SL Uradni list Evropske unije L 9/43

SKLEP št. 1/2008 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-MAROKO

z dne 26. novembra 2008

o ustanovitvi odbora za carinsko sodelovanje, sprejetju poslovnika skupine za gospodarski dialog ter o spremembi poslovnikov nekaterih pododborov Pridružitvenega odbora

(2009/21/ES)

PRIDRUŽITVENI SVET JE –

ob upoštevanju Evro-sredozemskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu „Pridružitveni sporazum“),

ob upoštevanju Sklepa št. 1/2003 Pridružitvenega sveta EU-Maroko z dne 24. februarja 2003 o ustanovitvi pododborov Pridružitvenega odbora (2) in zlasti četrtega odstavka edinega člena Sklepa,

ob upoštevanju Priporočila št. 1/2005 Pridružitvenega sveta EU-Maroko z dne 24. oktobra 2005 o izvajanju akcijskega načrta EU-Maroko (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odnosi EU z Marokom so zaradi izvajanja Pridružitvenega sporazuma in akcijskega načrta EU-Maroko, sprejetega v okviru sosedske politike, vedno tesnejši.

(2) Obe strani sta odločeni, da bosta še naprej krepili medsebojne odnose in jih vzpostavljali tudi na novih področjih.

(3) Treba bi bilo spremljati izvajanje prednostnih nalog partnerstva in približevanje zakonodaje. Pristojnosti EU zagotavljajo okvir za razvoj odnosov in sodelovanja s sredozemskimi državami tako, da upoštevajo skladnost in uravnoteženost celotnega barcelonskega procesa.

(4) S Sklepom št. 2/2005 Pridružitvenega Sveta EU-Maroko z dne 18. novembra 2005 o spremembi Protokola 4 o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja k Evro-mediteranskemu sporazumu (4) je bilo odpravljeno sklicevanje na odbor za carinsko sodelovanje. Zato bi bilo treba sprejeti novo pravno podlago za delovanje tega odbora.

(5) V členu 84 Pridružitvenega sporazuma je predvideno oblikovanje delovnih skupin ali organov, potrebnih za izvajanje Sporazuma.

(6) Točka (a) člena 44 Pridružitvenega sporazuma predvideva vzpostavitev gospodarskega dialoga med EU in Marokom. Treba bi bilo sprejeti poslovnik skupine za gospodarski dialog.

(7) Od dogovora o akcijskem načrtu EU-Maroko so se pojavila nova področja dialoga in sodelovanja. Pododbori, ustanovljeni s Sklepom št. 1/2003 Pridružitvenega sveta, ne obravnavajo vseh teh področij.

(8) Treba bi bilo zagotoviti, da ustrezni pododbori spremljajo vsa področja iz Pridružitvenega sporazuma in akcijskega načrta –

SKLENIL:

Člen 1

Pri Pridružitvenem odboru se ustanovi odbor EU-Maroko za carinsko sodelovanje, pristojen za razprave o izvajanju Pridružitvenega sporazuma in akcijskega načrta EU-Maroko, potrjenega v okviru sosedske politike, za zagotavljanje upravnega sodelovanja za uporabo Protokola št. 4 k Pridružitvenem sporazumu ter za opravljanje vseh drugih nalog na carinskem področju, ki bi mu lahko bile zaupane.

Besedilo poslovnika odbora za carinsko sodelovanje je v Prilogi I.

Odbor za carinsko sodelovanje deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora in mu poroča po vsakem zasedanju. Odbor za carinsko sodelovanje nima pristojnosti odločanja. Lahko pa oblikuje priporočila, kako olajšati pravilno izvajanje Pridružitvenega sporazuma, in Pridružitvenemu odboru predloži predloge. Ta priporočila in predlogi se sprejmejo z obojestranskim soglasjem.

Pridružitveni odbor sprejme vse druge potrebne ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja odbora za carinsko sodelovanje in o tem obvesti Pridružitveni svet.

Člen 2

Sprejme se poslovnik skupine za gospodarski dialog, ustanovljene na podlagi točke (a) člena 44 Pridružitvenega sporazuma, besedilo katerega je v Prilogi 2.

