okrožnim gozdarskim uradnikom, ki preverijo usklajenost. Glavne dejavnosti in postopki, vključno z usklajevanjem, za vsako fazo dobavne verige so dodatno pojasnjeni v Dodatku k tej prilogi. Diagram 1: nadzor nad dobavno verigo s prikazom ključnih dokumentov, ki so potrebni na vsaki točki v dobavni verigi. 4. INSTITUCIONALNA UREDITEV PREVERJANJA ZAKONITOSTI IN IZDAJANJA IZVOZNIH DOVOLJENJ 4.1. Uvod Indonezijski sistem TLAS temelji na pristopu, znanem kot „izdajanje dovoljenj po posameznih gospodarskih subjektih“, ki ima mnogo skupnega s sistemom za potrjevanje proizvodov ali sistemom gospodarjenja z gozdovi. Indonezijsko ministrstvo za gozdarstvo imenuje vrsto organov za ugotavljanje skladnosti (LP in LV), ki jih pooblasti za revidiranje zakonitosti postopkov proizvajalcev lesa, trgovcev z lesom, predelovalcev in izvoznikov lesa („gospodarski subjekti“). Organe za ugotavljanje skladnosti (OUS) akreditira indonezijski nacionalni akreditacijski organ (KAN). Organe OUS najamejo gospodarski subjekti, ki želijo, da bi bili njihovi postopki potrjeni kot zakoniti, in morajo delovati v skladu z ustreznimi smernicami ISO. OUS o rezultatih revizij obvestijo revidirani subjekt in ministrstvo za gozdarstvo. OUS zagotovijo, da revidirani subjekti delujejo v skladu z indonezijsko opredelitvijo zakonitosti, kot jo vsebuje Priloga II, vključno z nadzorom za preprečevanje vstopa materiala iz neznanih virov v njihovo dobavno verigo. Če je ugotovljeno, da revidirani subjekt ravna v skladu z zahtevami, se izda potrdilo o skladnosti, ki velja tri (3) leta. Organi LV delujejo tudi kot organi za izdajanje izvoznih dovoljenj in preverjajo sisteme nadzora nad dobavno verigo preverjenih izvoznikov. Skladnim sistemom izdajo izvozna dovoljenja v obliki dokumentov V-Legal. Izvoz brez izvoznega dovoljenja je torej prepovedan. Indonezija je sprejela uredbo, ki skupinam civilne družbe omogoča, da vložijo ugovore zoper preverjanje zakonitosti gospodarskega subjekta, ki ga opravijo OUS, ali v primeru nezakonitih dejavnosti, odkritih med postopki. Skupine civilne družbe lahko pritožbe glede postopkov organa za ugotavljanje skladnosti vložijo pri organu KAN. Razmerje med različnimi subjekti, vključenimi v izvajanje sistema TLAS, je ponazorjeno v diagramu 2: 4.2. Organi za ugotavljanje skladnosti Organi za ugotavljanje skladnosti imajo v indonezijskem sistemu ključno vlogo. Najamejo se za preverjanje zakonitosti proizvodnih, lesnopredelovalnih in trgovinskih dejavnosti posameznih podjetij v dobavni verigi, vključno s celovitostjo dobavne verige. Organi LV tudi izdajajo dokumente V-Legal za posamezne pošiljke izvoženega lesa. Obstajata dve vrsti organov OUS: (i) organi za ocenjevanje (Lembaga Penilai/LP), ki revidirajo uspešnost enot za gospodarjenje z gozdovi na podlagi standarda trajnostnega gospodarjenja, in (ii) organi za preverjanje (Lembaga Verifikasi/LV), ki na podlagi standardov zakonitosti revidirajo enote za gospodarjenje z gozdovi in industrije, temelječe na gozdarstvu. Organi LP in LV morajo za zagotovitev najboljše kakovosti navedenih revizij, s katerimi se preverjajo standardi zakonitosti, kot so določeni v Prilogi II, razviti potrebne sisteme upravljanja, v katerih so obravnavane pristojnost, doslednost, nepristranskost, preglednost in zahteve glede postopka ocenjevanja, kot so določene v standardu ISO/IEC 17021 (standard TGG za organe LP) in/ali standardu ISO/IEC, Vodilo 65 (standardi zakonitosti za organe LV). Te zahteve so opredeljene v smernicah sistema TLAS. Organi LV lahko delujejo tudi kot organi za izdajanje dovoljenj. V takem primeru izdajajo izvozna dovoljenja za lesne proizvode, namenjene na mednarodne trge. Za trge, ki niso v Uniji, organi za izdajanje dovoljenj izdajo dokumente V-Legal, za trg Unije pa dovoljenja FLEGT v skladu z zahtevami iz Priloge IV. Indonezija pripravlja podrobne postopke za izdajanje dokumentov V-Legal ali dovoljenj FLEGT za izvozne pošiljke. Revidirani subjekti organe LV najamejo za izvedbo pregledov zakonitosti, ti pa nato izdajo potrdila o zakonitosti na podlagi sistema TLAS in dokument V-Legal ali dovoljenja FLEGT za izvoze na mednarodne trge. Organi LP revidirajo koncesije za proizvodnjo lesa na podlagi standarda TGG. Izvoznih dovoljenj ne izdajajo. 