Sporazum o pridružitvi med Evropsko Skupnostjo in Njenimi Državami Članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani



Uradni list L 352 , 30/12/2002 str. 0001 - 1450

Uradni list L 352 , 30/12/2002 str. 0003 - 1450

posebna izdaja v češčini poglavje 11 zvezek 45 str. 122 - 123

posebna izdaja v češčini poglavje 11 zvezek 53 str. 3 - 1450

posebna izdaja v estonščini poglavje 11 zvezek 45 str. 122 - 123

posebna izdaja v estonščini poglavje 11 zvezek 53 str. 3 - 1450

posebna izdaja v madžarščini poglavje 11 zvezek 45 str. 122 - 123

posebna izdaja v madžarščini poglavje 11 zvezek 53 str. 3 - 1450

posebna izdaja v litovščini poglavje 11 zvezek 45 str. 122 - 123

posebna izdaja v litovščini poglavje 11 zvezek 53 str. 3 - 1450

posebna izdaja v latvijščini poglavje 11 zvezek 45 str. 122 - 123

posebna izdaja v latvijščini poglavje 11 zvezek 53 str. 3 - 1450

posebna izdaja v malteščini poglavje 11 zvezek 45 str. 122 - 123

posebna izdaja v malteščini poglavje 11 zvezek 53 str. 3 - 1450

posebna izdaja v poljščini poglavje 11 zvezek 45 str. 122 - 123

posebna izdaja v poljščini poglavje 11 zvezek 53 str. 3 - 1450

posebna izdaja v slovaščini poglavje 11 zvezek 45 str. 122 - 123

posebna izdaja v slovaščini poglavje 11 zvezek 53 str. 3 - 1450

posebna izdaja v slovenščini poglavje 11 zvezek 45 str. 122 - 123

posebna izdaja v slovenščini poglavje 11 zvezek 53 str. 3 - 1450



Sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani [1] KRALJEVINA BELGIJA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, IRSKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA, pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije, v nadaljevanju "države članice", in EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljevanju "Skupnost", na eni strani in REPUBLIKA ČILE, v nadaljevanju "Čile", na drugi STA SE – OB UPOŠTEVANJU tradicionalnih vezi med pogodbenicama in predvsem: - skupne kulturne dediščine in tesnih zgodovinskih, političnih in gospodarskih vezi, ki ju združujejo, - njune popolne zavezanosti spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kot so razglašene v Splošni deklaraciji Organizacije združenih narodov o človekovih pravicah, - njune zavezanosti načelom pravne države in odgovornemu vodenju države, - potrebe po spodbujanju gospodarskega in družbenega napredka njunih narodov, ob upoštevanju načela trajnostnega razvoja in zahtev varstva okolja, - želje po razširitvi okvira odnosov med Evropsko unijo in latinskoameriškim regionalnim povezovanjem z namenom prispevati k strateškemu povezovanju med obema regijama, kot je predvideno v Deklaraciji, sprejeti na vrhu voditeljev držav in vlad Latinske Amerike in Karibov ter Evropske unije v Riu de Janeiru 28. junija 1999, - pomena krepitve rednega političnega dialoga o dvostranskih in večstranskih mednarodnih vprašanjih v skupnem interesu, kot je že določeno v Skupni izjavi, ki je del Okvirnega sporazuma o sodelovanju med pogodbenicami z dne 21. junija 1996, v nadaljevanju "Okvirni sporazum o sodelovanju", - pomembnosti, ki jo pogodbenici pripisujeta: - usklajevanju svojih stališč in uresničevanju skupnih pobud v ustreznih mednarodnih forumih, - načelom in vrednotam, določenim v Sklepni izjavi svetovnega vrha o družbenem razvoju v Kopenhagnu marca 1995, - načelom in pravilom, ki urejajo mednarodno trgovino, zlasti tistim, ki so vsebovana v Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ("WTO"), in potrebi, da se jih uporablja na pregleden in nediskriminatoren način, - boju proti vsem oblikam terorizma in zavezanosti, da se vzpostavijo učinkoviti mednarodni instrumenti za zagotavljanje njegovega izkoreninjanja, - želje po kulturnem dialogu za zagotavljanje boljšega vzajemnega razumevanja med pogodbenicama in za krepitev obstoječih tradicionalnih, kulturnih in naravnih vezi med državljani pogodbenic, - pomena Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Čilom z dne 20. decembra 1990 in Okvirnega sporazuma o sodelovanju pri ohranjanju in spodbujanju izvajanja teh postopkov in načel – POGODBENICI ODLOČILI SKLENITI TA SPORAZUM: DEL I SPLOŠNE IN INSTITUCIONALNE DOLOČBE NASLOV I NARAVA IN PODROČJE UPORABE SPORAZUMA Člen 1 Načela 1. Notranja in zunanja politika pogodbenic temelji na spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kakor so razglašene v Splošni listini Organizacije združenih narodov o človekovih pravicah, ter načelu pravne države, kar so bistvene sestavine tega sporazuma. 2. Spodbujanje trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja ter pravična razdelitev koristi pridružitve so vodilna načela pri izvajanju tega sporazuma. 3. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelu odgovornega vodenja države. Člen 2 Cilji in področje uporabe 1. To je sporazum o politični in gospodarski pridružitvi med pogodbenicama, ki temelji na vzajemnosti, skupnem interesu in poglabljanju odnosov na vseh področjih uporabe. 2. Pridružitev je proces, ki bo pripeljal do poglobljenega razmerja in sodelovanja med pogodbenicama, organiziranega okrog organov ustanovljenih s tem sporazumom. 3. Ta sporazum pokriva predvsem politična, trgovinska, gospodarska in finančna, znanstvena, tehnološka, družbena in kulturna področja ter področje sodelovanja. Mogoče ga je razširiti tudi na druga področja, o katerih se pogodbenici sporazumeta. 4. V skladu z zgoraj opredeljenimi cilji ta sporazum predvideva naslednje: (a) krepitev političnega dialoga o dvostranskih in večstranskih mednarodnih vprašanjih v skupnem interesu, ki bo potekal prek sestankov na različnih ravneh; (b) krepitev sodelovanja na političnem, trgovinskem, gospodarskem in finančnem, znanstvenem, tehnološkem, družbenem in kulturnem področju ter področju sodelovanja, kot tudi na drugih področjih v skupnem interesu; (c) povečevanje udeležbe obeh pogodbenic v okvirnih programih, posebnih programih in drugih dejavnosti druge pogodbenice, če to dovoljujejo notranji postopki pogodbenic, ki urejajo dostop do programov in dejavnosti v skladu z delom III; in (d) širjenje in diverzifikacijo dvostranskih trgovinskih odnosov med pogodbenicama v skladu z določbami WTO in s posebnimi cilji ter določbami, navedenimi v delu IV. NASLOV II INSTITUCIONALNI OKVIR Člen 3 Pridružitveni svet 1. Ustanovi se Pridružitveni svet za nadzor nad izvrševanjem tega sporazuma. Pridružitveni svet se sestaja na ministrski ravni v rednih časovnih presledkih, ki ne presegajo obdobja dveh let, in izredno, kadar to zahtevajo okoliščine, če se pogodbenici tako dogovorita. 2. Pridružitveni svet preuči vsa pomembnejša vprašanja, ki se pojavijo v okviru tega Sporazuma, in vsa druga dvostranska, večstranska ali mednarodna vprašanja v skupnem interesu. 3. Pridružitveni svet preuči tudi predloge in priporočila pogodbenic za izboljšanje tega sporazuma. Člen 4 Sestava in poslovnik 1. Pridružitveni svet na eni strani sestavljajo predsednik Sveta Evropske unije, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik, prihodnje predsedstvo, drugi člani Sveta Evropske unije ali njihovi predstavniki in člani Evropske komisije, ter na drugi minister za zunanje zadeve Čila. 2. Pridružitveni svet sprejme svoj poslovnik. 3. Člani Pridružitvenega sveta lahko v skladu s pogoji, opredeljenimi v poslovniku Pridružitvenega sveta imenujejo svoje predstavnike. 4. Pridružitvenemu svetu izmenično predsedujeta član Sveta Evropske unije in minister za zunanje zadeve Čila v skladu z določbami, opredeljenimi v njegovem poslovniku. Člen 5 Pooblastila za odločanje 1. Z namenom doseganja ciljev tega sporazuma, je Pridružitveni svet pooblaščen za sprejemanje odločitev v primerih, predvidenih v tem sporazumu. 2. Sprejete odločitve so zavezujoče za pogodbenici, ki sprejmeta vse potrebne ukrepe za njihovo izvrševanje v skladu z notranjimi pravili vsake pogodbenice. 3. Pridružitveni svet lahko daje tudi ustrezna priporočila. 4. Pridružitveni svet odločitve in priporočila sprejema po vzajemnem dogovoru med pogodbenicami. Člen 6 Pridružitveni odbor 1. Pridružitvenemu svetu pri opravljanju njegovih nalog pomaga Pridružitveni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki članov Sveta Evropske unije in Komisije Evropskih skupnosti na eni strani in predstavniki Vlade Čila na drugi, običajno na ravni višjih državnih uradnikov. 2. Pridružitveni odbor je odgovoren za splošno izvajanje tega sporazuma. 3. Pridružitveni svet sprejme poslovnik Pridružitvenega odbora. 4. Pridružitveni odbor je pooblaščen za sprejemanje odločitev v primerih, predvidenih s tem sporazumom, ali če mu takšno pooblastilo podeli Pridružitveni svet. V tem primeru Pridružitveni odbor sprejema svoje odločitve v skladu s pogoji, določenimi v členu 5. 5. Pridružitveni odbor se na splošno sestaja enkrat letno zaradi celovitega pregleda izvajanja tega sporazuma, eno leto v Bruslju in naslednje v Čilu, datum in dnevni red pa pogodbenici sporazumno določita vnaprej. Sporazumno se lahko na predlog katere od pogodbenic skličejo tudi izredna zasedanja. Funkcijo predsednika Pridružitvenega odbora opravlja izmenično predstavnik vsake pogodbenice. Člen 7 Posebni odbori 1. Pridružitvenemu svetu pri opravljanju njegovih nalog pomagajo posebni odbori ustanovljeni s tem sporazumom. 2. Pridružitveni svet se lahko odloči za ustanovitev katerega koli posebnega odbora. 3. Pridružitveni svet sprejme poslovnik, ki določi sestavo in naloge takšnih odborov in način njihovega delovanja, v kolikor to ni predvideno s tem sporazumom. Člen 8 Politični dialog Politični dialog med pogodbenicama poteka v okviru, predvidenem v delu II. Člen 9 Pridružitveni parlamentarni odbor 1. Ustanovi se Pridružitveni parlamentarni odbor. To je forum za sestajanje in izmenjavo mnenj med člani Evropskega parlamenta in Čilskega nacionalnega kongresa (Congreso Nacional de Chile). Sestaja se v časovnih presledkih, ki jih določi sam. 2. Pridružitveni parlamentarni odbor sestavljajo člani Evropskega parlamenta na eni strani in člani Čilskega nacionalnega kongresa (Congreso Nacional de Chile) na drugi. 3. Pridružitveni parlamentarni odbor sprejme svoj poslovnik. 4. Pridružitvenemu parlamentarnemu odboru izmenično predsedujeta predstavnik Evropskega parlamenta in predstavnik Čilskega nacionalnega kongresa (Congreso Nacional de Chile) v skladu z določbami njegovega poslovnika. 5. Pridružitveni parlamentarni odbor lahko od Pridružitvenega sveta zahteva ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem tega sporazuma in Pridružitveni Svet odboru zagotovi zahtevane informacije. 6. Pridružitveni parlamentarni odbor se obvešča o odločitvah in priporočilih Pridružitvenega sveta. 7. Pridružitveni parlamentarni odbor lahko daje priporočila Pridružitvenemu svetu. Člen 10 Skupni posvetovalni odbor 1. Ustanovi se Skupni posvetovalni odbor, naloga katerega je pomagati Pridružitvenemu svetu pri spodbujanju dialoga in sodelovanja med različnimi gospodarskimi in družbenimi organizacijami civilne družbe v Evropski uniji in tistimi v Čilu. Takšen dialog in sodelovanje vključujeta vse gospodarske in družbene vidike odnosov med Skupnostjo in Čilom, ki se pojavljajo v okviru izvajanja tega sporazuma. Odbor lahko izrazi svoje mnenje o vprašanjih, ki se pojavljajo na teh področjih. 2. Skupni posvetovalni odbor sestavlja enako število članov Ekonomsko-socialnega odbora Evropske unije na eni strani in članov ustrezne institucije, ki se v Republiki Čile ukvarja z gospodarskimi in družbenimi zadevami, na drugi. 3. Skupni posvetovalni odbor svoje dejavnosti izvaja na podlagi posvetovanj s Pridružitvenim svetom ali, v namene spodbujanja dialoga med različnimi gospodarskimi in družbenimi predstavniki, na lastno pobudo. 4. Skupni posvetovalni odbor sprejme svoj poslovnik. Člen 11 Civilna družba Pogodbenici bosta spodbujali tudi redne sestanke predstavnikov civilnih družb Evropske unije in Čila, vključno z akademsko skupnostjo, socialnimi in gospodarskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, da bi bili informirani o izvajanju tega sporazuma in bi podali svoje predloge za izboljšanje Sporazuma. DEL II POLITIČNI DIALOG Člen 12 Cilji 1. Pogodbenici se dogovorita, da okrepita redni dialog o dvostranskih in mednarodnih zadevah v skupnem interesu. Njun cilj je krepitev in poglabljanje tega političnega dialoga, da bi se utrdila pridružitev, ustanovljena s tem sporazumom. 2. Glavni cilj političnega dialoga med pogodbenicama je spodbujanje, razširjanje, nadaljnji razvoj in skupno varovanje demokratičnih vrednot, kot so spoštovanje človekovih pravic, svoboda posameznika in načela pravne države, kot temeljev demokratične družbe. 