Popravek Stabilisation and Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Croatia, of the other part

(To besedilo preklicuje in nadomešča besedilo, objavljeno v Uradnem listu L 26 z dne 28. januarja 2005, str. 3)

STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SPORAZUM

med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani (1)

KRALJEVINA BELGIJA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

IRSKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in Pogodbe o Evropski uniji,

v nadaljevanju ‚države članice’, ter

EVROPSKA SKUPNOST, EVROPSKA SKUPNOST ZA PREMOG IN JEKLO IN EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO,

v nadaljevanju ‚Skupnost’,

na eni strani, ter

REPUBLIKA HRVAŠKA, v nadaljevanju ‚Hrvaška’,

na drugi strani, SO SE,

OB UPOŠTEVANJU tesnih vezi med pogodbenicami in skupnih vrednot, njihovih želja po okrepitvi teh vezi in vzpostavitvi tesnih in trajnih odnosov na podlagi vzajemnosti in skupnega interesa, ki naj Hrvaški omogočijo nadaljnjo krepitev in razširitev odnosov s Skupnostjo,

OB UPOŠTEVANJU pomena tega sporazuma pri vzpostavljanju in utrjevanju stabilnega evropskega reda na podlagi sodelovanja, katerega glavna opora je Evropska unija, v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa za države jugovzhodne Evrope kot tudi v okviru Pakta stabilnosti,

OB UPOŠTEVANJU zavezanosti pogodbenic, da z vsemi sredstvi prispevajo k politični, gospodarski in institucionalni stabilizaciji na Hrvaškem, kot tudi v regiji, z razvojem civilne družbe in demokratizacijo, z vzpostavljanjem institucij in reformo javne uprave, tesnejšim trgovinskim in gospodarskim sodelovanjem, široko zastavljenim sodelovanjem, med drugim tudi na področju pravosodja in notranjih zadev, in s krepitvijo nacionalne in regionalne varnosti,

OB UPOŠTEVANJU zavezanosti pogodbenic krepitvi političnih in gospodarskih svoboščin kot podlage tega sporazuma, zavezanosti spoštovanju človekovih pravic in pravne države, vključno s pravicami pripadnikov narodnih manjšin, ter demokratičnih načel večstrankarskega sistema s svobodnimi in pravičnimi volitvami,

OB UPOŠTEVANJU, da Hrvaška potrjuje svojo zavezanost spoštovanju pravice do vrnitve vseh beguncev in razseljenih oseb ter zaščiti njihovih pravic, ki so povezane s to vrnitvijo,

OB UPOŠTEVANJU zavezanosti pogodbenic polnemu izvajanju vseh načel in določb Ustanovne listine ZN, OVSE, zlasti Helsinške sklepne listine, sklepnih dokumentov Madridske in Dunajske konference, Pariške listine za novo Evropo in Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo, kot tudi ravnanju v skladu z obveznostmi po sporazumih iz Daytona, Pariza in Erduta, z namenom prispevanja k regionalni stabilnosti in sodelovanju med državami v regiji,

OB UPOŠTEVANJU zavezanosti pogodbenic načelom svobodnega tržnega gospodarstva in pripravljenosti Skupnosti, da prispeva h gospodarskim reformam na Hrvaškem,

OB UPOŠTEVANJU zavezanosti pogodbenic prosti trgovini v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz STO,

V ŽELJI vzpostaviti redni politični dialog o dvostranskih in mednarodnih zadevah v skupnem interesu, vključno z regionalnimi vidiki, ob upoštevanju skupne zunanje in varnostne politike Evropske unije,

PREPRIČANE, da bo Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ustvaril novo ozračje za gospodarske odnose med pogodbenicami in predvsem za razvoj trgovine in naložb, ki sta odločilna dejavnika za prestrukturiranje in posodobitev gospodarstva,

OB UPOŠTEVANJU zavezanosti Hrvaške približevanju zakonodaje na zadevnih področjih zakonodaji Skupnosti,

OB UPOŠTEVANJU pripravljenosti Skupnosti, da odločno podpre izvajanje reform in obnove ter da v ta namen uporabi vse razpoložljive instrumente sodelovanja ter tehnične, finančne in gospodarske pomoči, ki temeljijo na celoviti okvirni večletni podlagi,

OB POTRDITVI, da določbe tega sporazuma, ki sodijo na področje uporabe naslova IV dela III Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zavezujejo Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot članici Evropske skupnosti, dokler Združeno kraljestvo oziroma Irska uradno ne obvesti Hrvaške, da je postala zavezana kot članica Evropske skupnosti v skladu s Protokolom o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti. Isto velja za Dansko v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen omenjenim pogodbam,

OB SKLICEVANJU na vrh v Zagrebu, ki je pozval k nadaljnji utrditvi med državami, vključenimi v stabilizacijsko-pridružitveni proces, in Evropsko unijo ter k poglobljenemu regionalnemu sodelovanju,