4.3. Akreditacijski organ Indonezijski nacionalni akreditacijski organ (Komite Akreditasi Nasional – KAN) je odgovoren za akreditacijo organov OUS. V primeru težave z organom LP ali LV se lahko pritožbe predložijo organu KAN. Organ KAN je 14. julija 2009 z ministrstvom za gozdarstvo podpisal memorandum o soglasju o zagotavljanju akreditacijskih storitev za sistem TLAS. Organ KAN je neodvisen akreditacijski organ, ustanovljen na podlagi vladne uredbe (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 o nacionalni standardizaciji in predsedniškega odloka (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001 o nacionalnem akreditacijskem odboru. Organ KAN deluje na podlagi standarda ISO/IEC 17011 (Splošne zahteve za akreditacijske organe, ki akreditirajo organe za ugotavljanje skladnosti). Posebej za sistem TLAS je izdelal notranjo podporno dokumentacijo za akreditacijo organov LP (DPLS 13) in LV (DPLS 14). Poleg tega bo pripravil zahteve in smernice za akreditacijo organov LV za izdajanje izvoznih dovoljenj. Organ KAN na mednarodni ravni priznavata Pacific Accreditation Cooperation (Pacifiško združenje za akreditacijo – PAC) in International Accreditation Forum (Mednarodni akreditacijski forum – IAF) za akreditacijo certifikacijskih organov za sisteme upravljanja kakovosti, sisteme ravnanja z okoljem in certificiranje proizvodov. Priznavata ga tudi Asia Pacific Laboratory Accreditation Cooperation (Azijsko-pacifiško združenje za akreditacijo laboratorijev – APLAC) in International Laboratory Accreditation Cooperation (Mednarodno združenje za akreditacijo laboratorijev – ILAC). 4.4. Revidirani subjekti Revidirani subjekti so gospodarski subjekti, pri katerih se opravi preverjanje zakonitosti. To so enote za gospodarjenje z gozdovi (koncesionarji ali imetniki dovoljenja za izkoriščanje lesa, imetniki dovoljenja za gospodarjenje z gozdovi v lokalnih skupnostih, lastniki zasebnih gozdov/zemljišč) in industrije, temelječe na gozdarstvu. Enote za gospodarjenje z gozdovi in industrije, temelječe na gozdarstvu, morajo ravnati v skladu z veljavnim standardom sistema TLAS. Za izvoz morajo industrije, temelječe na gozdarstvu, izpolnjevati zahteve za izdajanje izvoznih dovoljenj. Sistem revidiranim subjektom omogoča, da organom LP ali LV predložijo pritožbe glede izvajanja ali rezultatov revizij. 4.5. Neodvisni opazovalec Civilna družba ima ključno vlogo pri neodvisnem spremljanju sistema TLAS. Ugotovitve neodvisnega opazovalca se lahko uporabijo tudi kot del redne ocene, ki se zahteva na podlagi tega sporazuma. V primeru nepravilnosti pri ocenjevanju se pritožbe civilne družbe predložijo neposredno zadevnemu organu LP ali LV. Če nanje ni ustreznega odgovora, lahko subjekti civilne družbe to prijavijo organu KAN. V zvezi z nepravilnostmi pri akreditaciji se pritožbe predložijo neposredno organu KAN. Kadar koli subjekti civilne družbe odkrijejo nepravilno ravnanje gospodarskih subjektov, lahko vložijo pritožbe pri ustreznem organu LP ali LV. 4.6. Vlada Ministrstvo za gozdarstvo ureja sistem TLAS in pooblašča akreditirane organe LP za opravljanje ocene TGG, organe LV pa za preverjanje zakonitosti in izdajanje dokumentov V-Legal. Poleg tega ureja tudi enoto za informacije o dovoljenjih kot enoto, odgovorno za izmenjavo informacij, ki prejema in shranjuje ustrezne podatke in informacije o izdaji dokumentov V-Legal ter odgovarja na poizvedbe pristojnih organov ali zainteresiranih strani. 