3. V ta namen pogodbenici razpravljata in izmenjujeta informacije o skupnih pobudah o vseh vprašanjih v skupnem interesu in o vseh drugih mednarodnih vprašanjih, da bi zasledovali skupne cilje, predvsem o varnosti, stabilnosti, demokraciji in regionalnem razvoju. Člen 13 Mehanizmi 1. Pogodbenici se dogovorita, da bo njun politični dialog potekal v obliki: (a) rednih sestankov med voditelji držav in vlad; (b) občasnih sestankov med zunanjimi ministri; (c) sestankov med drugimi ministri, ki bodo razpravljali o zadevah v skupnem interesu, ko pogodbenici menita, da bi takšni sestanki pripeljali do tesnejših odnosov; (d) letnih sestankov med višjimi državnimi uradniki obeh pogodbenic. 2. Pogodbenici določita, kakšni postopki se uporabljajo na zgoraj omenjenih sestankih. 3. Občasni sestanki zunanjih ministrov, omenjeni v odstavku 1(b), potekajo bodisi v okviru Pridružitvenega sveta, ki se ustanovi na podlagi člena 3, bodisi ob drugih dogovorjenih priložnostih na enakovredni ravni. 4. Pogodbenici tudi v čim večji meri uporabljata diplomatske poti. Člen 14 Sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike Pogodbenici, kolikor je le mogoče, usklajujeta svoja stališča in uresničujeta skupne pobude v ustreznih mednarodnih forumih ter sodelujeta na področju zunanje in varnostne politike. Člen 15 Sodelovanje v boju proti terorizmu Pogodbenici se dogovorita, da bosta sodelovali v boju proti terorizmu v skladu z mednarodnimi konvencijami in svojimi zakoni in drugimi predpisi. Sodelujeta predvsem: (a) v okviru popolnega izvajanja Resolucije 1373 Varnostnega sveta Združenih narodov in drugih ustreznih resolucij Združenih narodov, mednarodnih konvencij in instrumentov; (b) prek izmenjave informacij o terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodnim in notranjim pravom; (c) prek izmenjave mnenj o sredstvih in metodah, ki se uporabljajo za boj proti terorizmu, vključno s tehničnimi področji in usposabljanjem, in prek izmenjave izkušenj v zvezi s preprečevanjem terorizma. DEL III SODELOVANJE Člen 16 Splošni cilji 1. Pogodbenici tesno sodelujeta med ostalim pri: (a) krepitvi institucionalne zmožnosti za podpiranje demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; (b) spodbujanju socialnega razvoja, ki bi moral teči skupaj z gospodarskim razvojem in varstvom okolja. Pogodbenici posebno prednost namenjata spoštovanju temeljnih socialnih pravic; (c) spodbujanju proizvodnih sinergij, ustvarjanju novih priložnosti za trgovino in investicije ter spodbujanju konkurenčnosti in inovativnosti; (d) povečevanju ravni dejavnosti sodelovanja in njihovemu poglabljanju ob upoštevanju pridružitvenega odnosa med pogodbenicama. 2. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen gospodarskega, finančnega in tehničnega sodelovanja kot sredstva za prispevanje k uresničevanju ciljev in načel, ki izhajajo iz tega sporazuma. NASLOV I GOSPODARSKO SODELOVANJE Člen 17 Industrijsko sodelovanje 1. Industrijsko sodelovanje podpira in spodbuja ukrepe industrijske politike za razvijanje in utrjevanje prizadevanj pogodbenic ter vzpostavlja dinamičen, integriran in decentraliziran pristop k upravljanju industrijskega sodelovanja, da bi se ustvarilo ugodno okolje za uresničevanje njunih skupnih interesov. 2. Osrednji cilji so: (a) izboljšati stike med gospodarskimi subjekti pogodbenic z namenom prepoznavanja sektorjev v skupnem interesu, predvsem na področju industrijskega sodelovanja, prenosa tehnologije, trgovine in investicij; (b) krepiti in spodbujati dialog in izmenjavo izkušenj med mrežami evropskih in čilskih gospodarskih subjektov; (c) spodbujati projekte industrijskega sodelovanja, vključno s projekti, ki izhajajo iz procesov lastninjenja in/ali odpiranja čilskega gospodarstva; ti bi lahko zajeli vzpostavitev oblik infrastrukture, ki jih spodbujajo evropske investicije prek industrijskega sodelovanja med podjetji; in (d) krepiti inovacije, diverzifikacijo, modernizacijo, razvoj in kakovost izdelkov v podjetjih. Člen 18 Sodelovanje na področju standardov, tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti 1. Sodelovanje na področju standardov, tehničnih predpisov in ugotavljanja skladnosti je ključni cilj, da bi odpravili in omejili tehnične ovire pri trgovanju in zagotovili zadovoljivo delovanje liberalizacije trgovine, kot je predvideno v delu IV, naslov II. 2. Sodelovanje med pogodbenicama naj bi spodbujalo prizadevanja za: (a) regulativno sodelovanje; (b) združljivost tehničnih predpisov na podlagi mednarodnih in evropskih standardov; in (c) tehnično pomoč za oblikovanje mreže organov za ugotavljanje skladnosti na nediskriminatorni podlagi. 3. V praksi sodelovanje: (a) spodbuja vse ukrepe, usmerjene v premoščanje razlik med pogodbenicama na področjih ugotavljanja skladnosti in standardizacije; (b) zagotavlja organizacijsko podporo med pogodbenicama za spodbujanje vzpostavljanja regionalnih mrež in organov ter povečuje usklajenost politik za spodbujanje skupnega pristopa k uporabi mednarodnih in regionalnih standardov ter podobnih tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti; in (c) spodbuja vse ukrepe, usmerjene k izboljšanju konvergence in združljivosti med sistemi pogodbenic na zgoraj navedenih področjih, vključno s preglednostjo, dobrimi uredbenimi praksami in spodbujanjem standardov kakovosti glede izdelkov in praks podjetij. Člen 19 Sodelovanje na področju malih in srednje velikih podjetij 1. Pogodbenici spodbujata ugodno okolje za razvoj malih in srednje velikih podjetij. 2. Sodelovanje med ostalim vključuje: (a) tehnično pomoč; (b) konference, seminarje, odkrivanje industrijskih in tehničnih priložnosti, udeležbo na okroglih mizah ter splošne in sektorske sejme; (c) spodbujanje stikov med gospodarskimi subjekti, spodbujanje skupnih investicij in ustanavljanje skupnih vlaganj ter informacijskih mrež prek obstoječih horizontalnih programov; (d) olajševanje dostopa do financiranja, zagotavljanje informacij in spodbujanje inovacij. Člen 20 Sodelovanje na področju storitev V skladu s Splošnim sporazumom o trgovini s storitvami WTO ("GATS") in v okviru svojih pristojnosti pogodbenici podpirata in krepita medsebojno sodelovanje in tako odražata čedalje večji pomen storitev v razvoju in rasti svojih gospodarstev. Sodelovanje, katerega cilj je spodbujanje razvoja in diverzifikacije produktivnosti in konkurenčnosti v čilskem storitvenem sektorju, se okrepi. Pogodbenici določita sektorje, na katere se bo osredotočilo sodelovanje, hkrati pa posvetita pozornost sredstvom, ki so na voljo v ta namen. Dejavnosti se usmerjajo predvsem na mala in srednje velika podjetja in na lajšanje njihovega dostopa do virov kapitala in tržne tehnologije. V zvezi s tem se posebna pozornost posveti spodbujanju trgovine med pogodbenicama in tretjimi državami. Člen 21 Spodbujanje investicij 1. Cilj sodelovanja je pogodbenicama v mejah njunih pristojnosti pomagati spodbujati privlačno in stabilno vzajemno investicijsko ozračje. 2. Sodelovanje vključuje predvsem: (a) vzpostavljanje mehanizmov za zagotavljanje informacij, prepoznavanje in razširjanje investicijskih pravil in priložnosti; (b) razvijanje pravnega okvira pogodbenic, ki podpira investicije, s sklepanjem, kjer je ustrezno, dvostranskih sporazumov med državami članicami in Čilom za spodbujanje in zavarovanje investicij ter izogibanje dvojnemu obdavčenju; (c) vključevanje dejavnosti tehnične pomoči za spodbude usposabljanja med vladnimi agencijami pogodbenic, ki se ukvarjajo z zadevo; in (d) razvijanje enotnih in poenostavljenih upravnih postopkov. Člen 22 Sodelovanje na področju energetike 1. Cilj sodelovanja med pogodbenicama je utrditi gospodarske odnose v ključnih sektorjih, kot so hidroenergija, nafta in plin, obnovljivi viri energije, tehnologija varčevanja z energijo in elektrifikacija podeželja. 2. Sodelovanje je usmerjeno v: (a) izmenjave informacij v vseh ustreznih oblikah, vključno z razvijanjem skupnih podatkovnih zbirk med institucijami pogodbenic, usposabljanje in konference; (b) prenose tehnologije; (c) diagnostične študije, primerjalne analize in programe, ki jih izvajajo institucije pogodbenic; (d) vključevanje javnih in zasebnih subjektov obeh regij v tehnološki razvoj in projekte skupne infrastrukture, vključno z mrežami z drugimi državami v regiji; (e) kjer je ustrezno, sklepanje posebnih sporazumov na ključnih področjih v skupnem interesu; in (f) pomoč čilskim institucijam, ki se ukvarjajo z vprašanji energetike in oblikovanjem energetske politike. Člen 23 Prevoz 1. Sodelovanje se osredotoča na prestrukturiranje in posodabljanje čilskih prevoznih sistemov, izboljšanje pretoka potnikov in blaga ter zagotavljanje boljšega dostopa do mestnih, zračnih, pomorskih, železniških in cestnih prevoznih trgov z izboljšanjem upravljanja prevoza z operativnega in upravnega vidika in s prizadevanjem za višje operativne standarde. 2. Sodelovanje vključuje: (a) izmenjave informacij o politikah pogodbenic, predvsem v zvezi z mestnim prevozom in medsebojnimi povezavami ter interoperabilnostjo multimodalnih prevoznih mrež in drugimi zadevami v vzajemnem interesu; (b) programe usposabljanja o gospodarskih, zakonodajnih in tehničnih zadevah za gospodarske subjekte in višje državne uradnike; in (c) projekte sodelovanja za prenose evropske tehnologije v sistemu za globalno satelitsko navigacijo in centrih javnega mestnega prevoza. Člen 24 Sodelovanje na področju kmetijskih in podeželskih sektorjev ter sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov 1. Sodelovanje na tem področju je namenjeno podpori in spodbujanju ukrepov kmetijske politike, da se pospešijo in utrdijo prizadevanja pogodbenic za trajnostno kmetijstvo ter razvoj kmetijstva in podeželja. 2. Sodelovanje se osredotoča na vzpostavitev zmogljivosti, infrastrukturo in prenos tehnologije, in obravnava zadeve, kot so: (a) posebni projekti za podporo sanitarnih, fitosanitarnih in okoljskih ukrepov ter ukrepov kakovosti hrane, pri čemer se upošteva veljavno zakonodajo pogodbenic v skladu s pravili WTO in drugih pristojnih mednarodnih organizacij; (b) diverzifikacija in prestrukturiranje kmetijskih sektorjev; (c) vzajemna izmenjava informacij, vključno s tistimi, ki zadevajo razvoj kmetijskih politik pogodbenic; (d) tehnična pomoč za izboljšanje produktivnosti in izmenjava tehnologij alternativnih pridelkov; (e) znanstveni in tehnološki poskusi; (f) ukrepi za izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov in podporo dejavnostim za pospeševanje trgovine; (g) tehnična pomoč za krepitev sanitarnih in fitosanitarnih nadzornih sistemov, z namenom čim večje podpore spodbujanju sporazumov o izenačitvi in vzajemnem priznavanju. Člen 25 Ribištvo 1. Zaradi pomena ribiške politike v medsebojnih odnosih si pogodbenici prizadevata za razvijanje tesnejšega gospodarskega in tehničnega sodelovanja, ki lahko pripelje do dvostranskih in/ali večstranskih sporazumov o ribištvu na odprtem morju. 2. Poleg tega pogodbenici poudarjata pomembnost, ki jo pripisujeta izpolnjevanju vzajemnih obvez, določenih v Dogovoru, ki sta ga podpisali 25. januarja 2001. Člen 26 Carinsko sodelovanje 1. Pogodbenici spodbujata in olajšujeta sodelovanje med svojimi carinskimi službami, da bi zagotovili uresničevanje ciljev, določenih v členu 79, predvsem da bi zagotovili poenostavitev carinskih postopkov in olajšali zakonito trgovanje, ob tem pa ohranili svoje nadzorne sposobnosti. 2. Brez poseganja v sodelovanje, ki ga vzpostavlja ta sporazum, se medsebojna pomoč med upravnimi organi v carinskih zadevah zagotovi v skladu s Protokolom z dne 13. junija 2001 o medsebojni pomoči v carinskih zadevah k Okvirnemu sporazumu o sodelovanju. 3. Sodelovanje med drugim predvideva: (a) zagotavljanje tehnične pomoči, vključno z organizacijo seminarjev in zaposlovanjem pripravnikov, kjer je ustrezno; (b) razvijanje in izmenjavo najboljših praks; in (c) izboljšanje in poenostavitev carinskih zadev, povezanih z dostopom na trg in pravilih o poreklu ter z njimi povezanimi carinskimi postopki. Člen 27 Sodelovanje na področju statistike 1. Glavni cilj je usklajevanje metod, da bi pogodbenici lahko uporabljali statistične podatke druga druge o trgovini z blagom in storitvami in bolj splošno o vseh področjih, ki jih zajema ta sporazum, za katera je mogoče zbirati statistične podatke. 