Skupina za gospodarski dialog deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora in mu poroča po vsakem zasedanju. Skupina nima pristojnosti odločanja. Lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

Pridružitveni odbor sprejme vse druge potrebne ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja skupine za gospodarski dialog in o tem obvesti Pridružitveni svet.

Člen 3

Seznami tem, ki jih obravnavajo pododbor št. 1 „notranji trg“, pododbor št. 2 „industrija, trgovina in storitve“, pododbor št. 3 „promet, okolje in energetika“, pododbor št. 5 „kmetijstvo in ribištvo“ ter pododbor št. 6 „pravosodje in varnost“ Pridružitvenega odbora, kakor so navedeni v točki 3 Priloge II poslovnikov pododborov, sprejetih s Sklepom št. 1/2003 Pridružitvenega sveta, se spremenijo v skladu s Prilogo III tega sklepa.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 26. novembra 2008 Za Pridružitveni svet Predsednik M. NICOLAIDIS

(1) UL L 70, 18.3.2000, str. 2.

(2) UL L 79, 26.3.2003, str. 14.

(3) UL L 285, 28.10.2005, str. 49.

(4) UL L 336, 21.12.2005, str. 1.

PRILOGA I POSLOVNIK ODBORA ZA CARINSKO SODELOVANJE EU-MAROKO 1. Sestava in predsedovanje Odbor za carinsko sodelovanje EU-Maroko (v nadaljnjem besedilu „odbor“) je sestavljen iz predstavnikov Evropske komisije, ki jim pomagajo carinski strokovnjaki držav članic, in iz predstavnikov carinskih strokovnjakov (in/ali drugih predstavnikov vlade) Maroka. Odboru izmenično predsedujeta predstavnik carinskih strokovnjakov Maroka in predstavnik Evropske skupnosti. 2. Vloga Odbor deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora in mu poroča po vsakem zasedanju. Odbor nima pristojnosti odločanja. Lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge. 3. Teme Odbor razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma in akcijskega načrta EU-Maroko, potrjenega v okviru sosedske politike, glede vseh carinskih vprašanj. Ocenjuje zlasti napredek pri približevanju, izvajanju in uporabi zakonodaje. Kadar je primerno, razpravlja o sodelovanju v zadevah javne uprave. Odbor prouči vsak problem, ki lahko nastane na carinskem področju (zlasti v zvezi s pravili o poreklu, splošnimi carinskimi postopki, carinsko nomenklaturo, carinsko vrednostjo, tarifnimi režimi, carinskim sodelovanjem), ter predlaga ukrepe, ki bi jih bilo mogoče treba sprejeti. Na zahtevo Pridružitvenega odbora lahko odbor razpravlja tudi o drugih področjih, tudi horizontalne narave. Odbor lahko na zasedanju razpravlja o zadevah, ki se nanašajo na eno, več ali vsa carinska vprašanja. 4. Sekretariat Uradnik Evropske komisije in uradnik maroške vlade delujeta skupaj kot stalna sekretarja odbora. Vsa sporočila, ki se nanašajo na odbor, se pošljejo sekretarjema odbora. 5. Zasedanja Odbor zaseda, kadar to zahtevajo okoliščine, in najmanj enkrat na leto. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo ene ali druge strani, ki jo prejme ustrezni sekretar in jo posreduje drugi strani. Sekretar druge strani na zahtevo za zasedanje odbora odgovori v petnajstih delovnih dneh po njenem prejemu. V nujnih primerih se zasedanja odbora lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe strani. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne. O času in kraju vsakega zasedanja odbora se dogovorita obe strani. Za vsako stran skliče zasedanje ustrezni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem je predsednik obveščen o predvideni sestavi delegacij obeh strani. Če se obe strani strinjata, lahko odbor zaradi zagotovitve podrobnejših informacij na zasedanja povabi druge predstavnike iz tehničnih služb obeh strani, ki jih razprava zadeva ali se ji pridružijo pri horizontalnih vprašanjih, ter strokovnjake. 6. Dnevni red zasedanj Vse zahteve za vključitev točk na dnevni red zasedanja odbora se pošljejo sekretarjema odbora. Predsednik za vsako zasedanje pripravi začasni dnevni red. Ustrezni sekretar odbora ga pošlje sekretarju druge strani najpozneje deset dni pred začetkom zasedanja. O točkah za vključitev na začasni dnevni red je treba sekretarja obvestiti vsaj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe strani prejeti vsaj sedem dni pred zasedanjem. V izjemnih in/ali nujnih primerih so lahko ti roki krajši, če se obe strani s tem strinjata. Odbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja. 7. Zapisnik Zapisnik sestavita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. En izvod zapisnika, skupaj s predlogi odbora, sekretarja odbora pošljeta sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora. 8. Obveščanje javnosti Če ni določeno drugače, zasedanja odbora niso javna.