OB SKLICEVANJU na pripravljenost Evropske unije, da Hrvaško pod pogojem uspešnega izvajanja tega sporazuma, zlasti glede regionalnega sodelovanja, v čim večji meri vključi v evropsko politično in gospodarsko dogajanje, in na njen položaj možne kandidatke za članstvo v EU na podlagi Pogodbe o Evropski uniji in ob izpolnjevanju meril, ki jih je določil Evropski svet junija 1993,

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

1. Vzpostavi se pridružitveno razmerje med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Hrvaško na drugi strani.

2. Cilji tega pridružitvenega razmerja so:

— zagotoviti ustrezen okvir za politični dialog, ki omogoča razvoj tesnih političnih odnosov med pogodbenicami,

— podpirati prizadevanja Hrvaške za razvoj gospodarskega in mednarodnega sodelovanja, tudi s približevanjem zakonodaje zakonodaji Skupnosti,

— podpirati prizadevanja Hrvaške, da bi dokončala prehod v tržno gospodarstvo, spodbujati skladne gospodarske odnose in postopno razviti območje proste trgovine med Skupnostjo in Hrvaško,

— spodbujati regionalno sodelovanje na vseh področjih, ki jih zajema ta sporazum.

NASLOV I

SPLOŠNA NAČELA

Člen 2

Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kakor so bili razglašeni s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah ter opredeljeni v Helsinški sklepni listini in Pariški listini za novo Evropo, spoštovanje načel mednarodnega prava in pravne države ter načel tržnega gospodarstva, kakor so odražena v dokumentih Bonske konference KVSE o gospodarskem sodelovanju, predstavljajo podlago notranje in zunanje politike pogodbenic ter so bistvene sestavine tega sporazuma.

Člen 3

Pri stabilizacijsko-pridružitvenem procesu iz Sklepov Sveta Evropske unije z dne 21. junija 1999 so ključnega pomena mednarodni in regionalni mir in stabilnost ter razvoj dobrih sosedskih odnosov. Sklenitev in izvajanje tega sporazuma sodita v okvir Sklepov Sveta Evropske unije z dne 29. aprila 1997 in temeljita na zaslugah Hrvaške.

Člen 4

Hrvaška se zavezuje k nadaljevanju in pospeševanju sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov z drugimi državami v regiji, vključno z ustrezno ravnijo vzajemnih koncesij v zvezi s pretokom oseb, blaga, kapitala in storitev, kot tudi z razvojem projektov v skupnem interesu, zlasti tistih, povezanih z vrnitvijo beguncev ter bojem proti organiziranemu kriminalu, korupciji, pranju denarja, ilegalni migraciji in nedovoljeni trgovini. Ta zaveza je glavni dejavnik v razvoju odnosov in sodelovanja med pogodbenicami in tako prispeva k regionalni stabilnosti.

Člen 5

1. Pridružitev se izvede postopno in se v celoti uresniči najkasneje v šestih letih po začetku veljavnosti tega sporazuma.

2. Stabilizacijsko-pridružitveni svet, ustanovljen s členom 110, redno pregleduje v luči preambule in v skladu s splošnimi načeli, določenimi v tem sporazumu, njegovo uporabo in izvajanje pravnih, upravnih, institucionalnih in gospodarskih reform s strani Hrvaške.

Člen 6

Sporazum je v celoti združljiv z ustreznimi določbami STO, zlasti s členom XXIV GATT 1994 in s členom V GATS.

NASLOV II

POLITIČNI DIALOG

Člen 7

V okviru tega sporazuma se med pogodbenicami vzpostavi politični dialog. Politični dialog spremlja in utrjuje zbliževanje med Evropsko unijo in Hrvaško ter prispeva k vzpostavitvi tesne solidarnosti in novih oblik sodelovanja med pogodbenicami.

Politični dialog je namenjen zlasti za spodbujanje:

— polne vključitve Hrvaške v skupnost demokratičnih držav in postopnega zbliževanja z Evropsko unijo,

— zbliževanja stališč pogodbenic o mednarodnih vprašanjih, po potrebi tudi z izmenjavo informacij, ter zlasti o tistih vprašanjih, ki imajo lahko pomemben vpliv na pogodbenice,

— regionalnega sodelovanja in razvoja dobrih sosedskih odnosov,

— skupnih pogledov na varnost in stabilnost v Evropi, vključno s sodelovanjem na področjih, ki jih zajema skupna zunanja in varnostna politika Evropske unije.

Člen 8

1. Politični dialog poteka v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, ki ima splošno pristojnost za vse zadeve, ki mu jih pogodbenice predložijo v obravnavo.

2. Na zahtevo pogodbenic lahko politični dialog poteka tudi v naslednjih oblikah:

— v obliki sestankov, če je to potrebno na ravni višjih uradnikov, ki predstavljajo Hrvaško na eni strani in predsedstvo Sveta Evropske unije in Komisijo na drugi strani,

— z uporabo vseh diplomatskih poti med pogodbenicami, vključno z ustreznimi stiki v tretjih državah in v Združenih narodih, OVSE, Svetu Evrope ter drugih mednarodnih forumih,

— na kateri koli drug način, ki lahko koristno prispeva k utrjevanju, razvijanju in krepitvi tega dialoga.