2. Sodelovanje se osredotoča na: (a) homologacijo statističnih metod za ustvarjanje kazalcev, ki so primerljivi med pogodbenicama; (b) znanstvene in tehnološke izmenjave s statističnimi institucijami držav članic Evropske unije in z Eurostatom; (c) statistične raziskave, usmerjene v razvijanje skupnih metod za zbiranje, analizo in razlago podatkov; (d) organizacijo seminarjev in delavnic; in (e) programe statističnega usposabljanja, v katere se vključijo tudi druge države v regiji. Člen 28 Sodelovanje na področju okolja 1. Cilj sodelovanja je spodbujanje ohranjanja in izboljšanja okolja, preprečevanje kontaminacije in razvrednotenja naravnih virov in ekosistemov ter razumna raba slednjih v interesu trajnostnega razvoja. 2. V tej zvezi je še zlasti pomembno naslednje: (a) odnos med revščino in okoljem; (b) okoljski vpliv gospodarskih dejavnosti; (c) okoljski problemi in upravljanje rabe prostora; (d) projekti za krepitev čilskih okoljskih struktur in politik; (e) izmenjave informacij, tehnologije in izkušenj na področjih, ki vključujejo okoljske standarde in modele, usposabljanje in izobraževanje; (f) okoljsko izobraževanje in usposabljanje, ki bolj vključuje državljane; in (g) tehnična pomoč in skupni regionalni raziskovalni programi. Člen 29 Varstvo potrošnikov Sodelovanje na tem področju želi doseči, da bi bili programi varstva potrošnikov v pogodbenicah primerljivi, in v čim večji meri zajema: (a) usklajevanje potrošniške zakonodaje, da bi se izognili trgovinskm oviram; (b) vzpostavljanje in razvijanje vzajemnih informacijskih sistemov za nevarno blago in medsebojno povezovanje teh sistemov (sistemi zgodnjega opozarjanja); (c) izmenjave informacij in izvedencev ter spodbujanje sodelovanja med potrošniškimi subjekti pogodbenic; in (d) organizacijo projektov za usposabljanje in tehnično pomoč. Člen 30 Varstvo podatkov 1. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri varstvu osebnih podatkov, da bi izboljšali raven varstva in se izognili oviram v trgovini, pri kateri so potrebni prenosi osebnih podatkov. 2. Sodelovanje na področju varstva osebnih podatkov lahko vključuje tehnično pomoč v obliki izmenjave informacij in izvedencev ter vzpostavljanje skupnih programov in projektov. Člen 31 Makroekonomski dialog 1. Pogodbenici spodbujata izmenjave informacij o svojih makroekonomskih politikah in trendih ter izmenjave izkušenj v zvezi z usklajevanjem makroekonomskih politik v okviru regionalnega povezovanja. 2. Za dosego tega cilja pogodbenici poglabljata dialog med svojimi organi o makroekonomskih zadevah, da bi izmenjali zamisli in mnenja o vprašanjih, kot so: (a) makroekonomska stabilizacija; (b) konsolidacija javnih financ; (c) davčna politika; (d) monetarna politika; (e) finančna politika in ureditev; (f) finančno povezovanje in odpiranje kapitalskega računa; (g) tečajna politika; (h) mednarodna finančna arhitektura in reforma mednarodnega monetarnega sistema; in (i) usklajevanje makroekonomske politike. 3. Metode za izvajanje takega sodelovanja vključujejo: (a) sestanke med makroekonomskimi organi; (b) organizacijo seminarjev in konferenc; (c) zagotavljanje priložnosti za usposabljanje, kjer je povpraševanje po njem; in (d) pripravo študij o vprašanjih v skupnem interesu. Člen 32 Pravice iz intelektualne lastnine 1. Pogodbenici se dogovorita, da bosta v skladu s svojimi sposobnostmi sodelovali pri zadevah, povezanih z izvajanjem, spodbujanjem, razširjanjem, racionalizacijo, upravljanjem, usklajevanjem, varstvom in učinkovito uporabo pravic iz intelektualne lastnine, pri preprečevanju zlorab takih pravic, v boju proti ponarejanju in piratstvu ter ustanavljanju in krepitvi nacionalnih organizacij za nadzor in zaščito takih pravic. 2. Tehnično sodelovanje se lahko osredotoči na eno ali več spodaj navedenih dejavnosti: (a) zakonodajne nasvete: komentarje o osnutkih zakonov, povezanih s splošnimi določbami in temeljnimi načeli mednarodnih konvencij, naštetih v členu 170, avtorskimi in sorodnimi pravicami, blagovnimi znamkami, geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi ali dodatnimi omembe kakovosti, industrijskim oblikovanjem, patenti, topografijami tiskanih vezij, zaščito nerazkritih informacij, nadzorom nad protikonkurenčnimi praksami v licenčnih pogodbah, izvrševanjem in drugimi zadevami, povezanimi z zaščito pravic intelektualne lastnine; (b) nasvete o načinih organiziranja upravne infrastrukture, kot so patentni uradi in združenja za izkoriščanje avtorskih pravic; (c) usposabljanje na področju upravljanja pravic intelektualne lastnine in tehnik upravljanja; (d) posebno usposabljanje za sodnike ter carinske in policijske uradnike za zagotavljanje učinkovitejšega kazenskega pregona; in (e) dejavnosti ozaveščanja za zasebni sektor in civilno družbo. Člen 33 Javna naročila Namen sodelovanja med pogodbenicama na tem področju je zagotavljanje tehnične pomoči v zadevah, povezanih z javnimi naročili, pri čemer se posebna pozornost posveti občinski ravni. Člen 34 Sodelovanje na področju turizma 1. Pogodbenici spodbujata vzajemno sodelovanje pri razvijanju turizma. 2. Takšno sodelovanje se osredotoča na: (a) projekte za ustvarjanje in utrjevanje turističnih proizvodov in storitev v skupnem interesu ali tistih, ki so privlačni za druge trge v skupnem interesu; (b) utrjevanje dolgoročnih turističnih tokov; (c) krepitev poti za pospeševanje turizma; (d) usposabljanje in izobraževanje na področju turizma; (e) tehnično pomoč in pilotske projekte za razvijanje turizma za posebne interese; (f) izmenjave informacij o pospeševanju turizma, celostnem načrtovanju turističnih destinacij in kakovosti storitev; in (g) rabo instrumentov za pospeševanje razvoja turizma na lokalni ravni. Člen 35 Sodelovanje na področju rudarstva Pogodbenici se zavežeta, da bosta spodbujali sodelovanje na področju rudarstva, predvsem prek sporazumov za: (a) pospeševanje izmenjave informacij in izkušenj za uporabo čistih tehnologij v rudarskih proizvodnih procesih; (b) spodbujanje skupnih prizadevanj za razvijanje znanstvenih in tehnoloških pobud na področju rudarstva. NASLOV II ZNANOST, TEHNOLOGIJA IN INFORMACIJSKA DRUŽBA Člen 36 Sodelovanje na področju znanosti in tehnologije 1. Cilj sodelovanja na področju znanosti in tehnologije, ki poteka v skupnem interesu pogodbenic in v skladu z njunimi politikami, predvsem v zvezi s pravili za rabo intelektualne lastnine, ki izvira iz raziskav, je: (a) dialog o politikah in izmenjave znanstvenih in tehnoloških informacij ter izkušenj na regionalni ravni, predvsem v zvezi s politikami in programi; (b) spodbujanje trajnih odnosov med znanstvenimi skupnostmi pogodbenic; in (c) krepitev dejavnosti, ki spodbujajo povezave ter prenose inovacij in tehnologij med evropskimi in čilskimi partnerji. 2. Poseben poudarek je na krepitvi človeškega potenciala kot resnične dolgoročne osnove znanstvene in tehnološke odličnosti in ustvarjanju trajnih vezi med znanstvenimi in tehnološkimi skupnostmi tako na državnih kot na regionalnih ravneh. 3. Spodbujajo se naslednje oblike sodelovanja: (a) skupni raziskovalni projekti na področjih v skupnem interesu z dejavno udeležbo podjetij, kjer je primerno; (b) izmenjave znanstvenikov za pospeševanje priprave projektov, zahtevno usposabljanje in raziskave; (c) skupni znanstveni sestanki za krepitev izmenjave informacij in medsebojno delovanje ter za prepoznavanje področij za skupne raziskave; (d) spodbujanje dejavnosti, povezanih z naprednimi znanstvenimi in tehnološkimi študijami, ki prispevajo k dolgoročnemu razvoju pogodbenic; in (e) razvoj vezi med javnimi in zasebnimi sektorji. 4. Poleg tega se spodbuja vrednotenje skupnega dela in razširjanje rezultatov. 5. V to sodelovanje se na ustrezen način vključujejo visokošolske ustanove, raziskovalni centri in produktivni sektorji, vključno z malimi in srednjimi podjetji, na obeh straneh. 6. Pogodbenici spodbujata udeležbo svojih subjektov v znanstvenih in tehnoloških programih v prizadevanju za vzajemno koristno znanstveno odličnost in v skladu s svojimi določbami, ki urejajo udeležbo pravnih oseb iz tretjih držav. Člen 37 Informacijska družba, informacijska tehnologija in telekomunikacije 1. Informacijska tehnologija in komunikacije so ključni sektorji v sodobni družbi in so bistvenega pomena za gospodarski in socialni razvoj ter gladek prehod v informacijsko družbo. 2. Cilj sodelovanja na tem področju je predvsem pospeševanje: (a) dialoga o različnih vprašanjih informacijske družbe, vključno s spodbujanjem in spremljanjem nastajanja informacijske družbe; (b) sodelovanja o regulativnih in političnih vidikih telekomunikacij; (c) izmenjave informacij o standardih, ugotavljanju skladnosti in homologiranju; (d) razširjanja novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; (e) skupnih raziskovalnih projektov o informacijskih in komunikacijskih tehnologijah ter pilotskih projektov na področju programov informacijske družbe; (f) izmenjave in usposabljanja strokovnjakov, predvsem mladih profesionalcev; in (g) izmenjave in razširjanja izkušenj iz vladnih pobud, pri katerih se v njihovih odnosih z družbo uporabljajo informacijske tehnologije. NASLOV III KULTURA, IZOBRAŽEVANJE IN AVDIOVIZUALNO PODROČJE Člen 38 Izobraževanje in usposabljanje 1. Pogodbenici v okviru svojih pristojnosti znatno podpirata predšolsko, osnovno, srednje in višje izobraževanje, poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje. Na teh področjih se posebna pozornost posveča dostopu do izobraževanja za občutljive družbene skupine, kot so invalidi, etnične manjšine in zelo revni. 2. Posebna pozornost se posveti decentraliziranim programom, ki ustvarjajo trajne vezi med specializiranimi organi pogodbenic in spodbujajo združevanje ter izmenjavo izkušenj in tehničnih sredstev kot tudi mobilnost študentov. Člen 39 Sodelovanje na avdiovizualnem področju Pogodbenici se dogovorita, da bosta spodbujali sodelovanje na tem področju, predvsem prek programov usposabljanja v avdiovizualnem sektorju in sredstvih komunikacije, vključno z dejavnostmi koprodukcije, usposabljanja, razvoja in distribucije. Člen 40 Izmenjava informacij in kulturno sodelovanje 1. Glede na zelo tesne kulturne vezi med pogodbenicama je treba izboljšati sodelovanje na tem področju, vključno z informacijskimi in medijskimi stiki. 2. Namen tega člena je spodbujati izmenjavo informacij in kulturno sodelovanje med pogodbenicama, pri čemer se upošteva dvostranske projekte z državami članicami. 3. Posebna pozornost se posveti spodbujanju skupnih dejavnosti na različnih področjih, vključno s tiskom, kinematografijo in televizijo, ter spodbujanju programov izmenjav za mlade. 4. To sodelovanje med drugim lahko vključuje naslednja področja: (a) vzajemni informacijski programi; (b) prevajanje literarnih del; (c) ohranjanje in obnavljanje nacionalne dediščine; (d) usposabljanje; (e) kulturni dogodki; (f) spodbujanje lokalne kulture; (g) kulturno upravljanje in produkcija; in (h) druga področja. NASLOV IV JAVNA UPRAVA IN MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE Člen 41 Javna uprava 1. Cilj sodelovanja na tem področju je posodobiti in decentralizirati javno upravo in zajeti splošno organizacijsko učinkovitost ter zakonodajni in institucionalni okvir, pri čemer se spoznanja črpajo iz najboljših praks pogodbenic. 2. Takšno sodelovanje lahko vključuje naslednje vrste programov: (a) posodabljanje državne in javne uprave; (b) decentralizacija in krepitev regionalne in lokalne uprave; (c) krepitev civilne družbe in njeno vključevanje v proces oblikovanja javnih politik; (d) ustvarjanje delovnih mest in programi poklicnega usposabljanja; (e) upravljanje storitev socialnega skrbstva in upravni projekti; (f) razvojni projekti, stanovanjska politika podeželja ali projekti upravljanja zemljišč; (g) programi zdravstvenega varstva in osnovnega izobraževanja; (h) podpora civilni družbi in civilnim pobudam; (i) katere koli druge programe in projekte, ki pomagajo v boju proti revščini z ustvarjanjem poslovnih in zaposlitvenih priložnosti; in (j) spodbujanje kulture in njenih različnih izrazov ter krepitev kulturnih identitet. 3. Sredstva sodelovanja na tem področju so: (a) tehnična pomoč čilskim organom za oblikovanje politike in izvršilnim organom, vključno s sestanki med uslužbenci evropskih institucij in uslužbenci institucij čila; (b) redne izmenjave informacij v vseh ustreznih oblikah, vključno z uporabo računalniških mrež; na vseh področjih, kjer se izmenjujejo podatki, se zagotovi varstvo osebnih podatkov; (c) prenašanje znanja in izkušenj; (d) predhodne študije in izvajanje skupnih projektov s primerljivim finančnim vložkom; in (e) usposabljanje in organizacijska podpora. Člen 42 Medinstitucionalno sodelovanje 1. Namen medinstitucionalnega sodelovanja med pogodbenicama je spodbujati tesnejše sodelovanje med njunimi institucijami. 