5. PREVERJANJE ZAKONITOSTI 5.1. Uvod Indonezijski les se šteje za zakonit, kadar je za njegovo poreklo in postopek proizvodnje ter nadaljnjo predelavo, prevoz in trgovino potrjeno, da so v skladu z vsemi veljavnimi indonezijskimi zakoni in predpisi, kot so določeni v Prilogi II. Organi LV ugotavljajo in preverjajo skladnost. 5.2. Postopek preverjanja zakonitosti V skladu s standardom ISO/IEC, Vodilo 65, in smernicami sistema TLAS postopek preverjanja zakonitosti vključuje naslednje: Vloga in podpis pogodbe: imetnik dovoljenja organu LV predloži vlogo, v kateri so navedeni obseg preverjanja, profil imetnika dovoljenja in druge potrebne informacije. Pred začetkom dejavnosti preverjanja je potrebna pogodba med imetnikom dovoljenja in organom LV, v kateri so določeni pogoji za preverjanje. Načrt preverjanja: po podpisu pogodbe o preverjanju organ LV pripravi načrt preverjanja, ki vključuje imenovanje revizijske skupine, program preverjanja in časovni razpored dejavnosti. Načrt in določeni datumi dejavnosti preverjanja se sporočijo revidiranemu subjektu. Te informacije so vnaprej na voljo neodvisnim opazovalcem prek spletnih strani organov LV in ministrstva za gozdarstvo ali sredstev javnega obveščanja. Dejavnosti preverjanja: preverjanje vključuje tri faze: (i) uvodni revizijski sestanek, (ii) preverjanje dokumentov in opažanja na terenu ter (iii) zaključni revizijski sestanek. — Uvodni revizijski sestanek: z revidiranim subjektom se obravnavajo cilj, obseg, časovni načrt in metodologija revizije, tako da se lahko revidirani subjekt pozanima o metodah in izvajanju dejavnosti preverjanja. — Preverjanje dokumentov in opažanja na terenu: da bi organ LV zbral dokaze o skladnosti revidiranega subjekta z zahtevami indonezijskega sistema TLAS, pregleda sisteme in postopke ter ustrezne dokumente in evidence revidiranega subjekta. Organ LV opravi preglede na terenu za preveritev skladnosti, vključno z navzkrižnim preverjanjem ugotovitev iz uradnih inšpekcijskih poročil. Preveri tudi sistem sledljivosti lesa, ki ga uporablja revidirani subjekt, da bi se z ustreznimi dokazi prepričal, da je ves les v skladu z zahtevami glede zakonitosti. — Zaključni revizijski sestanek: revidiranemu subjektu se predstavijo rezultati preverjanja, zlasti kakršne koli ugotovljene neskladnosti. Revidirani subjekt se lahko pozanima o rezultatih preverjanja in zagotovi pojasnila o dokazih, ki jih je predstavil organ LV. Poročanje in odločanje: revizijska skupina sestavi poročilo o preverjanju, pri čemer upošteva strukturo, ki jo določi ministrstvo za gozdarstvo. Poročilo se pošlje revidiranemu subjektu v štirinajstih koledarskih dneh od zaključnega revizijskega sestanka. Izvod poročila, ki vključuje opis kakršnih koli ugotovitev neskladnosti, se predloži ministrstvu za gozdarstvo. Poročilo se uporabi predvsem za odločitev o izidu preverjanja, ki jo sprejme organ LV. Organ LV sprejme odločitev o izdaji potrdila o zakonitosti na podlagi poročila o preverjanju, ki ga je pripravila revizijska skupina. Če je ugotovljena neskladnost, organ LV ne izda potrdila o zakonitosti, kar prepreči vstop lesa v dobavno verigo s preverjenim zakonito pridobljenim lesom. Gospodarski subjekt lahko po odpravi neskladnosti ponovno predloži zahtevo za preverjanje zakonitosti. Kršitve, ki jih organ LV odkrije med preverjanjem in prijavi ministrstvu za gozdarstvo, obravnavajo odgovorni organi v skladu z upravnimi ali sodnimi postopki. Če v zvezi z gospodarskim subjektom obstaja sum kršitve predpisov, se lahko nacionalni, pokrajinski in okrožni organi odločijo ustaviti njegove dejavnosti. Izdaja potrdila o zakonitosti in ponovna izdaja potrdila: organ LV izda potrdilo o zakonitosti, če je ugotovljeno, da revidirani subjekt deluje v skladu z vsemi kazalniki iz standarda zakonitosti, vključno s pravili o nadzoru nad dobavno verigo lesa. Organ LV