Člen 9

Politični dialog na parlamentarni ravni poteka v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora, ustanovljenega s členom 116.

Člen 10

Politični dialog lahko poteka v večstranskem okviru in v obliki regionalnega dialoga, ki vključuje druge države iz regije.

NASLOV III

REGIONALNO SODELOVANJE

Člen 11

V skladu s svojo zavezo miru in stabilnosti ter razvoju dobrih sosedskih odnosov bo Hrvaška dejavno spodbujala regionalno sodelovanje. Skupnost bo prav tako s programi tehnične pomoči podpirala projekte z regionalno ali čezmejno dimenzijo.

Kadar koli namerava Hrvaška okrepiti svoje sodelovanje z eno od držav, omenjenih v členih 12 do 14, o tem obvesti in se posvetuje s Skupnostjo in njenimi državami članicami v skladu z določbami naslova X.

Člen 12

Sodelovanje z drugimi državami, ki so podpisale stabilizacijsko-pridružitveni sporazum

Po podpisu tega sporazuma Hrvaška začne pogajanja z državo oziroma državami, ki so že podpisale stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, z namenom sklenitve dvostranskih konvencij o regionalnem sodelovanju, katerih cilj bo razširiti obseg sodelovanja med zadevnimi državami.

Glavni elementi teh konvencij bodo:

— politični dialog,

— vzpostavitev območja proste trgovine med pogodbenicami, ki je združljiva z ustreznimi določbami STO,

— vzajemne koncesije v zvezi s pretokom delavcev, ustanavljanjem, opravljanjem storitev, tekočimi plačili in pretokom kapitala, pa tudi v zvezi z ostalimi politikami, povezanimi z gibanjem oseb, na enakovredni ravni, kot jo določa ta sporazum,

— določbe o sodelovanju na drugih področjih, ne glede na to, ali so zajeta v tem sporazumu ali ne, in zlasti na področju pravosodja in notranjih zadev.

Te konvencije po potrebi vsebujejo določbe o vzpostavitvi potrebnih institucionalnih mehanizmov.

Te konvencije se sklenejo v roku dveh let po začetku veljavnosti tega sporazuma. Pripravljenost Hrvaške za sklenitev takšnih konvencij bo pogoj za nadaljnji razvoj odnosov med Hrvaško in Evropsko unijo.

Člen 13

Sodelovanje z drugimi državami, ki jih zadeva stabilizacijsko-pridružitveni proces

Hrvaška se dejavno vključi v regionalno sodelovanje z drugimi državami, ki jih zadeva stabilizacijsko-pridružitveni proces, na nekaterih ali vseh področjih sodelovanja, ki jih zajema ta sporazum, zlasti na področjih v skupnem interesu. Tako sodelovanje mora biti združljivo z načeli in cilji tega sporazuma.

Člen 14

Sodelovanje z državami kandidatkami za pristop k EU

Hrvaška lahko pospešuje sodelovanje in sklene konvencijo o regionalnem sodelovanju s katero koli državo kandidatko za pristop k EU na katerem koli področju sodelovanja, ki ga zajema ta sporazum. Cilj take konvencije je postopna prilagoditev dvostranskih odnosov med Hrvaško in to državo ustreznemu segmentu odnosov med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter to državo.

NASLOV IV

PROSTI PRETOK BLAGA

Člen 15

1. Skupnost in Hrvaška v skladu z določbami tega sporazuma v obdobju, ki traja največ šest let od začetka njegove veljavnosti, postopno vzpostavita območje proste trgovine, ki je skladno z določbami Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT) iz leta 1994 in s pravili Svetovne trgovinske organizacije (STO). Pri tem upoštevata posebne zahteve, določene v nadaljevanju.

2. V trgovini med pogodbenicama se za razvrščanje blaga uporablja Kombinirana nomenklatura.

3. Osnovna dajatev, od katere se računajo zaporedna znižanja, določena v tem sporazumu, je za vsak izdelek tista dajatev, ki se na dan pred podpisom tega sporazuma dejansko uporablja z učinkom erga omnes, ali dajatev, določena v STO za leto 2002, v primeru, da je slednja dajatev nižja.

4. Če se po podpisu tega sporazuma uporabi kakršno koli tarifno znižanje z učinkom erga omnes, zlasti znižanja na podlagi tarifnih pogajanj v STO, tako znižane dajatve nadomestijo osnovno dajatev iz odstavka 3 od datuma, ko se takšna znižanja začnejo uporabljati.

5. Skupnost in Hrvaška se medsebojno obvestita o svojih osnovnih dajatvah.

POGLAVJE I

INDUSTRIJSKI IZDELKI

Člen 16

1. Določbe tega poglavja se uporabljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali iz Hrvaške, ki so našteti v poglavjih 25 do 97 Kombinirane nomenklature, z izjemo izdelkov, ki so našteti v odstavku I(ii) Priloge I k Sporazumu o kmetijstvu (GATT 1994).