2. V ta namen del III tega sporazuma spodbuja redne sestanke med temi institucijami; sodelovanje je tako široko, kot je le mogoče, in vključuje: (a) ukrepe za spodbujanje rednih izmenjav informacij, vključno s skupnim razvijanjem računalniških komunikacijskih mrež; (b) nasvete in usposabljanje; in (c) prenašanje znanja in izkušenj. 3. Pogodbenici lahko po skupnem dogovoru vključita druga, dodatna področja delovanja. NASLOV V SODELOVANJE NA SOCIALNEM PODROČJU Člen 43 Socialni dialog Pogodbenici se zavezujeta, da: (a) bosta spodbujali udeležbo socialnih partnerjev v zvezi z življenjskimi pogoji in vključevanjem v družbo; (b) bosta posebno pozornost posvetili potrebi po odpravljanju diskriminacije pri obravnavi državljanov ene pogodbenice, ki zakonito prebivajo na ozemlju druge pogodbenice. Člen 44 Sodelovanje na socialnem področju 1. Pogodbenici se zavedata pomembnosti socialnega razvoja, ki mora potekati skladno z gospodarskim. Prednost dajeta ustvarjanju delovnih mest in spoštovanju temeljnih socialnih pravic, predvsem z uveljavljanjem ustreznih konvencij Mednarodne organizacije dela, ki zajemajo vprašanja, kot so svoboda združevanja, pravica do kolektivnih pogajanj in do nerazlikovanja, odprava prisilnega dela in dela otrok ter enakopravno obravnavanje moških in žensk. 2. Sodelovanje lahko zajema vsa področja v interesu pogodbenic. 3. Ukrepi se lahko usklajujejo z ukrepi držav članic in ustreznih mednarodnih organizacij. 4. Pogodbenici dajeta prednost ukrepom za: (a) spodbujanje razvoja človeških virov pri ljudeh, omejevanje revščine in boj proti socialni izključenosti s pripravo inovativnih in ponovljivih projektov, ki vključujejo občutljive in marginalizirane socialne sektorje. Posebna pozornost se posveti družinam z nizkimi dohodki in invalidom; (b) spodbujanje vloge žensk v procesu gospodarskega in socialnega razvoja ter pospeševanje posebnih programov za mlade; (c) razvijanje in posodabljanje delovnih razmerij, delovnih pogojev, socialnega varstva in varstva zaposlitve; (d) izboljšanje oblikovanja in upravljanja socialnih politik, vključno s socialnimi stanovanji, in boljši dostop upravičencev; (e) razvijanje učinkovitega in pravičnega zdravstvenega sistema temelječega na načelu solidarnosti; (f) spodbujanje poklicnega usposabljanja in razvijanje človeških virov; (g) spodbujanje projektov in programov, ki ustvarjajo priložnosti za zaposlovanje v mikro, malih in srednjih podjetjih; (h) spodbujanje programov upravljanja zemljišč, pri čemer se posebna pozornost posveti socialno in okoljsko bolj občutljivim področjem; (i) krepitev pobud, ki prispevajo k socialnemu dialogu in doseganju soglasja; in (j) krepitev spoštovanja človekovih pravic, demokracije in udeležbe državljanov. Člen 45 Sodelovanje na področju spolov 1. Sodelovanje prispeva h krepitvi politik in programov, ki izboljšujejo, jamčijo in širijo enako udeležbo moških in žensk v vseh sektorjih političnega, gospodarskega, družbenega in kulturnega življenja. Sodelovanje prispeva k lažjemu dostopu žensk do vseh potrebnih sredstev za polno uresničevanje njihovih temeljnih pravic. 2. Sodelovanje zlasti spodbuja ustvarjanje ustreznega okvira za: (a) zagotavljanje, da se vprašanja spola lahko upoštevajo na vseh ravneh in vseh področjih sodelovanja, vključno z makroekonomsko politiko, strategijo in razvojnimi dejavnostmi; in (b) pospeševanje sprejemanja pozitivnih ukrepov v korist žensk. NASLOV VI DRUGA PODROČJA SODELOVANJA Člen 46 Sodelovanje na področju ilegalnih migracij 1. Skupnost in Čile soglašata glede sodelovanja, da bi preprečila in nadzorovala ilegalne migracije. V ta namen: (a) se Čile strinja, da bo ponovno sprejel vse svoje državljane, ki se ilegalno nahajajo na ozemlju držav članice, na predlog države članice in brez nadaljnjih formalnosti; (b) se vsaka država članica strinja, da bo ponovno sprejela vse svoje državljane, kot so opredeljeni v Skupnosti, ki se ilegalno nahajajo na ozemlju Čila, na predlog Čila in brez nadaljnjih formalnosti. 2. Države članice in Čile bodo svojim državljanom zagotovile tudi ustrezne osebne dokumente v te namene. 3. Pogodbenici se dogovorita, da bosta na predlog katere koli sklenili medsebojni sporazum, ki bo urejal posebne obveznosti Čila in držav članic glede ponovnega sprejema, vključno z obveznostjo ponovnega sprejema državljanov drugih držav in oseb brez državljanstva. 4. Do sklenitve sporazuma s Skupnostjo, omenjenega v odstavku 3, se Čile strinja, da bo na predlog katere koli države članice sklenil dvostranske sporazume z njimi, ki bodo urejali posebne obveznosti ponovnega sprejema med Čilom in državo članico, vključno z obveznostjo ponovnega sprejema državljanov drugih držav in oseb brez državljanstva. 5. Pridružitveni svet preuči, s katerimi drugimi skupnimi prizadevanji bi bilo mogoče preprečevati in nadzorovati nezakonito priseljevanje. Člen 47 Sodelovanje na področju prepovedanih drog in boja proti organiziranemu kriminalu 1. V okviru svojih pristojnosti se pogodbenici zavežeta, da bosta uskladili in povečali svoja prizadevanja za preprečevanje in omejevanje nezakonite proizvodnje, trgovine in uživanja prepovedanih drog ter pranja dobička iz nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami ter za boj proti organiziranemu kriminalu prek posredništva mednarodnih organizacij in organov. 2. Pogodbenici na tem področju izvajata zlasti: (a) projekte za zdravljenje in rehabilitacijo odvisnikov od prepovedanih drog ter njihovo vračanje v družine, družbeno življenje in službo; (b) skupne programe usposabljanja, povezane s preprečevanjem uživanja in trgovanja s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi ter z njimi povezanih kaznivih dejanj; (c) skupne študije in raziskovalne programe, pri čemer uporabljata metodologije in kazalce, ki jih uporabljajo Evropski center za spremljanje prepovedanih drog in odvisnosti od njih, Interameriški observatorij za prepovedane droge pri Organizaciji ameriških držav in druge mednarodne in nacionalne organizacije; (d) ukrepe in akcije sodelovanja, katerih cilj je omejiti oskrbo s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi, kot del mednarodnih konvencij in pogodb o teh zadevah, ki sta jih pogodbenici tega sporazuma podpisali in ratificirali; (e) izmenjave informacij o politikah, programih, dejavnostih in zakonodaji, povezanih s proizvodnjo, prometom in uživanjem prepovedanih drog in psihotropnih snovi; (f) izmenjave ustreznih informacij in sprejemanje ustreznih meril za boj proti pranju denarja, primerljivih s tistimi, ki so jih sprejele Evropska unija in mednarodni organi, ki delujejo na tem področju, na primer Projektna skupina za finančno ukrepanje na področju pranja denarja; in (g) ukrepe za preprečevanje zlorabe predhodnih sestavin in kemičnih snovi, potrebne za nedovoljeno proizvodnjo prepovedanih drog in psihotropnih snovi, enakovredne tistim, ki so jih sprejele Evropska skupnost in mednarodne organizacije v skladu s Sporazumom med Republiko Čile in Evropsko skupnostjo o preprečevanju zlorabe predhodnih sestavin in kemičnih snovi, ki se pogosto uporabljajo pri nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog ali psihotropnih snovi, z dne 24. novembra 1998. NASLOV VII SPLOŠNE DOLOČBE Člen 48 Udeležba civilne družbe v sodelovanju Pogodbenici se zavedata dopolnilne vloge in potencialnega prispevka civilne družbe (družbenih sogovornikov in nevladnih organizacij) v procesu sodelovanja. V ta namen, ob upoštevanju pravnih in upravnih določb vsake pogodbenice, akterji civilne družbe lahko: (a) prejemajo informacije in se udeležujejo posvetovanj o politikah in strategijah sodelovanja, vključno s strateškimi prednostmi, predvsem na področjih ki se na njih nanašajo ali nanje neposredno vplivajo; (b) prejemajo finančna sredstva, če to dovoljuje notranje pravo vsake pogodbenice; in (c) sodelujejo pri izvajanju projektov in programov sodelovanja na področjih, ki se na njih nanašajo. Člen 49 Regionalno sodelovanje in regionalno povezovanje 1. Pogodbenici bi morali uporabljati vse obstoječe instrumente sodelovanja za spodbujanje dejavnosti, katerih cilj je razvijanje dejavnega in vzajemnega sodelovanja med pogodbenicama in Mercado Común del Sur (Mercosur) kot celoto. 2. Takšno sodelovanje je pomemben element podpore Skupnosti za spodbujanje regionalnega povezovanja med državami Južnega stožca Latinske Amerike. 3. Prednost imajo dejavnosti usmerjene v: (a) pospeševanje trgovine in investicij v regiji; (b) razvijanje regionalnega sodelovanja na področju okolja; (c) spodbujanje razvoja komunikacijske infrastrukture za gospodarski razvoj regije; in (d) razvijanje regionalnega sodelovanja na področju ribištva. 4. Pogodbenici tudi tesneje sodelujeta na področju regionalnega razvoja in načrtovanja rabe prostora. 5. V ta namen lahko: (a) izvajata skupne dejavnosti z regionalnimi in lokalnimi organi na področju gospodarskega razvoja; in (b) vzpostavljata mehanizme za izmenjavo informacij ter znanja in izkušenj. Člen 50 Tristransko in medregionalno sodelovanje 1. Pogodbenici se zavedata vrednosti mednarodnega sodelovanja za pospeševanje procesa uravnoteženega in trajnostnega razvoja in se strinjata, da bosta spodbujali tristranske programe sodelovanja in programe s tretjimi državami na področjih v skupnem interesu. 2. To sodelovanje se lahko uporabi tudi za medregionalno sodelovanje v skladu s prednostmi držav članic in drugih držav Latinske Amerike in Karibov. Člen 51 Evolutivna klavzula V okviru pristojnosti pogodbenic se nobena priložnost za sodelovanje ne izloči vnaprej in pogodbenici lahko skupaj s Pridružitvenim odborom preučita praktične možnosti za sodelovanje v skupnem interesu. Člen 52 Sodelovanje v okviru pridružitvenega razmerja 1. Sodelovanje med pogodbenicama naj bi prispevalo k uresničevanju splošnih ciljev iz dela III prek prepoznavanja in razvijanja inovativnih programov sodelovanja, ki lahko zagotovijo dodano vrednost njunemu novemu razmerju kot pridruženim partnericam. 2. Spodbuja se udeležba vsake pogodbenice kot pridružene partnerice v okvirnih programih, posebnih programih in drugih dejavnostih druge pogodbenice, če to dovoljujejo notranja pravila vsake izmed njih, ki urejajo dostop do programov in dejavnosti. 3. Pridružitveni svet lahko daje tudi ustrezna priporočila v ta namen. Člen 53 Sredstva 1. Da bi prispevali k uresničevanju ciljev sodelovanja, določenih v tem sporazumu, se pogodbenici zavežeta, da bosta v okviru svojih zmožnosti in po svojih poteh zagotovili ustrezna sredstva, vključno s finančnimi. 2. Pogodbenici sprejmeta vse ustrezne ukrepe za pospeševanje in olajšanje dejavnosti Evropske investicijske banke v Čilu v skladu s svojimi postopki in merili financiranja ter s svojimi zakoni in drugimi predpisi in brez poseganja v pooblastila svojih pristojnih organov. Člen 54 Posebne naloge Pridružitvenega odbora v zvezi s sodelovanjem 1. Pri opravljanju nalog, ki so mu naložene v delu III, je Pridružitveni odbor sestavljen iz predstavnikov Skupnosti in Čila odgovornih za zadeve, povezane s sodelovanjem, običajno na ravni višjih državnih uradnikov. 2. Ne glede na določbe člena 6 ima Pridružitveni odbor predvsem naslednje naloge: (a) pomagati Pridružitvenemu svetu pri opravljanju njegovih nalog, zlasti glede zadev, povezanih s sodelovanjem; (b) nadzirati izvajanje okvira sodelovanja, dogovorjenega med pogodbenicama; (c) pripravljati predloge o strateškem sodelovanju med pogodbenicama, ki služijo za določanje dolgoročnih ciljev, strateških prednosti in posebnih področij delovanja, o večletnih okvirnih programih, ki vsebujejo opis sektorskih prednosti, posebnih ciljev, pričakovanih rezultatov in okvirnih zneskov ter letnih akcijskih programov; in (d) redno poročati Pridružitvenemu svetu o uporabi in izpolnjevanju ciljev in zadev iz dela III. DEL IV TRGOVINSKE ZADEVE IN S TRGOVINO POVEZANE ZADEVE NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 55 Cilji Cilji tega dela so: (a) postopna in vzajemna liberalizacija blagovne menjave v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 ("GATT 1994"); (b) olajševanje blagovne menjave, med drugim s pomočjo dogovorjenih določb v zvezi s carinami in povezanimi zadevami, standardi, tehničnimi predpisi in postopki za ugotavljanje skladnosti, sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi ter trgovino z vini in žganimi ter aromatiziranimi pijačami; (c) vzajemna liberalizacija trgovine s storitvami v skladu s členom V Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami ("GATS"); (d) izboljšanje investicijskega okolja in zlasti pogojev za ustanavljanje med pogodbenicama na podlagi načela nediskriminacije; (e) liberalizacija tekočih plačil in pretokov kapitala v skladu z obvezami, sprejetimi v okviru mednarodnih finančnih institucij in ob upoštevanju denarne stabilnosti vsake pogodbenice; (f) učinkovito in vzajemno odpiranje trgov za vladna naročila pogodbenic; (g) ustrezna in učinkovita zaščita pravic intelektualne lastnine v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi; (h) vzpostavitev učinkovitih mehanizmov sodelovanja na področju konkurence; in (i) vzpostavitev učinkovitega mehanizma za reševanje sporov. Člen 56 Carinske unije in območja proste trgovine 1. Sporazum v ničemer ne preprečuje ohranjanja ali ustanavljanja carinskih unij, območij proste trgovine ali drugih dogovorov med katero od pogodbenic in tretjimi državami, pod pogojem, da ne spreminjajo pravic in obveznosti, predvidenih v tem sporazumu. 