lahko ministrstvu za gozdarstvo kadar koli poroča o izdanih, spremenjenih, začasno preklicanih in odvzetih potrdilih ter vsake tri mesece izda poročilo. Ministrstvo za gozdarstvo ta poročila objavi na svoji spletni strani. Potrdilo o zakonitosti velja tri leta, nato mora gospodarski subjekt opraviti revizijo za ponovno izdajo potrdila. Postopek za ponovno izdajo potrdila se opravi pred datumom poteka veljavnosti potrdila. Nadzor: pri gospodarskih subjektih s potrdilom o zakonitosti se opravi letni nadzor, pri katerem se upoštevajo načela zgoraj povzetih dejavnosti preverjanja. Organ LV lahko nadzor opravi prej, kot je predvideno, pred letno revizijo, če je bil obseg preverjanja razširjen. Nadzorna ekipa sestavi poročilo o nadzoru. Izvod poročila, ki vključuje opis kakršne koli ugotovljene neskladnosti, se predloži ministrstvu za gozdarstvo. Zaradi neskladnosti, ugotovljenih z nadzorom, se potrdilo o zakonitosti začasno prekliče ali odvzame. Kršitve, ki jih organ LV ugotovi med nadzorom in prijavi ministrstvu za gozdarstvo, obravnavajo pristojni organi v skladu z upravnimi ali sodnimi postopki. Posebne revizije: gospodarski subjekti s potrdilom o zakonitosti morajo organu LV sporočiti vse spremembe v lastništvu, strukturah, upravljanju in postopkih, ki vplivajo na kakovost nadzorov zakonitosti med veljavnostjo potrdila. Organ LV lahko opravi posebne revizije, s katerimi razišče pritožbe ali spore, ki so jih vložili neodvisni opazovalci, vladne institucije ali druge zainteresirane strani, ali na podlagi poročila gospodarskega subjekta o spremembah, ki vplivajo na kakovost nadzorov zakonitosti. 5.3. Odgovornost vlade za izvrševanje Ministrstvo za gozdarstvo ter pokrajinski in okrožni gozdarski uradi so odgovorni za nadzor nad dobavno verigo lesa in preverjanje s tem povezanih dokumentov (npr. letnih delovnih načrtov, poročil o sečnji, bilančnih preglednic hlodovine, prevoznih listin, bilančnih preglednic hlodovine/surovin/predelanih proizvodov in kontrolnih seznamov proizvodnje). V primeru nedoslednosti lahko gozdarski uradniki zadržijo odobritev dokumentov o nadzoru, kar povzroči začasno ustavitev dejavnosti. Kršitve, ki jih odkrijejo gozdarski uradniki ali neodvisni opazovalci, se sporočijo organu LV, ki lahko izdano potrdilo o zakonitosti po preverjanju začasno prekliče ali odvzame. Gozdarski uradniki lahko v skladu z regulativnimi postopki ustrezno nadalje ukrepajo. Ministrstvo za gozdarstvo prejme tudi izvode poročil o preverjanju ter poznejša poročila o nadzoru in posebnih revizijah, ki jih sestavijo organi LV. Kršitve, ki jih odkrijejo organi LV, gozdarski uradniki ali neodvisni opazovalci, se obravnavajo v skladu z upravnimi in sodnimi postopki. Če v zvezi z gospodarskim subjektom obstaja sum kršitve predpisov, se lahko nacionalni, pokrajinski in okrožni organi odločijo začasno ali dokončno ustaviti njegove dejavnosti. 6. IZDAJANJE DOVOLJENJ FLEGT Indonezijsko dovoljenje FLEGT je znano kot „dokument V-Legal“. To je izvozno dovoljenje, s katerim se dokazuje, da so izvoženi lesni proizvodi v skladu z indonezijskim standardom zakonitosti, kot je določen v Prilogi II, in izvirajo iz dobavne verige z ustreznim nadzorom za preprečevanje vstopa lesa iz neznanih virov. Dokument V-Legal izdajajo organi LV, ki delujejo kot organi za izdajanje dovoljenj, kot dovoljenje FLEGT za pošiljke v Unijo pa se bo uporabljal, ko se bosta pogodbenici dogovorili o začetku sheme izdajanja dovoljenj FLEGT. Indonezija bo jasno opredelila postopke za izdajanje dokumentov V-Legal ter prek svojih organov za izdajanje dovoljenj (LV) in spletne strani ministrstva za gozdarstvo o njih obvestila izvoznike in vse druge zadevne strani. Ministrstvo za gozdarstvo je ustanovilo enoto za informacije o dovoljenjih, ki skrbi za podatkovno zbirko s kopijami vseh dokumentov V-Legal in poročil o neskladnosti, ki so