2. Določbe členov 17 in 18 se ne uporabljajo za tekstilne izdelke in za izdelke iz jekla iz poglavja 72 Kombinirane nomenklature, kot je določeno v členih 22 in 23.

3. Trgovina med pogodbenicami z izdelki, zajetimi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, poteka v skladu z določbami te pogodbe.

Člen 17

1. Carine pri uvozu izdelkov s poreklom iz Hrvaške v Skupnost se odpravijo z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma.

2. Količinske omejitve pri uvozu v Skupnost in ukrepi z enakim učinkom se za izdelke s poreklom iz Hrvaške odpravijo z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma.

Člen 18

1. Carine pri uvozu izdelkov s poreklom iz Skupnosti na Hrvaško, razen izdelkov, naštetih v prilogah I in II, se odpravijo z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma.

2. Carine pri uvozu izdelkov s poreklom iz Skupnosti na Hrvaško, ki so našteti v Prilogi I, se postopoma znižujejo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

— ob začetku veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 60 % osnovne dajatve,

— 1. januarja 2003 se vsaka dajatev zniža na 30 % osnovne dajatve,

— 1. januarja 2004 se odpravijo preostale dajatve.

3. Carine pri uvozu izdelkov s poreklom iz Skupnosti na Hrvaško, ki so našteti v Prilogi II, se postopoma znižujejo in odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

— ob začetku veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 70 % osnovne dajatve,

— 1. januarja 2003 se vsaka dajatev zniža na 50 % osnovne dajatve,

— 1. januarja 2004 se vsaka dajatev zniža na 40 % osnovne dajatve,

— 1. januarja 2005 se vsaka dajatev zniža na 30 % osnovne dajatve,

— 1. januarja 2006 se vsaka dajatev zniža na 15 % osnovne dajatve,

— 1. januarja 2007 se odpravijo preostale dajatve.

4. Količinske omejitve pri uvozu izdelkov s poreklom iz Skupnosti na Hrvaško in ukrepi z enakim učinkom se odpravijo z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma.

Člen 19

Skupnost in Hrvaška z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma v medsebojni trgovini odpravita vse dajatve, ki imajo pri uvozu enak učinek kot carine.

Člen 20

1. Skupnost in Hrvaška z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma odpravita vse carine pri izvozu in dajatve z enakim učinkom.

2. Skupnost in Hrvaška z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma odpravita vse količinske omejitve pri izvozu in ukrepe z enakim učinkom.

Člen 21

Hrvaška izjavlja, da je pripravljena znižati carine v trgovini s Skupnostjo hitreje, kot je določeno v členu 18, če bosta to dopuščala njen splošni gospodarski položaj in položaj zadevnega gospodarskega sektorja.

Stabilizacijsko-pridružitveni svet v ta namen pripravi ustrezna priporočila.

Člen 22

Protokol 1 določa režime, ki se uporabljajo za v njem navedene tekstilne izdelke.

Člen 23

Protokol 2 določa režime, ki se uporabljajo za v njem navedene izdelke iz jekla iz poglavja 72 Kombinirane nomenklature.

POGLAVJE II

KMETIJSTVO IN RIBIŠTVO

Člen 24

Opredelitev

1. Določbe iz tega poglavja se uporabljajo za trgovino s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi s poreklom iz Skupnosti ali iz Hrvaške.

2. Izraz ‚kmetijski in ribiški proizvodi’ pomeni proizvode, naštete v poglavjih 1 do 24 Kombinirane nomenklature, in proizvode, ki so našteti v odstavku I(ii) Priloge I k Sporazumu o kmetijstvu (GATT 1994).

3. Ta opredelitev vključuje ribe in ribiške proizvode iz poglavja 3, tarifnih številk 1604 in 1605, podštevilk 0511 91, 2301 20 ter ex 1902 20 (‚polnjene testenine, ki vsebujejo več kakor 20 mas. % rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev’).

Člen 25

Protokol 3 določa trgovinske režime za v njem naštete predelane kmetijske proizvode.

Člen 26

1. Z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma Skupnost odpravi vse količinske omejitve in ukrepe z enakim učinkom pri uvozu kmetijskih in ribiških proizvodov s poreklom iz Hrvaške.

2. Z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma Hrvaška odpravi vse količinske omejitve in ukrepe z enakim učinkom pri uvozu kmetijskih in ribiških proizvodov s poreklom iz Skupnosti.

Člen 27

Kmetijski proizvodi

1. Skupnost z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma odpravi carine in dajatve z enakim učinkom pri uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Hrvaške, razen tistih iz tarifnih številk 0102, 0201, 0202 in 2204 Kombinirane nomenklature.

Za proizvode iz poglavij 7 in 8 Kombinirane nomenklature, za katere Skupna carinska tarifa predvideva uporabo carin ad valorem in posebnih carinskih dajatev, odprava velja le za del carine ad valorem.