2. Na zahtevo pogodbenice v okviru Pridružitvenega odbora potekajo posvetovanja med pogodbenicama o sporazumih o ustanovitvi ali prilagajanju carinskih unij ali območij proste trgovine in, kjer se zahteva, o drugih pomembnih zadevah, povezanih s trgovinskimi politikami pogodbenic do tretjih držav. Zlasti v primeru pridružitve se opravijo posvetovanja, da se zagotovi upoštevanje skupnih interesov pogodbenic. NASLOV II PROSTI PRETOK BLAGA Člen 57 Cilj Pogodbenici postopno in vzajemno liberalizirata blagovno menjavo v prehodnem obdobju, ki začne teči ob začetku veljavnosti tega sporazuma, v skladu z določbami tega sporazuma in členom XXIV GATT 1994. POGLAVJE I ODPRAVA CARIN Oddelek 1 Skupne določbe Člen 58 Področje uporabe 1. Določbe tega poglavja v zvezi z odpravo carin se uporabljajo za izdelke s poreklom iz ene pogodbenice, ki se izvažajo v drugo. Za namene tega poglavja "s poreklom" pomeni izpolnjevanje pravil o poreklu, določenih v Prilogi III. 2. Določbe tega poglavja v zvezi z odpravo carin pri izvozu se uporabljajo za vse blago, izvoženo iz ene pogodbenice v drugo pogodbenico. Člen 59 Carina Carina vključuje kakršno koli dajatev, ki se naloži v zvezi z uvozom ali izvozom blaga, vključno z vsemi oblikami dodatnih davkov ali dodatnih dajatev v zvezi s takšnim uvozom ali izvozom, vendar ne vključuje: (a) notranjih davkov ali notranjih dajatev, ki se naložijo v skladu s členom 77; (b) protidampinških ali izravnalnih dajatev, ki se uporabljajo v skladu s členom 78; (c) pristojbin ali drugih dajatev, ki se naložijo v skladu s členom 63. Člen 60 Odprava carin 1. Carine pri uvozu med pogodbenicama se odpravijo v skladu z določbami členov 64 do 72. 2. Carine pri izvozu med pogodbenicama se odpravijo od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma. 3. Za vsak izdelek je osnovna carina, na katero se izvedejo zaporedna znižanja v skladu s členi 64 do 72, tista, ki je določena v Časovnem razporedu odprave carin vsake pogodbenice, navedenem v prilogah I oziroma II. 4. Če pogodbenica zniža svojo veljavno stopnjo carin, ki se uporabljajo za države z največjimi ugodnostmi, po začetku veljavnosti tega sporazuma in pred koncem prehodnega obdobja, se Časovni razpored za odpravo carin navedene pogodbenice uporabi za znižane stopnje. 5. Vsaka pogodbenica izjavlja, da je pripravljena znižati svoje carine hitreje, kot je predvideno v členih 64 do 72, ali drugače izboljšati pogoje dostopa po takšnih členih, če to omogočata njen splošni gospodarski položaj in položaj zadevnega gospodarskega sektorja. Sklep Pridružitvenega sveta, da se pospeši odprava carin ali se drugače izboljšajo pogoji dostopa, nadomesti pogoje, določene v členih 64 do 72 za zadevni izdelek. Člen 61 Mirovanje 1. Od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma se v trgovini med pogodbenicama ne uvede nobenih novih carin in se ne zviša tistih, ki se že uporabljajo. 2. Ne glede na odstavek 1 lahko Čile ohrani svoj sistem cenovnih pasov, določen v členu 12 Zakona 18,525, ali nasledstveni sistem za izdelke, ki jih zajema navedeni zakon, pod pogojem, da se uporablja skladno s pravicami in obveznostmi Čila po Sporazumu WTO in na način, ki ne zagotavlja ugodnejše obravnave uvoza katere koli tretje države, vključno z državami, s katerimi je Čile sklenil ali bo v prihodnosti sklenil sporazum, uradno obveščen po členu XXIV GATT 1994. Člen 62 Uvrščanje blaga Uvrščanje blaga v trgovini med pogodbenicama je takšno, kot je določeno v tarifni nomenklaturi pogodbenic v skladu s harmoniziranim sistemom poimenovanj in šifrskih oznak blaga ("HS"). Člen 63 Pristojbine in druge dajatve Pristojbine in druge dajatve, omenjene v členu 59, se pri zneskih omejijo na približne stroške opravljenih storitev in ne predstavljajo posredne zaščite domačih izdelkov ali obdavčenja uvoza ali izvoza iz fiskalnih razlogov. Temeljijo na posebnih stopnjah, ki ustrezajo realni vrednosti opravljene storitve. Oddelek 2 Odprava carin Pododdelek 2.1 Industrijski izdelki Člen 64 Področje uporabe Ta pododdelek se uporablja za izdelke iz poglavij 25 do 97 HS, ki jih ne zajemajo kmetijski in predelani kmetijski proizvodi, kot so opredeljeni v členu 70. Člen 65 Carine pri industrijskem uvozu s poreklom iz Čila Carine pri uvozu v Skupnost industrijskih izdelkov s poreklom iz Čila, naštetih v Prilogi I (Časovni razpored odprave carin Skupnosti) v kategoriji "Leto 0" in "Leto 3", se odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom, tako da se te carine popolnoma odpravijo do začetka veljavnosti Sporazuma oziroma 1. januarja 2006: Odstotki letnih tarifnih znižanj Kategorija | Začetek veljavnosti | 1.1.04 | 1.1.05 | 1.1.06 | Leto 0 | 100 % | | | | Leto 3 | 25 % | 50 % | 75 % | 100 % | Člen 66 Carine pri industrijskem uvozu s poreklom iz Skupnosti Carine pri uvozu v Čile industrijskih izdelkov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi II (Časovni razpored odprave carin Čila) v kategoriji "Leto 0", "Leto 5" in "Leto 7", se odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom, tako da se te carine popolnoma odpravijo do začetka veljavnosti Sporazuma, 1. januarja 2008 oziroma 1. januarja 2010: Odstotki letnih tarifnih znižanj Kategorija | Začetek veljavnosti | 1.1.04 | 1.1.05 | 1.1.06 | 1.1.07 | 1.1.08 | 1.1.09 | 1.1.10 | Leto 0 | 100 % | | | | | | | | Leto 5 | 16,7 % | 33,3 % | 50 % | 66,7 % | 83,3 % | 100 % | | | Leto 7 | 12,5 % | 25 % | 37,5 % | 50 % | 62,5 % | 75 % | 87,5 % | 100 % | Pododdelek 2.2 Ribji in ribiški proizvodi Člen 67 Področje uporabe Ta pododdelek se uporablja za ribje in ribiške proizvode, ki jih zajemajo poglavje 3 HS, številki HS 1604 in 1605, podštevilki HS 051191 in 230120 ter številka HS ex190220 [2]. Člen 68 Carine pri uvozu ribjih in ribiških proizvodov s poreklom iz Čila 1. Carine pri uvozu v Skupnost ribjih in ribiških proizvodov s poreklom iz Čila, naštetih v Prilogi I v kategoriji "Leto 0", "Leto 4", "Leto 7" in "Leto 10", se odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom, tako da se te carine popolnoma odpravijo do začetka veljavnosti Sporazuma, 1. januarja 2007. 1. januarja 2010 oziroma 1. januarja 2013: Odstotki letnih tarifnih znižanj Kategorija | Začetek veljavnosti | 1.1.04 | 1.1.05 | 1.1.06 | 1.1.07 | 1.1.08 | 1.1.09 | 1.1.10 | 1.1.11 | 1.1.12 | 1.1.13 | Leto 0 | 100 % | | | | | | | | | | | Leto 4 | 20 % | 40 % | 60 % | 80 % | 100 % | | | | | | | Leto 7 | 12,5 % | 25 % | 37,5 % | 50 % | 62,5 % | 75 % | 87,5 % | 100 % | | | | Leto 10 | 9 % | 18 % | 27 % | 36 % | 45 % | 54 % | 63 % | 72 % | 81 % | 90 % | 100 % | 2. Tarifne kvote pri uvozu v Skupnost nekaterih ribjih in ribiških proizvodov s poreklom iz Čila, naštetih v Prilogi I v kategoriji "TK", se uporabljajo od začetka veljavnosti tega sporazuma v skladu s pogoji, omenjenimi v navedeni prilogi. Te kvote se upravljajo po sistemu prvi prispe, prvi dobi. Člen 69 Carine pri uvozu ribjih in ribiških proizvodov s poreklom iz Skupnosti 1. Carine pri uvozu v Čile ribjih in ribiških proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi II v kategoriji "Leto 0" se odpravijo ob začetku veljavnosti tega sporazuma. 2. Tarifne kvote pri uvozu v Čile nekaterih ribjih in ribiških proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi II v kategoriji "TK", se uporabljajo od začetka veljavnosti tega sporazuma v skladu s pogoji, omenjenimi v navedeni prilogi. Te kvote se upravljajo po sistemu prvi prispe, prvi dobi. Pododdelek 2.3 Kmetijski in predelani kmetijski proizvodi Člen 70 Področje uporabe Ta pododdelek se uporablja za kmetijske in predelane kmetijske proizvode, ki jih zajema Priloga I k Sporazumu WTO o kmetijstvu. Člen 71 Carine pri uvozu kmetijskih in predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Čila 1. Carine pri uvozu v Skupnost kmetijskih in predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Čila, naštetih v Prilogi I v kategoriji "Leto 0", "Leto 4", "Leto 7" in "Leto 10", se odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom, tako da se te carine popolnoma odpravijo do začetka veljavnosti Sporazuma, 1. januarja 2007. 1. januarja 2010 oziroma 1. januarja 2013: Odstotki letnih tarifnih znižanj Kategorija | Začetek veljavnosti | 1.1.04 | 1.1.05 | 1.1.06 | 1.1.07 | 1.1.08 | 1.1.09 | 1.1.10 | 1.1.11 | 1.1.12 | 1.1.13 | Leto 0 | 100 % | | | | | | | | | | | Leto 4 | 20 % | 40 % | 60 % | 80 % | 100 % | | | | | | | Leto 7 | 12,5 % | 25 % | 37,5 % | 50 % | 62,5 % | 75 % | 87,5 % | 100 % | | | | Leto 10 | 9 % | 18 % | 27 % | 36 % | 45 % | 54 % | 63 % | 72 % | 81 % | 90 % | 100 % | 2. Za kmetijske proizvode s poreklom iz Čila, ki so zajeti v poglavjih 7 in 8 ter številkah 20.09 in 22.04.30 kombinirane nomenklature in ki so našteti v Prilogi I v kategoriji "EP", za katere Skupna carinska tarifa predvideva uporabo carin ad valorem in posebne carine, tarifna odprava velja le za carino ad valorem. 3. Za kmetijske in predelane kmetijske proizvode s poreklom iz Čila, ki so našteti v Prilogi I v kategoriji "SF", za katere Skupna carinska tarifa predvideva uporabo carin ad valorem in posebne carine, tarifna odprava velja le za carino ad valorem. 4. Skupnost dovoli, da uvoženi predelani kmetijski proizvodi s poreklom iz Čila, ki so našteti v Prilogi I v kategoriji "R", vstopijo v Skupnost s carino 50 % osnovne carine od začetka veljavnosti tega sporazuma. 5. Tarifne kvote pri uvozu v Skupnost nekaterih kmetijskih in predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Čila, naštetih v Prilogi I v kategoriji "TK", se uporabljajo od začetka veljavnosti tega sporazuma v skladu s pogoji, omenjenimi v navedeni prilogi. Te kvote se upravljajo po sistemu prvi prispe, prvi dobi ali, kot velja v Skupnosti, na podlagi sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj. 6. Tarifne koncesije se ne uporabljajo za uvoz v Skupnost proizvodov s poreklom iz Čila, ki so našteti v Prilogi I v kategoriji "PN", ker te proizvode pokrivajo označbe, ki so v Skupnosti zaščitene. Člen 72 Carine pri uvozu kmetijskih in predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti 1. Carine pri uvozu v Čile kmetijskih in predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi II v kategoriji "Leto 0", "Leto 5" in "Leto 10", se odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom, tako da se te carine popolnoma odpravijo do začetka veljavnosti Sporazuma, 1. januarja 2008 oziroma 1. januarja 2013: Odstotki letnih tarifnih znižanj Kategorija | Začetek veljavnosti | 1.1.04 | 1.1.05 | 1.1.06 | 1.1.07 | 1.1.08 | 1.1.09 | 1.1.10 | 1.1.11 | 1.1.12 | 1.1.13 | Leto 0 | 100 % | | | | | | | | | | | Leto 5 | 16,7 % | 33,3 % | 50 % | 66,6 % | 83,3 % | 100 % | | | | | | Leto 10 | 9 % | 18 % | 27 % | 36 % | 45 % | 54 % | 63 % | 72 % | 81 % | 90 % | 100 % | 2. Tarifne kvote pri uvozu v Čile nekaterih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi II v kategoriji "TK", se uporabljajo od začetka veljavnosti tega sporazuma v skladu s pogoji, omenjenimi v navedeni prilogi. Te kvote se upravljajo po sistemu prvi prispe, prvi dobi. Člen 73 Zaščitna klavzula za kmetijske in predelane kmetijske proizvode 1. Ne glede na člen 92 tega sporazuma in člen 5 Sporazuma WTO o kmetijstvu, če se, glede na določeno občutljivost kmetijskih trgov, proizvod s poreklom iz ene pogodbenice uvaža v drugo pogodbenico v tako povečanih količinah in pod takšnimi pogoji, da to povzroča ali grozi, da bo povzročilo škodo ali motnje na trgih podobnih ali neposredno konkurenčnih proizvodov druge pogodbenice, lahko navedena pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe pod pogoji in v skladu s postopki, določenimi v tem členu. 