PRILOGA II POSLOVNIK SKUPINE ZA GOSPODARSKI DIALOG EU-MAROKO 1. Sestava in predsedovanje Skupina za gospodarski dialog (v nadaljnjem besedilu „skupina“) je sestavljena iz predstavnikov Evropske komisije in predstavnikov maroške vlade, sopredsedujeta pa ji obe strani. Države članice so obveščene o zasedanjih skupine in nanje tudi povabljene. 2. Vloga Skupina je organ za razprave, posvetovanje in spremljanje. Deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora in mu poroča po vsakem zasedanju. Nima pristojnosti odločanja. Lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge. 3. Teme Skupina je organ za razprave o makroekonomskih vprašanjih. Razpravlja tudi o izvajanju Pridružitvenega sporazuma in akcijskega načrta EU-Maroko, potrjenega v okviru sosedske politike, zlasti na spodaj navedenih področjih, posebej glede napredka pri približevanju, izvajanju in uporabi zakonodaje. Kadar je primerno, razpravlja o sodelovanju v zadevah javne uprave. Skupina prouči vsak problem, ki lahko nastane na spodaj navedenih področjih, ter predlaga ukrepe, ki bi jih bilo mogoče treba sprejeti. (a) Makroekonomski okvir (b) Strukturne reforme (c) Finančni sektor in kapitalski trgi (makroekonomski vidiki) (d) Pretok kapitala in tekoča plačila (e) Upravljanje in nadzor javnih financ (f) Obdavčenje (g) Statistika Zgornji seznam ni popoln, zato lahko Pridružitveni odbor vanj vključi še druga področja, tudi horizontalne narave. Skupina lahko na zasedanju razpravlja o zadevah, ki se nanašajo na eno, več ali vsa zgornja področja. 4. Sekretariat Uradnik Evropske komisije in uradnik maroške vlade delujeta skupaj kot stalna sekretarja skupine. Vsa sporočila, ki se nanašajo na skupino, se pošljejo sekretarjema skupine. 5. Zasedanja Skupina zaseda, kadar to zahtevajo okoliščine, in najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo ene ali druge strani, ki jo prejme ustrezni sekretar in jo posreduje drugi strani. Sekretar druge strani na zahtevo za zasedanje odgovori v petnajstih delovnih dneh po njenem prejemu. V nujnih primerih se zasedanja skupine lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe strani. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne. Zasedanja skupine potekajo izmenično v Bruslju in Rabatu na datum, za katerega se strani dogovorita. Za vsako stran skliče zasedanje ustrezni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem je predsednik obveščen o predvideni sestavi delegacij obeh strani. Če se obe strani strinjata, lahko skupina zaradi zagotovitve podrobnejših informacij na zasedanja povabi strokovnjake. 6. Dnevni red zasedanj Vse zahteve za vključitev točk na dnevni red zasedanja skupine se pošljejo sekretarjema skupine. Sopredsedujoča za vsako zasedanje izmenično pripravita začasni dnevni red. Ustrezni sekretar skupine ga pošlje sekretarju druge strani najpozneje deset dni pred začetkom zasedanja. O točkah za vključitev na začasni dnevni red je treba sekretarja obvestiti vsaj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe strani prejeti vsaj sedem dni pred zasedanjem. V izjemnih in/ali nujnih primerih so lahko ti roki krajši, če se obe strani s tem strinjata. Skupina sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja. 7. Zapisnik Zapisnik sestavita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. En izvod zapisnika, skupaj s predlogi skupine, sekretarja skupine pošljeta sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora. 8. Obveščanje javnosti Če ni določeno drugače, zasedanja skupine niso javna.