2. Skupnost z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma določi carine, ki se uporabljajo pri uvozu proizvodov iz ‚mlade govedine’ iz Priloge III s poreklom iz Hrvaške v Skupnost, v višini 20 % carine ad valorem in 20 % posebne dajatve, kot sta določeni v Skupni carinski tarifi Evropskih skupnosti, v okviru letne tarifne kvote 9 400 ton, izražene v masi klavnih trupov.

3. (a) Z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma Hrvaška: (i) odpravi carine, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi IV(a); (ii) odpravi carine, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi IV(b), v okviru tarifnih kvot, ki so za vsak proizvod navedene v tej prilogi. Tarifne kvote se letno povečujejo za količino, ki je za vsak proizvod navedena v omenjeni prilogi. (b) Od prvega leta po dnevu začetka veljavnosti tega sporazuma Hrvaška: (i) odpravi carine, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi IV(c). (c) Z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma Hrvaška: (i) postopoma odpravi carine, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi IV(d), v okviru tarifnih kvot in v skladu s časovnim razporedom, ki so za vsak proizvod navedeni v tej prilogi; (ii) postopoma zniža carine, ki se uporabljajo pri uvozu določenih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi IV(e), na 50 % dajatve za države z največjimi ugodnostmi (MFN), v skladu s časovnim razporedom, ki je za vsak proizvod naveden v tej prilogi; (iii) postopoma zniža carine, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti, naštetih v Prilogi IV(f), na 50 % dajatve za države z največjimi ugodnostmi (MFN), v okviru tarifnih kvot in v skladu s časovnim razporedom, ki je za vsak proizvod naveden v tej prilogi.

4. Trgovinski režimi za vino in žgane pijače bodo določeni v dodatnem protokolu o vinu in žganih pijačah.

Člen 28

Ribiški proizvodi

1. Skupnost z začetkom veljavnosti tega sporazuma v celoti odpravi carine za ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Hrvaške, razen za tiste, ki so našteti v Prilogi V(a). Za proizvode, naštete v Prilogi V(a), se uporabljajo tam navedene določbe.

2. Hrvaška z začetkom veljavnosti tega sporazuma odpravi vse dajatve z enakim učinkom kot carine in popolnoma odpravi carine za ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Evropske skupnosti, razen tistih, ki so našteti v Prilogi V(b). Za proizvode, naštete v Prilogi V(b), se uporabljajo tam navedene določbe.

Člen 29

Ob upoštevanju obsega trgovine s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi med pogodbenicami, njihove posebne občutljivosti, pravil skupne politike Skupnosti in hrvaške politike na področju kmetijstva in ribištva, vloge kmetijstva in ribištva v hrvaškem gospodarstvu ter posledic večstranskih trgovinskih pogajanj v okviru STO, Skupnost in Hrvaška najkasneje do 1. julija 2006 v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, za vsak proizvod posebej urejeno in na podlagi vzajemnosti, preučita možnosti za medsebojno dodelitev nadaljnjih koncesij s ciljem večje liberalizacije trgovine s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi.

Člen 30

Določbe tega poglavja v ničemer ne vplivajo na enostransko uporabo ugodnejših ukrepov katere od pogodbenic.

Člen 31

Ne glede na druge določbe tega sporazuma in zlasti njegovega člena 38 ter ob upoštevanju posebne občutljivosti trgov s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi, pogodbenici nemudoma začneta posvetovanja z namenom, da najdeta primerno rešitev, če uvoz proizvodov s poreklom iz ene od pogodbenic, za katere veljajo koncesije, dodeljene na podlagi členov 25, 27 in 28, povzroči resno motnjo na trgih ali v notranjih regulativnih mehanizmih druge pogodbenice. Dokler se takšna rešitev ne najde, lahko prizadeta pogodbenica sprejme ukrepe, ki jih smatra za potrebne.

POGLAVJE III

SKUPNE DOLOČBE

Člen 32

Določbe tega poglavja se uporabljajo za trgovino med pogodbenicami z vsemi izdelki, razen kadar je v tem sporazumu ali v protokolih 1, 2 in 3 določeno drugače.

Člen 33

Mirovanje

1. Z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma se v trgovini med Skupnostjo in Hrvaško pri uvozu ali izvozu ne uvajajo nove carine ali dajatve z enakim učinkom, že obstoječe pa se ne zvišajo.

2. Z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma se v trgovini med Skupnostjo in Hrvaško pri uvozu ali izvozu ne uvajajo nove količinske omejitve, že obstoječe pa ne smejo postati bolj restriktivne.

3. Brez poseganja v koncesije, dodeljene v skladu s členom 26, določbe odstavkov 1 in 2 tega člena ne smejo v ničemer omejevati izvajanja kmetijske politike Hrvaške oziroma Skupnosti ali sprejemanja kakršnih koli ukrepov v okviru teh politik, kolikor to ne vpliva na uvozni režim iz prilog III, IV(a), (b), (c), (d), (e), (f), V(a) in (b).