2. Če so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, lahko pogodbenica uvoznica: (a) opusti nadaljnje zniževanje carin za proizvode, določene pod tem naslovom; ali (b) zviša carine za proizvod do ravni, ki ne presega nižje od naslednjih dveh: (i) carine za države z največjimi ugodnostmi; ali (ii) osnovne carine, omenjene v členu 60(3). 3. Preden uporabi ukrepe, opredeljene v odstavku 2, zadevna pogodbenica posreduje zadevo Pridružitvenemu odboru, ki temeljito preuči položaj, da bi se našla vzajemno sprejemljiva rešitev. Če tako zahteva druga pogodbenica, se pogodbenici posvetujeta v okviru Pridružitvenega odbora. Če se v 30 dneh od zahtevka za posvetovanje ne najde nobena rešitev, se lahko uporabijo zaščitni ukrepi. 4. Če izredne okoliščine zahtevajo takojšnje ukrepanje, lahko pogodbenica uvoznica za največ 120 dni sprejme ukrepe, predvidene v odstavku 2 na prehodni osnovi, ne da bi izpolnila zahteve iz odstavka 3. Takšni ukrepi ne smejo presegati tistega, kar je nujno potrebno za omejitev ali odpravo škode ali motnje. Pogodbenica uvoznica o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico. 5. Ukrepi, sprejeti po tem členu, ne smejo presegati tistega, kar je nujno potrebno za odpravo težav, ki so se pojavile. Pogodbenica, ki naloži ukrepe, ohrani splošno raven preferencialov, dodeljenih za kmetijski sektor. Da se doseže ta cilj, se pogodbenici lahko dogovorita za odškodnino za škodljive učinke ukrepov na njuno trgovino, vključno za obdobje, med katerim se uporablja prehodni ukrep v skladu z odstavkom 4. V ta namen se pogodbenici posvetujeta, da se doseže sporazumna rešitev. Če v 30 dneh ni dosežen dogovor, lahko oškodovana pogodbenica izvoznica, po uradnem obvestilu Pridružitvenemu svetu, začasno opusti uporabo vsebinsko enakovrednih koncesij pod tem naslovom. 6. V tem členu: (a) "resna škoda" pomeni znatno splošno poslabšanje položaja proizvajalcev podobnih ali neposredno konkurenčnih proizvodov v pogodbenici kot celote; (b) "grožnja resne škode" pomeni resno škodo, ki jasno neposredno grozi na podlagi dejstev in ne zgolj domnev, ugibanj ali oddaljene možnosti. Člen 74 Evolutivna klavzula V tretjem letu po začetku veljavnosti tega sporazuma pogodbenici ocenita položaj ob upoštevanju vzorca trgovine s kmetijskimi proizvodi med pogodbenicama, občutljivosti takšnih proizvodov in razvoja kmetijske politike na obeh straneh. Pogodbenici v okviru Pridružitvenega odbora za vsak proizvod posebej in na redni in ustrezni vzajemni podlagi preučita možnosti za dodeljevanje nadaljnjih koncesij, da se pospeši liberalizacija trgovine s kmetijskimi in predelanimi kmetijskimi proizvodi. POGLAVJE II NETARIFNI UKREPI Oddelek 1 Skupne določbe Člen 75 Področje uporabe Določbe tega poglavja se uporabljajo v blagovni menjavi med pogodbenicama. Člen 76 Prepoved količinskih omejitev Vse uvozne ali izvozne prepovedi ali omejitve v trgovini med pogodbenicama, razen carin in davkov, bodisi uveljavljene s kvotami, uvoznimi ali izvoznimi dovoljenji ali drugimi ukrepi, se ob začetku veljavnosti tega sporazuma odpravijo. Ne uvede se nobenih novih takšnih ukrepov. Člen 77 Nacionalna obravnava na področju notranjega obdavčenja in predpisov [3] 1. Za uvožene proizvode z ozemlja ene pogodbenice se ne zaračunavajo neposredni ali posredni notranji davki ali katere koli druge vrste notranjih dajatev, ki so višji od neposrednih ali posrednih davkov ali dajatev, ki se uporabljajo za podobne domače proizvode. Pogodbenici tudi ne uporabljata notranjih davkov ali drugih notranjih dajatev na način, ki bi ščitil domačo proizvodnjo [4]. 2. Obravnava uvoženih proizvodov z ozemlja druge pogodbenice ne sme biti manj ugodna od tiste, ki jo podobnim domačim proizvodom zagotavljajo zakoni, predpisi in zahteve glede prodaje na notranjem trgu, ponudbe za prodajo, nakupa, prevoza, distribucije ali uporabe. Določbe tega odstavka ne prepovedujejo uporabe različnih notranjih prevoznih dajatev, ki temeljijo izključno na gospodarskem izkoriščanju prevoznih sredstev in ne na nacionalnem poreklu proizvoda. 3. Nobena pogodbenica ne uvede ali ohranja nobenega notranjega količinskega predpisa glede mešanja, predelave ali uporabe proizvodov v posebnih količinah ali razmerjih, ki neposredno ali posredno zahteva, da je treba določeno količino ali razmerje proizvoda, za katerega velja predpis, dobaviti iz domačih virov. Pogodbenici tudi ne uporabljata notranjih količinskih predpisov, ki bi ščitili domačo proizvodnjo [5]. 4. Določbe tega člena ne preprečujejo plačila subvencij izključno domačim proizvajalcem, vključno s plačili domačim proizvajalcem, ki izhajajo iz prihodka od notranjih davkov ali dajatev, ki se uporabljajo skladno z določbami tega člena, in subvencij, ki se izvajajo prek vladnih odkupov domačih proizvodov. 5. Določbe tega člena ne veljajo za zakone, predpise, postopke ali prakse, ki urejajo javna naročila, za katera veljajo izključno določbe naslova IV tega dela. Oddelek 2 Protidampinški in izravnalni ukrepi Člen 78 Protidampinški in izravnalni ukrepi Če pogodbenica ugotovi, da v njeni trgovini z drugo pogodbenico poteka damping in/ali subvencioniranje, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, lahko sprejme ustrezne ukrepe v skladu s Sporazumom WTO o izvajanju člena VI GATT 1994 in Sporazumom WTO o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Oddelek 3 Carinske in s carino povezane zadeve Člen 79 Carinske in s carino povezane trgovinske zadeve 1. Da zagotovita skladnost z določbami tega naslova, ki so povezane s carinskimi in s trgovino povezanimi zadevami, in da pospešita trgovino brez poseganja v potrebo po učinkovitem nadzoru, se pogodbenici zavezujeta, da bosta: (a) sodelovali in si izmenjevali informacije v zvezi s carinsko zakonodajo in postopki; (b) uporabljali carinska pravila in postopke, o katerih se pogodbenici sporazumeta na dvostranski ali večstranski ravni; (c) poenostavili zahteve in formalnosti v zvezi s sprostitvijo in carinjenjem blaga, kar vključuje, koliko je to mogoče, sodelovanje pri razvijanju postopkov, ki omogočajo predložitev uvoznih ali izvoznih podatkov eni sami agenciji; in poskrbeli za usklajevanje med carinskimi in drugimi nadzornimi agencijami, da bi, koliko je to mogoče, omogočili, da bi uradni nadzor nad uvozom ali izvozom izvajala ena sama agencija; (d) sodelovali pri vseh zadevah, povezanih s pravili o poreklu in z njimi povezanimi carinskimi postopki; in (e) sodelovali pri vseh zadevah carinskega vrednotenja, v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII GATT 1994, predvsem da bi dosegli skupna stališča glede uporabe meril vrednotenja, uporabe okvirnih ali referenčnih kazalcev, operativnih vidikov in delovnih metod. 2. Da bi izboljšali delovne metode in zagotovili preglednost in učinkovitost carinskih postopkov, pogodbenici: (a) zagotovita, da se vzdržujejo najvišja merila neoporečnosti, prek uporabe ukrepov, ki odsevajo načela ustreznih mednarodnih konvencij in instrumentov na tem področju, kot je predvideno v zakonodaji vsake pogodbenice; (b) sprejmeta nadaljnje ukrepe, kjer je mogoče, za omejevanje, poenostavljanje in standardizacijo podatkov v dokumentaciji, ki jo zahteva carina, vključno z uporabo enotne carinske listine za vstop ali podatkovnega sporočila in enotne carinske listine za izstop ali podatkovnega sporočila na podlagi mednarodnih standardov, pri čemer se v čim večji meri zanašata na komercialno dostopne informacije; (c) kjer je le mogoče sodelujeta pri zakonodajnih in operativnih pobudah, povezanih z uvoznimi, izvoznimi in carinskimi postopki, ter v čim večji meri pri izboljšanju storitve za poslovno skupnost; (d) kjer je ustrezno sodelujeta pri tehnični pomoči, vključno z organizacijo seminarjev in zaposlovanjem; (e) sodelujeta pri informatizaciji carinskih postopkov in, kjer je mogoče, sodelujeta pri uvajanju skupnih standardov; (f) uporabljata mednarodna pravila in standarde na področju carine, kjer je le mogoče vključno z vsebinskimi elementi revidirane Kyoto konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov; (g) kolikor je mogoče vzpostavita skupno stališče v mednarodnih organizacijah na področju carine, kot so WTO, Svetovna carinska organizacija (WCO), Organizacija združenih narodov (OZN) in Konferenca ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD); (h) zagotovita učinkovite in takojšnje postopke, ki omogočajo pravice do pritožbe proti carinskim in drugim upravnim postopkom, odločitvam in sklepom agencije, ki vplivajo na uvoz ali izvoz blaga, skladno s členom X GATT GATT 1994; in (i) kjer je le mogoče sodelujeta, da bi olajšali postopke pretovarjanja in tranzita prek njihovih ozemelj. 3. Pogodbenici se sporazumeta, da bodo njune trgovinske in carinske določbe ter postopki temeljili na: (a) zakonodaji, ki se izogiba nepotrebnemu obremenjevanju gospodarskih subjektov, in ki ne bo ovirala boja proti goljufiji ter bo zagotovila nadaljnje olajšave za subjekte, ki dosegajo visoko raven skladnosti; (b) zaščiti zakonite trgovine prek učinkovitega uveljavljanja zakonodajnih zahtev; (c) uporabi sodobnih carinskih tehnik, vključno z ocenjevanjem tveganja, poenostavljenimi postopki za vstop in sprostitev blaga, nadzorom po sprostitvi in metodami revizije v podjetjih, pri čemer bosta spoštovali zaupni značaj komercialnih podatkov v skladu z določbami, ki veljajo v vsaki pogodbenici. Vsaka pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovitosti metod ocenjevanja tveganja; (d) postopkih, ki so pregledni, učinkoviti in, kjer je potrebno, poenostavljeni, da se zmanjšajo stroški in poveča predvidljivost za gospodarske subjekte; (e) razvoju sistemov, ki temeljijo na informacijski tehnologiji, tako za izvozne kot uvozne posle, med gospodarskimi subjekti in carinskimi upravami, ter med carinskimi in drugimi agencijami. Takšni sistemi lahko vključujejo tudi plačilo dajatev, davkov in drugih pristojbin s pomočjo elektronskih prenosov; (f) pravilih in postopkih, ki vnaprej zagotavljajo zavezujoče odločitve glede tarifnega uvrščanja in pravil o poreklu. Odločitev se lahko kadar koli spremeni ali prekliče, vendar samo po uradnem obvestilu subjektu, katerega zadeva, in brez retroaktivnega učinka, razen če je odločitev sprejeta na podlagi predloženih nepravilnih ali netočnih informacij; (g) določbah, ki načeloma olajšujejo uvoz blaga z uporabo poenostavljenih carinskih postopkov in procesov pred prihodom; in (h) uvoznih določbah, ki ne vsebujejo nobenih zahtev za inšpekcijske preglede pred odpremo, kot so opredeljeni v Sporazumu WTO o inšpekcijskih pregledih pred odpremo; (i) pravilih, ki zagotavljajo, da so vse kazni, naložene za manjše kršitve carinskih predpisov, ali postopkovne zahteve sorazmerne in pri uporabi ne povzročajo nepotrebnih zamud pri carinjenju, v skladu s členom VIII GATT 1994. 4. Pogodbenici se dogovorita: (a) o potrebi po rednih posvetovanjih z gospodarskimi subjekti o vsebinskih zadevah v zvezi z zakonodajnimi predlogi in splošnimi postopki, povezanimi s carino. V ta namen vsaka pogodbenica vzpostavi ustrezne posvetovalne mehanizme med upravami in subjekti; (b) za objavljanje, če je le mogoče z elektronskimi sredstvi, in obveščanje javnosti o novi zakonodaji in splošnih postopkih, povezanih s carino, kot tudi o vseh spremembah, najkasneje ob začetku veljavnosti takšne zakonodaje in postopkov. Poleg tega omogočita javno razpoložljivost splošnih informacij, ki zanimajo gospodarske subjekte, kot je delovni čas carinskih uradov, vključno s tistimi v pristaniščih in na mejnih prehodih, in kontaktne točke za povpraševanja po informacijah; (c) za krepitev sodelovanja med subjekti in carinskimi upravami z uporabo objektivnih in javno dostopnih memorandumov o soglasju na podlagi tistih, ki jih razširja WTO; in (d) za zagotovitev, da bodo njune carinske in s carino povezane zahteve in postopki še naprej zadovoljevali potrebe trgovinske skupnosti in sledili najboljšim praksam. 5. Ne glede na odstavke 1 do 4 uprave obeh pogodbenic zagotovijo medsebojno upravno pomoč v carinskih zadevah v skladu z določbami Protokola z dne 13. junija 2001 o medsebojni pomoči v carinskih zadevah k Okvirnemu sporazumu o sodelovanju. Člen 80 Carinsko vrednotenje Pravila carinskega vrednotenja, ki se uporabljajo v trgovini med pogodbenicama, ureja Sporazum WTO o izvajanju člena VII GATT 1994, brez pridržkov in izbire, predvidenih v členu 20 in odstavkih 2, 3 in 4 Priloge III k navedenemu sporazumu. Člen 81 Posebni odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu 1. Pogodbenici ustanovita Posebni odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic. Odbor se sestane na datum in z dnevnim redom, o katerih se pogodbenici sporazumeta vnaprej. Funkcijo predsedujočega Odboru opravljata pogodbenici izmenično. Odbor poroča Pridružitvenemu odboru. 