Člen 34

Prepoved fiskalne diskriminacije

1. Pogodbenice se vzdržijo sprejetja in odpravijo morebitne obstoječe ukrepe ali prakse notranje fiskalne narave, ki bi povzročali posredno ali neposredno diskriminacijo med izdelki ene pogodbenice in podobnimi izdelki s poreklom z ozemlja druge pogodbenice.

2. Za izdelke, ki se izvažajo na ozemlje ene od pogodbenic, povračilo notranjih posrednih davkov ne sme preseči zneska plačanih notranjih posrednih davkov za te izdelke.

Člen 35

Določbe, ki se nanašajo na odpravo carin pri uvozu, se uporabljajo tudi za carine fiskalne narave.

Člen 36

Carinske unije, območja proste trgovine, čezmejni dogovori

1. Ta sporazum ne izključuje ohranjanja ali ustanavljanja carinskih unij, območij proste trgovine ali dogovorov o obmejnem prometu, če njihov učinek ne bi pomenil spremembe trgovinskih režimov, določenih v tem sporazumu.

2. Med prehodnimi obdobji iz člena 18 ta sporazum ne vpliva na izvajanje posebnih preferencialnih dogovorov, ki urejajo pretok blaga, določenih v prej sklenjenih maloobmejnih sporazumih med eno ali več državami članicami in Socialistično federativno republiko Jugoslavijo, ki jih je nasledila Hrvaška, ali izhajajočih iz dvostranskih sporazumov, navedenih v naslovu III, ki jih je Hrvaška sklenila za pospeševanje regionalne trgovine.

3. Pogodbenice se v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta posvetujejo o sporazumih, opisanih v odstavkih 1 in 2 tega člena, in kjer je to potrebno, o drugih pomembnejših vprašanjih v zvezi z njihovo trgovinsko politiko do tretjih držav. Posvetovanja potekajo zlasti v primeru pristopa tretje države k Skupnosti, z namenom da se zagotovi upoštevanje v tem sporazumu navedenih skupnih interesov Skupnosti in Hrvaške.

Člen 37

Damping

1. Če katera od pogodbenic ugotovi, da v trgovinski menjavi z drugo pogodbenico prihaja do dampinga v smislu člena VI Sporazuma GATT 1994, lahko proti takemu ravnanju ustrezno ukrepa v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VI Sporazuma GATT 1994 in v skladu s svojo notranjo zakonodajo.

2. V zvezi z odstavkom 1 tega člena se o primeru dampinga obvesti Stabilizacijsko-pridružitveni svet takoj, ko organi pogodbenice uvoznice začnejo preiskavo. Če damping v smislu člena VI Sporazuma GATT ni bil odpravljen ali če v tridesetih dneh po predložitvi zadeve Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu ni bila dosežena nobena druga zadovoljiva rešitev, lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 38

Splošna zaščitna klavzula

1. Kadar se kateri koli izdelek ene pogodbenice uvaža na ozemlje druge pogodbenice v tako povečanih količinah in pod takimi pogoji, da to povzroča ali grozi, da bo povzročilo:

— resno škodo domačim proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov na ozemlju pogodbenice uvoznice, ali

— resne motnje v katerem koli gospodarskem sektorju ali težave, ki bi lahko povzročile resno poslabšanje gospodarskega položaja neke regije pogodbenice uvoznice,

lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe pod pogoji ter v skladu s postopki, določenimi v tem členu.

2. Skupnost in Hrvaška zaščitne ukrepe med seboj uporabila le v skladu z določbami tega sporazuma. Taki ukrepi ne smejo presegati tistega, kar je nujno potrebno za odpravo nastalih težav in navadno vključujejo odložitev nadaljnjega zniževanja veljavne stopnje dajatve, določene s tem sporazumom za zadevni izdelek, ali pa povišanje stopnje dajatve za ta izdelek. Ti ukrepi vsebujejo določbe, ki predvidevajo njihovo postopno odpravo, najpozneje po preteku v njih določenega obdobja. Ukrepi se ne sprejemajo za obdobje, daljše od enega leta. V zelo izjemnih okoliščinah se ukrepi lahko sprejmejo za skupno obdobje največ treh let. Za uvoz izdelka, za katerega je pred tem veljal zaščitni ukrep, se vsaj tri leta od izteka ukrepa ne sme uvesti nov zaščitni ukrep.

3. V primerih iz tega člena Skupnost oziroma Hrvaška, odvisno od primera, še pred sprejetjem ukrepov, predvidenih v tem členu, oziroma čim prej v primerih, za katere se uporablja odstavek 4(b) tega člena, Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu priskrbi vse pomembne informacije z namenom, da se poišče za obe pogodbenici sprejemljiva rešitev.

4. Za izvajanje zgornjih odstavkov se uporabljajo naslednje določbe:

(a) Težave, ki jih povzročajo razmere iz tega člena, preuči Stabilizacijsko-pridružitveni svet, ki lahko sprejme kakršne koli sklepe, potrebne za odpravo teh težav. Če Stabilizacijsko-pridružitveni svet ali pogodbenica izvoznica v tridesetih dneh od dne, ko je bila zadeva predložena Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu, ne sprejmeta sklepa za odpravo težav, ali če ni bila dosežena druga zadovoljiva rešitev, lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe za rešitev problema v skladu s tem členom. Pri izbiri zaščitnih ukrepov je treba dati prednosti tistim, ki najmanj ovirajo delovanje režimov, določenih s tem sporazumom.

(b) Če izjemne ali kritične okoliščine, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, onemogočajo predhodno obveščanje oziroma preučitev, lahko zadevna pogodbenica v razmerah iz tega člena takoj uporabi previdnostne ukrepe, potrebne za reševanje nastalih razmer, in o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico.

5. O zaščitnih ukrepih se takoj uradno obvesti Stabilizacijsko-pridružitveni svet, v okviru katerega o njih potekajo periodična posvetovanja zlasti z namenom določitve časovnega razporeda za njihovo odpravo, takoj ko okoliščine to dopuščajo.

6. V primeru, da Skupnost ali Hrvaška za uvoz izdelkov, ki bi lahko povzročili težave iz tega člena, uvede upravni postopek z namenom hitrega zbiranja informacij o gibanju trgovinskih tokov, o tem obvesti drugo pogodbenico.

Člen 39

Klavzula o pomanjkanju

1. Kadar izpolnjevanje določb iz tega naslova pripelje do:

(a) kritičnega pomanjkanja ali nevarnosti kritičnega pomanjkanja živil ali drugih izdelkov, ki so bistvenega pomena za pogodbenico izvoznico; ali

(b) ponovnega izvoza izdelka v tretjo državo, za katerega pogodbenica izvoznica ohranja količinske omejitve pri izvozu, izvozne dajatve ali ukrepe ali dajatve z enakim učinkom, in kadar zgoraj omenjene razmere povzročijo ali bi utegnile povzročiti resne težave za pogodbenico izvoznico,

lahko ta pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe pod pogoji ter v skladu s postopki, ki so določeni v tem členu.

2. Pri izbiri ukrepov je treba dati prednost tistim, ki najmanj ovirajo delovanje režimov iz tega sporazuma. Taki ukrepi se ne smejo uporabiti na način, ki bi predstavljal sredstvo samovoljne ali neupravičene diskriminacije v enakih razmerah oziroma prikritega omejevanja trgovine, in se odpravijo, ko razmere ne opravičujejo več njihovega ohranjanja.

3. Skupnost oziroma Hrvaška, odvisno od primera, pred sprejetjem ukrepov iz odstavka 1, oziroma čim prej v primerih, za katere se uporablja odstavek 4, Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu priskrbi vse pomembne informacije z namenom, da se poišče za obe pogodbenici sprejemljiva rešitev. Pogodbenice se lahko v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta dogovorijo o načinih, potrebnih za odpravo težav. Če v tridesetih dneh od predložitve zadeve Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu ni dosežen dogovor, lahko pogodbenica izvoznica za izvoz zadevnega izdelka uporabi ukrepe po tem členu.

4. Če izjemne ali kritične okoliščine, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, onemogočajo predhodno obveščanje oziroma preučitev, lahko Skupnost oziroma Hrvaška, glede na to, katera je prizadeta, takoj uporabi previdnostne ukrepe, potrebne za reševanje nastalih razmer, in o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico.

5. O zaščitnih ukrepih se takoj uradno obvesti Stabilizacijsko-pridružitveni svet, v okviru katerega o njih potekajo periodična posvetovanja zlasti z namenom določitve časovnega razporeda za njihovo odpravo, takoj ko okoliščine to dopuščajo.

Člen 40

Državni monopoli

Hrvaška postopno prilagodi vse državne monopole tržne narave, s čimer do konca četrtega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma zagotovi, da je odpravljena vsakršna diskriminacija glede nabave in trženja blaga med državljani držav članic in Hrvaške. Stabilizacijsko-pridružitveni svet se obvesti o ukrepih, sprejetih za dosego tega cilja.

Člen 41

Protokol 4 določa pravila o poreklu blaga za uporabo tarifnih preferencialov, ki jih določa ta sporazum.

Člen 42

Dovoljene omejitve

Ta sporazum ne izključuje prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali za blago v tranzitu, če so utemeljene z javno moralo, javnim redom ali javno varnostjo; varovanjem zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin; varstva nacionalnega bogastva umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti ali varstva intelektualne, industrijske in poslovne lastnine ali pravil v zvezi z zlatom in srebrom. Take prepovedi ali omejitve pa ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine med pogodbenicami.

Člen 43

Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri zmanjševanju možnosti za goljufije pri uporabi trgovinskih določb tega sporazuma.