2. Naloge odbora vključujejo: (a) spremljanje izvajanja in upravljanja členov 79 in 80 ter Priloge III in drugih carinskih zadev, povezanih z dostopom na trg; (b) zagotavljanje foruma za posvetovanje in razpravo o vseh zadevah v zvezi s carino, zlasti o pravilih o poreklu in z njimi povezanih carinskih postopkih, splošnih carinskih postopkih, carinskem vrednotenju, tarifnimi režimi, carinski nomenklaturi, carinskem sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah; (c) izboljšanje sodelovanja pri razvijanju, uporabi in uveljavljanju pravil o poreklu in z njimi povezanih carinskih postopkov, splošnih carinskih postopkih in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah; (d) vsa druga vprašanja, o katerih se sporazumeta pogodbenici. 3. Da bi izpolnili naloge, omenjene v tem členu, se lahko pogodbenici dogovorita za ad hoc sestanke. Člen 82 Uveljavljanje preferencialne obravnave 1. Pogodbenici se strinjata, da je upravno sodelovanje bistvenega pomena za izvajanje in nadzor nad preferenciali, dodeljenimi po tem naslovu, in ponovno potrjujeta svojo zavezanost boju proti nepravilnostim in goljufijam v zvezi s poreklom, vključno s carinskim uvrščanjem in carinsko vrednostjo. 2. V tem pogledu lahko pogodbenica začasno opusti preferencialno obravnavo, dodeljeno po tem naslovu, za izdelek ali izdelke, za katere pogodbenica ugotovi, da zanj ali zanje druga pogodbenica sistematično ni zagotavljala upravnega sodelovanja ali je prihajalo do goljufije. 3. V tem členu sistematično nezagotavljanje upravne pomoči pomeni: (a) odsotnost upravnega sodelovanja, na primer, nezagotavljanje imen in naslovov carinskih ali vladnih organov, odgovornih za izdajanje in preverjanje potrdil o poreklu, ali vzorcev žigov, ki se uporabljajo za overovitev potrdil, ali neposodobitev navedenih podatkov, kadar je ustrezno; (b) sistematično pomanjkljivo ali nezadostno ravnanje pri preverjanju porekla izdelkov in pri izpolnjevanju drugih zahtev iz Priloge III ter pri prepoznavanju ali preprečevanju kršitev pravil o poreklu; (c) sistematična nepripravljenost ali nepotrebno odlašanje pri izvajanju naknadnega preverjanja dokazil o poreklu na zahtevo druge pogodbenice in pri pravočasnem sporočanju rezultatov preverjanja; (d) odsotnost upravnega sodelovanja ali sistematično pomanjkljivo upravno sodelovanje pri preverjanju ravnanja, za katerega obstaja domneva, da gre za goljufijo, povezano s poreklom. V tem smislu lahko pogodbenica domneva, da gre za goljufijo, če med drugim uvoz izdelka ali izdelkov iz tega sporazuma močno presega običajno raven proizvodnje in izvoznih zmogljivosti druge pogodbenice. 4. Pogodbenica, ki je odkrila sistematično odsotnost upravnega sodelovanja ali domneva, da je prišlo do goljufije, preden uporabi začasno opustitev, predvideno v tem členu, Pridružitvenemu odboru zagotovi vse ustrezne informacije, ki so potrebne za temeljito preučitev položaja, z namenom, da se najde rešitev, ki je sprejemljiva za pogodbenici. Hkrati v svojem Uradnem listu objavi obvestilo uvoznikom, v katerem navede izdelek ali izdelke, v zvezi s katerimi je odkrila sistematično odsotnost upravnega sodelovanja ali domneva, da je prišlo do goljufije. Pravne posledice te objave ureja domače pravo vsake pogodbenice. 5. V 10 dneh po datumu uradnega obvestila o informacijah iz odstavka 4 se pogodbenici posvetujeta v okviru Pridružitvenega odbora. Če pogodbenici ne dosežeta dogovora o rešitvi, da bi se izognili uvedbi opustitve preferencialne obravnave v 30 dneh od začetka takšnih posvetovanj, zadevna pogodbenica lahko začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnega izdelka ali izdelkov. Začasna opustitev ne presega tistega, kar je potrebno za zaščito finančnih interesov zadevne pogodbenice. 6. O začasnih opustitvah po tem členu se takoj po njenem sprejemu uradno obvesti Pridružitveni odbor. Začasne opustitve ne presegajo obdobja šestih mesecev, ki se lahko podaljša. O njih se pogodbenici redno posvetujeta v okviru Pridružitvenega odbora, zlasti z namenom, da se odpravijo, takoj ko okoliščine to dovoljujejo. Oddelek 4 Standardi, tehnični predpisi in postopki za ugotavljanje skladnosti Člen 83 Cilj Cilj tega oddelka je olajšati in povečati blagovno menjavo z odpravo in preprečevanjem nepotrebnih trgovinskih ovir ob upoštevanju zakonitih ciljev pogodbenic in načela nediskriminacije v smislu Sporazuma WTO o tehničnih ovirah pri trgovanju ("Sporazum TBT"). Člen 84 Področje in obseg uporabe Določbe tega oddelka se ne uporabljajo za blagovno menjavo na področju standardov, tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, kot so opredeljeni v Sporazumu TBT. Ne uporabljajo se za ukrepe, ki jih zajema oddelek 5 tega poglavja. Določbe tega oddelka ne veljajo za tehnične specifikacije, ki jih pripravijo vladni organi za namene javnih naročil, s katerimi se ukvarja naslov IV tega dela. Člen 85 Opredelitve V tem oddelku se uporabljajo opredelitve iz Priloge I k Sporazumu TBT. V tem smislu se uporablja tudi Sklep Odbora WTO o tehničnih ovirah pri trgovanju o načelih za razvoj mednarodnih standardov, smernic in priporočil v zvezi s členi 2, 5 in Prilogo 3 k navedenemu sporazumu. Člen 86 Temeljne pravice in obveznosti Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti po Sporazumu TBT in svojo zavezanost, da ga bosta celovito izvajali. V tem smislu in v skladu s cilji tega oddelka se dejavnosti in ukrepi sodelovanja, opredeljeni v tem oddelku, izvajajo z namenom, da se izboljša in okrepi izvajanje navedenih pravic in obveznosti. Člen 87 Posebne akcije, ki potekajo po tem sporazumu Da izpolnita cilje tega oddelka: 1. Pogodbenici krepita svoje dvostransko sodelovanje na področju standardov, tehničnih predpisov in ugotavljanja skladnosti z namenom olajšati dostop do svojih trgov, tako da povečujeta vzajemno poznavanje, razumevanje in združljivost svojih sistemov. 2. V svojem dvostranskem sodelovanju pogodbenici poskušata določiti, kateri mehanizmi ali kombinacije mehanizmov so najustreznejši za določena vprašanja ali sektorje. Takšni mehanizmi vključujejo vidike regulativnega sodelovanja, med drugim konvergenco in/ali enakovrednost tehničnih predpisov in standardov, približevanje mednarodnim standardom, zanašanje na dobaviteljeve izjave o skladnosti in uporabo akreditacije pri izbiri organov za ugotavljanje skladnosti ter sporazume o vzajemnem priznavanju. 3. Na podlagi napredka v dvostranskem sodelovanju se pogodbenici dogovorita, katere posebne dogovore je treba skleniti, da se uvedejo tako določeni mehanizmi. 4. V ta namen si pogodbenici prizadevata: (a) razvijati skupna stališča o dobrih regulativnih praksah, ki vključujejo, vendar niso omejene na: (i) preglednost pri pripravi, sprejemanju in uporabi tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti; (ii) nujnost in sorazmernost regulativnih ukrepov in z njimi povezanih postopkov za ugotavljanje skladnosti, vključno z uporabo dobaviteljevih izjav o skladnosti; (iii) uporabo mednarodnih standardov kot podlage za tehnične predpise, razen če bi takšni mednarodni standardi bili neučinkovito ali neustrezno sredstvo za uresničevanje zakonito postavljenih ciljev; (iv) uveljavljanje tehničnih predpisov in dejavnosti tržnega nadzora; (v) potrebno tehnično infrastrukturo, v smislu meroslovja, standardizacije, preskušanja, certificiranja in akreditacije, za podporo tehničnim predpisom; in (iv) mehanizme in metode za revidiranje tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti; (b) krepiti regulativno sodelovanje prek, na primer, izmenjave informacij, izkušenj in podatkov, in prek znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da se izboljšata kakovost in raven njihovih tehničnih predpisov in se učinkovito uporabijo pravni viri; (c) za združljivost in/ali enakovrednost njihovih tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti; (d) pospeševati in spodbujati dvostransko sodelovanje med njunimi organizacijami, javnimi in/ali zasebnimi, odgovornimi za metrologijo, standardizacijo, preskušanje, izdajanje spričeval in akreditacijo; (e) pospeševati in spodbujati popolno udeležbo v mednarodnih organih za določanje standardov in krepiti vlogo mednarodnih standardov kot podlage za tehnične predpise; in (f) povečati dvostransko sodelovanje v ustreznih mednarodnih organizacijah in forumih, ki se ukvarjajo z zadevami iz tega oddelka. Člen 88 Odbor za standarde, tehnične predpise in ugotavljanje skladnosti 1. Pogodbenici ustanovita Posebni odbor za tehnične predpise, standarde in ugotavljanje skladnosti, da se uresničijo cilji, določeni v tem oddelku. Odboru, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic, sopredsedujeta predstavnika vsake pogodbenice. Odbor se sestane vsaj enkrat letno, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače. Odbor poroča Pridružitvenemu odboru. 2. Odbor se lahko ukvarja z vsemi zadevami, ki so povezane z učinkovitim delovanjem tega oddelka. Njegove odgovornosti in naloge so zlasti naslednje: (a) spremljanje in pregled izvajanja in upravljanja tega oddelka. S tem v zvezi Odbor pripravi delovni program za uresničevanje ciljev tega oddelka in zlasti tistih, določenih v členu 87; (b) zagotavljanje foruma za razpravo in izmenjavo informacij o vseh zadevah, povezanih s tem oddelkom, in zlasti tistimi v zvezi s sistemi pogodbenic za tehnične predpise, standarde in postopke za ugotavljanje skladnosti, kot tudi razvoj v tovrstnih mednarodnih organizacijah; (c) zagotavljanje foruma za posvetovanje in takojšnjo rešitev zadev, ki so ali bi lahko postale nepotrebne ovire pri trgovanju v obsegu in smislu tega oddelka med pogodbenicama; (d) spodbujanje, pospeševanje in olajševanje sodelovanja med organizacijami pogodbenic, javnimi in/ali zasebnimi, za meroslovje, standardizacijo, preskušanje, certificiranje, inšpekcije in akreditacijo; in (e) preučevanje vseh sredstev za izboljšanje dostopa na trge pogodbenic in izboljšanje delovanja tega oddelka. Oddelek 5 Sanitarni in fitosanitarni ukrepi Člen 89 Sanitarni in fitosanitarni ukrepi 1. Cilj tega oddelka je olajšati trgovino med pogodbenicama na področju sanitarne in fitosanitarne zakonodaje, pri tem pa varovati javno zdravje ter zdravje živali in rastlin z nadaljnjim izvajanjem načel Sporazuma WTO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov ("Sporazum WTO SPS"). Dodatni cilj tega oddelka je premislek o standardih blaginje živali. 2. Cilji tega oddelka se uresničujejo prek Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, ki se uporabljajo v trgovini z živalmi in živalskimi proizvodi, rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugim blagom ter za blaginjo živali, ki je priložen kot Priloga IV. 3. Z odstopanjem od odstavka 193 Pridružitveni odbor, kadar se ukvarja s sanitarnimi ali fitosanitarnimi ukrepi, sestavljajo predstavniki Skupnosti in Čila, ki so odgovorni za sanitarne in fitosanitarne zadeve. Ta odbor se takrat imenuje "Skupni upravljalni odbor za sanitarne in fitosanitarne zadeve". Naloge Odbora so določene v členu 16 Priloge IV. 4. Za namene člena 184 se posvetovanja, organizirana po členu 16 Priloge IV, štejejo za posvetovanja, omenjena v členu 183, razen če se pogodbenici odločita drugače. Oddelek 6 Vina in žgane pijače Člen 90 Vina in žgane pijače Sporazum o trgovini z vinom in Sporazum o trgovini z žganimi in aromatiziranimi pijačami sta priložena kot Priloga V in Priloga VI. POGLAVJE III IZJEME Člen 91 Splošna klavzula o izjemi Ob upoštevanju zahteve, da se takšni ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med pogodbenicama, če prevladajo enaki pogoji, ali prikrito omejevanje trgovine med pogodbenicama, ta naslov pogodbenicama v ničemer ne preprečuje, da sprejmeta ali uveljavita ukrepe, ki: (a) so potrebni za zaščito javne morale; (b) so potrebni za zaščito življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin; (c) so potrebni za zagotavljanje skladnosti z zakoni ali predpisi, ki niso neskladni s tem sporazumom, vključno s tistimi, ki so povezani s carino, zaščito pravic intelektualne lastnine in preprečevanjem prevar; (d) so povezani z uvozom ali izvozom zlata ali srebra; (e) so povezani z zaščito narodnega bogastva umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti; (f) so povezani z ohranjanjem neobnovljivih naravnih virov, če se takšni ukrepi uveljavijo v povezavi z omejevanjem domače proizvodnje ali potrošnje; ali (g) so povezani z izdelki, ki jih izdelujejo zaporniki. Člen 92 Zaščitna klavzula 1. Če ta člen ne določa drugače, se med pogodbenicama uporabljajo določbe iz člena XIX GATT 1994 in Sporazuma WTO o zaščitnih ukrepih. Določbe odstavkov 2, 3, 4, 5, 7, 8 in 9 tega člena se uporabljajo samo, če ima pogodbenica bistven interes kot izvoznica zadevnega izdelka, kot je opredeljeno v odstavku 10. 2. Vsaka pogodbenica takoj in najkasneje v sedmih dneh po dogodku zagotovi ad hoc pisno uradno obvestilo Pridružitvenemu odboru z vsemi ustreznimi informacijami o začetku zaščitne preiskave in o končnih ugotovitvah preiskave. 3. Informacije, zagotovljene v skladu z odstavkom 2, predvsem vključujejo razlago domačega postopka, na podlagi katerega bo preiskava potekala, in navedbo časovnega razporeda zaslišanj in drugih ustreznih priložnosti za zainteresirane stranke, da predstavijo svoja stališča o zadevi. Poleg tega vsaka pogodbenica zagotovi vnaprejšnje pisno uradno obvestilo Pridružitvenemu odboru z vsemi ustreznimi informacijami o odločitvi, da bo uporabila začasne zaščitne ukrepe. Takšno uradno obvestilo mora biti prejeto vsaj sedem dni pred uporabo takšnih ukrepov. 4. Po uradnem obvestilu o končnih ugotovitvah preiskave in pred uporabo zaščitnih ukrepov v skladu z določbami člena XIX GATT 1994 in Sporazuma WTO o zaščitnih ukrepih, pogodbenica, ki namerava uporabiti takšne ukrepe, zadevo posreduje Pridružitvenemu odboru v temeljit pregled položaja, da se najde vzajemno sprejemljiva rešitev. Da bi našle takšno rešitev in če zadevna pogodbenica tako zahteva, se pogodbenici predhodno posvetujeta v okviru Pridružitvenega odbora. 5. Ne glede na odstavek 4 pogodbenici nič ne preprečuje, da uporabi ukrepe v skladu z določbami člena XIX GATT 1994 in Sporazuma WTO o zaščitnih ukrepih. 6. Pri izbiri zaščitnih ukrepov, omenjenih v tem členu, pogodbenici dasta prednost tistim, ki najmanj škodijo doseganju ciljev tega sporazuma. Takšni ukrepi ne presegajo tistega, kar je potrebno za odpravo resne škode, in ohranijo raven/stopnjo preferencialov, dodeljenih po tem naslovu. 7. Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti po odstavkih 1 in 2 člena 8 Sporazuma WTO o zaščitnih ukrepih. 8. Pravica do opustitve, omenjena v členu 8(2) Sporazuma WTO o zaščitnih ukrepih, se med pogodbenicama ne izvaja prvih 18 mesecev veljavnosti zaščitnega ukrepa, pod pogojem, da je bil zaščitni ukrep sprejet kot rezultat absolutnega povečanja uvoza in da je takšen ukrep skladen z določbami Sporazuma WTO o zaščitnih ukrepih. 9. O zaščitnih ukrepih se ob njihovi uporabi takoj obvesti Pridružitveni odbor in o njih se enkrat letno organizirajo posvetovanja v okviru Odbora, zlasti z namenom, da se ti ukrepi liberalizirajo ali odpravijo. 10. V tem členu se šteje, da ima pogodbenica bistven interes, če je med petimi največjimi dobavitelji uvoženega izdelka v obdobju zadnjih treh let, merjeno bodisi po absolutnem obsegu bodisi po vrednosti. 11. Če katera koli pogodbenica za uvoz izdelkov, ki bi lahko povzročili izpolnitev pogojev za uvedbo zaščitnega ukrepa v skladu s tem členom, uvede nadzorni postopek, o tem obvesti drugo pogodbenico. Člen 93 Klavzula o pomanjkanju 1. Če izpolnjevanje določb iz tega naslova povzroči: (a) kritično pomanjkanje ali grožnjo kritičnega pomanjkanja živila ali drugih izdelkov, ki jih pogodbenica izvoznica nujno potrebuje; ali (b) pomanjkanje bistvenih količin domačih materialov za domačo predelovalno industrijo v odobjih, ko se domača cena takšnih materialov drži pod svetovno ceno kot del vladnega stabilizacijskega načrta; in če zgoraj navedene razmere povzročijo ali bi lahko povzročile večje težave za pogodbenico izvoznico, lahko navedena pogodbenica sprejme primerne ukrepe pod pogoji in v skladu s postopki, določenimi v tem členu. 2. Pri izbiri ukrepov imajo prednost tisti, ki najmanj motijo delovanje dogovorov iz tega sporazuma. Takšni ukrepi se ne uporabljajo na način, ki bi predstavljal sredstvo samovoljne ali neupravičene diskriminacije, če prevladajo enaki pogoji, ali prikrito omejevanje trgovine, ter se odpravijo, ko pogoji ne upravičujejo več njihovega ohranjanja. Poleg tega ukrepi, ki jih je mogoče sprejeti v skladu z odstavkom 1 (b), ne povečajo izvoza ali zaščite, ki je je deležna zadevna domača predelovalna industrija, in ne odstopajo od določb tega sporazuma, ki se nanašajo na nediskriminacijo. 3. Pred sprejemom ukrepov, predvidenih v odstavku 1, ali, v primerih, na katere se nanaša odstavek 4, kakor hitro je mogoče pogodbenica, ki namerava uporabiti ukrepe, Pridružitvenemu odboru zagotovi vse ustrezne informacije, da se najde rešitev, sprejemljiva za obe pogodbenici. V okviru Pridružitvenega odbora se pogodbenici lahko dogovorita o sredstvih, ki so potrebna za odpravo težav. Če v 30 dneh od datuma, ko je bila zadeva posredovana Pridružitvenemu odboru, ni dosežen dogovor, lahko pogodbenica izvoznica uporabi ukrepe iz tega člena za izvoz zadevnega izdelka. 4. Če izredne in kritične okoliščine, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, ne omogočajo predhodnega obveščanja ali pregleda, lahko pogodbenica, ki namerava uvesti ukrepe, nemudoma uporabi previdnostne ukrepe, ki so potrebni zaradi obravnave položaja, in drugo pogodbenico o njih obvesti takoj po tem. 5. O katerih koli ukrepih, ki se uporabijo v skladu s tem členom, se takoj obvesti Pridružitveni odbor, v okviru katerega se o njih posvetuje v rednih časovnih presledkih, zlasti z namenom, da se določi časovni razpored za njihovo odpravo, kakor hitro okoliščine to omogočajo. NASLOV III TRGOVINA S STORITVAMI IN PRAVICA DO USTANAVLJANJA Člen 94 Cilji 1. Pogodbenici vzajemno liberalizirata trgovino s storitvami v skladu z določbami tega naslova in v skladu s členom V GATS. 2. Cilj poglavja III je izboljšanje investicijskega okolja in zlasti pogojev za ustanavljanje med pogodbenicama na podlagi načela nediskriminacije. POGLAVJE I STORITVE Oddelek 1 Splošne določbe Člen 95 Področje uporabe 1. V tem poglavju je trgovina s storitvami opredeljena kot ponujanje storitve na naslednje načine: (a) z ozemlja pogodbenice na ozemlju druge pogodbenice (način 1); (b) na ozemlju pogodbenice potrošniku storitve druge pogodbenice (način 2); (c) s strani ponudnika storitve pogodbenice s poslovno prisotnostjo na ozemlju druge pogodbenice (način 3); (d) s strani ponudnika storitve pogodbenice s poslovno prisotnostjo fizičnih oseb na ozemlju druge pogodbenice (način 4). 2. To poglavje se uporablja za trgovino v celotnem storitvenem sektorju, razen: (a) finančnih storitev, za katere velja poglavje II; (b) audiovizualnih storitev; (c) nacionalne pomorske kabotaže; in (d) storitev zračnega prevoza, vključno z domačimi in mednarodnimi storitvami zračnega prevoza, tako rednimi kot izrednimi, in storitev, ki so neposredno povezane z izvajanjem prometnih pravic, razen: (i) popravila zrakopolovov in vzdrževalnih storitev, med katerimi je zrakoplov umaknjen iz prometa; (ii) prodaje in trženja storitev zračnega prevoza; in (iii) storitev sistema računalniških rezervacij (CRS). 3. To poglavje se ne razlaga, tako da bi nalagalo kakršne koli obveznosti v zvezi z vladnimi naročili, za katere velja naslov IV tega dela. 4. Določbe tega poglavja se ne uporabljajo za subvencije, ki jih dodelita pogodbenici. Pogodbenici pregledata vprašanje pravil glede subvencij v zvezi s trgovino s storitvami v okviru revizije tega poglavja, kot je predvideno v členu 100, z namenom, da bi vključili pravila, dogovorjena po členu XV GATS. 5. Ta oddelek se uporablja za mednarodni pomorski prevoz in telekomunikacijske storitve, za katere veljajo določbe iz oddelkov 2 in 3. Člen 96 Opredelitve V tem poglavju: (a) "ukrep" pomeni sleherni ukrep pogodbenice, bodisi v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, sklepa, upravnega ukrepa bodisi v kateri koli drugi obliki; (b) "ukrep, ki ga sprejme ali ohranja pogodbenica" pomeni ukrepe, ki jih sprejmejo: (i) centralne, regionalne ali lokalne vlade in oblasti; in (ii) nevladni organi pri izvajanju pooblastil, ki jim jih dodelijo centralne, regionalne ali lokalne vlade ali oblasti; (c) "ponudnik storitve" pomeni pravno ali fizično osebo, ki želi ponujati ali ponuja storitev; (d) "poslovna prisotnost" pomeni katero koli vrsto poslovne ali strokovne organiziranosti, vključno z: (i) ustanovitvijo, pridobitvijo ali vzdrževanjem pravne osebe; ali (ii) ustanovitvijo ali vzdrževanjem podružnice ali predstavništva, na ozemlju pogodbenice z namenom ponujanja storitev; (e) "pravna oseba" pomeni vsako pravno osebo, ki se pravilno ustanovi ali drugače organizira v skladu z veljavnimi zakoni, zaradi dobička ali drugače, v zasebni lasti ali v vladni lasti, vključno z družbo, trustom, partnerstvom, skupnim vlaganjem, samostojnim podjetnikom ali združenjem; (f) "pravna oseba pogodbenice" pomeni pravno osebo, ustanovljeno ali drugače organizirano po zakonodaji Skupnosti ali njenih držav članic ali Čila. Če ima takšna pravna oseba na ozemlju Skupnosti ali Čila samo registriran sedež ali osrednjo upravo, se ne šteje za pravno osebo Skupnosti ali Čila, razen če opravlja bistvene poslovne dejavnosti na ozemlju Skupnosti ali Čila; (g) "fizična oseba" je državljan katere od držav članic ali Čila, v skladu z njihovo zakonodajo. Člen 97 Dostop na trg 1. V zvezi z dostopom na trg prek načinov zagotavljanja storitev, opisanih v členu 95, vsaka pogodbenica zagotavlja storitvam in ponudnikom storitev druge pogodbenice obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki je predvidena s pogoji in omejitvami, ki so dogovorjeni in določeni v njeni listi, omenjeni v členu 99. 2. V sektorjih, v katerih pogodbenica sprejme obveze v zvezi z dostopom na trg, so ukrepi, ki jih pogodbenica ne ohranja ali sprejme bodisi na podlagi regionalne podrazdelitve bodisi na podlagi njenega celotnega ozemlja, razen če v njeni listi ni drugače določeno, opredeljeni kot: (a) omejitve glede števila ponudnikov storitev v obliki številčnih kvot, monopolov, izključnih ponudnikov storitev ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb; (b) omejitve glede skupne vrednosti števila storitvenih poslov ali premoženja v obliki številčnih kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb; (c) omejitve glede skupnega števila storitvenih poslov ali skupne količine opravljenih storitev, izraženega v določenih številčnih enotah v obliki kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb [6]; (d) omejitve glede skupnega števila fizičnih oseb, ki se lahko zaposlijo v določenem storitvenem sektorju ali ki jih ponudnik storitev lahko zaposli in ki so potrebne za, in neposredno povezane z zagotavljanjem določene storitve v obliki številčnih kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb; (e) ukrepi, ki omejujejo ali zahtevajo posebne vrste pravnih oseb ali skupnih vlaganj, prek katerih lahko izvajalec storitev druge pogodbenice ponuja storitev; ali (f) omejitve glede udeležbe tujega kapitala v smislu omejitve največjega odstotka tujih delnic ali skupne vrednosti posamezne ali skupne tuje investicije. Člen 98 Nacionalna obravnava 1. V sektorjih, vpisanih v njeno Listo, in v skladu s pogoji in kvalifikacijami, ki so v njej določeni, vsaka pogodbenica zagotavlja storitvam in ponudnikom storitev druge pogodbenice obravnavo, ki v zvezi z vsemi ukrepi, ki vplivajo na ponujanje storitev ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja svojim podobnim storitvam in ponudnikom storitev [7]. 2. Pogodbenica lahko izpolni zahtevo iz odstavka 1, tako da storitve in ponudnike storitev druge pogodbenice obravnava bodisi formalno enako bodisi formalno drugače kot obravnava podobne svoje storitve in ponudnike storitev. 3. Formalno enaka ali formalno drugačna obravnava se šteje za manj ugodno, če spremeni konkurenčne pogoje v korist storitev ali ponudnikov storitev pogodbenice v primerjavi s storitvami ali ponudniki storitev druge pogodbenice. Člen 99 Lista posebnih obvez 1. Posebne obveze, ki jih vsaka pogodbenica prevzame po členih 97 in 98, so določene v listi, vključeni v Prilogo VII. V zvezi s sektorji, v katerih prevzame takšne obveze, vsaka lista določa: (a) pogoje in omejitve v zvezi z dostopom na trg; (b) pogoje in kvalifikacije v zvezi z nacionalno obravnavo; (c) obveznosti v zvezi z dodatnimi obvezami, omenjenimi v odstavku 3; (d) kjer je ustrezno, časovni okvir za izvajanje takšnih obvez in datum začetka veljavnosti takšnih obvez. 2. Ukrepi, ki niso skladni s členoma 97 in 98, so vpisani v stolpec, ki se nanaša na člen 97. V tem primeru se šteje, da vpis zagotavlja pogoj ali kvalifikacijo tudi za člen 98. 3. Če pogodbenica prevzame posebne obveze