Ne glede na druge določbe tega sporazuma in zlasti člene 31, 38 in 89 ter Protokol 4 k Sporazumu, pogodbenici takoj začneta posvetovanja za dosego ustrezne rešitve, kadar ena od njiju ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi za goljufijo, kot je npr. znatno povečanje trgovine z izdelki ene pogodbenice z drugo pogodbenico, ki presega raven, ki bi ustrezala gospodarskim razmeram, kot npr. običajnim proizvodnim in izvoznim zmogljivostim, ali nezagotavljanje upravnega sodelovanja, ki ga druga pogodbenica potrebuje za preverjanje dokazov o poreklu. Dokler takšne rešitve ne najdeta, lahko prizadeta pogodbenica sprejme potrebne ukrepe. Pri izbiri ukrepov je treba dati prednosti tistim, ki najmanj ovirajo delovanje režimov, določenih s tem sporazumom.

Člen 44

Izvajanje tega sporazuma ne posega v uporabo določb prava Skupnosti za Kanarske otoke.

NASLOV V

GIBANJE DELAVCEV, PRAVICA DO USTANAVLJANJA, OPRAVLJANJE STORITEV, PRETOK KAPITALA

POGLAVJE I

GIBANJE DELAVCEV

Člen 45

1. Ob upoštevanju pogojev in postopkov, ki se uporabljajo v posamezni državi članici:

— delavci, ki so hrvaški državljani in so zakonito zaposleni na ozemlju države članice, zaradi svojega državljanstva ne smejo biti diskriminirani v primerjavi z državljani te države članice glede pogojev za delo, plačila ali odpuščanja,

— zakonec in otroci delavca, zakonito zaposlenega na ozemlju države članice, ki tam zakonito prebivajo, z izjemo sezonskih delavcev in delavcev, ki prihajajo na delo v državo na podlagi dvostranskih sporazumov v smislu člena 46, razen če v takšnih sporazumih ni drugače predvideno, imajo dostop do trga dela te države članice v času, ko ima ta delavec dovoljenje za bivanje zaradi dela v tej državi.

2. Hrvaška ob upoštevanju pogojev in postopkov, ki se uporabljajo na Hrvaškem, prizna obravnavo iz odstavka 1 delavcem, ki so državljani ene od držav članic in so zakonito zaposleni na njenem ozemlju, kot tudi njihovim zakoncem in otrokom, ki zakonito prebivajo na Hrvaškem.

Člen 46

1. Ob upoštevanju razmer na trgu dela v državah članicah ter ob upoštevanju njihove zakonodaje in veljavnih pravil na področju mobilnosti delavcev:

— se obstoječe možnosti za zaposlovanje delavcev iz Hrvaške, ki jih nudijo države članice na podlagi dvostranskih sporazumov, ohranijo in se po možnosti še izboljšajo,

— druge države članice preučijo možnost sklenitve podobnih sporazumov.

2. Stabilizacijsko-pridružitveni svet preuči odobritev drugih izboljšav, vključno z možnostmi dostopa do strokovnega usposabljanja, v skladu z veljavnimi pravili in postopki držav članic ter ob upoštevanju razmer na trgu dela v državah članicah in v Skupnosti.

Člen 47

1. Sprejmejo se pravila za usklajevanje sistemov socialne varnosti za delavce s hrvaškim državljanstvom, ki so zakonito zaposleni na ozemlju države članice, in za člane njihovih družin, ki tam zakonito prebivajo. V ta namen se s sklepom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, ki ne sme vplivati na pravice ali obveznosti, ki izhajajo iz dvostranskih sporazumov, če ti sporazumi predvidevajo ugodnejšo obravnavo, določi naslednje:

— vse dobe zavarovanja, zaposlitve ali bivanja teh delavcev v različnih državah članicah se seštevajo za pokojnine in rente za primer starosti, invalidnosti in smrti ter za zdravstveno oskrbo teh delavcev in njihovih družinskih članov,

— vse pokojnine in rente za primer starosti, smrti, nesreče pri delu ali poklicne bolezni ali invalidnosti kot njihove posledice, z izjemo prejemkov, ki ne izhajajo iz prispevkov, so prosto prenosljive po stopnjah, ki se uporabljajo po zakonodaji države ali držav članic, ki jo/jih bremenijo,

— zadevni delavci prejemajo družinske dodatke za svoje družinske člane, kot je opredeljeno zgoraj.

2. Hrvaška prizna delavcem, ki so državljani države članice in so zakonito zaposleni na njenem ozemlju, ter njihovim družinski članom, ki na tem ozemlju zakonito prebivajo, podobno obravnavo, kot je opredeljena v drugi in tretji alinei odstavka 1.

POGLAVJE II

PRAVICA DO USTANAVLJANJA

Člen 48

V tem sporazumu:

(a) ‚družba Skupnosti’ oziroma ‚hrvaška družba’ pomeni družbo, ustanovljeno v skladu z zakonodajo države članice oziroma Hrvaške, ki ima statutarni sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja na ozemlju Skupnosti oziroma Hrvaške. Če pa ima družba, ustanovljena v skladu z zakonodajo države članice oziroma Hrvaške, samo svoj statutarni sedež na ozemlju Skupnosti oziroma Hrvaške, se taka družba šteje za družbo Skupnosti oziroma za hrvaško družbo, če je njeno delovanje v dejanski in trajni povezavi z gospodarstvom ene od držav članic oziroma Hrvaške;

(b) ‚hčerinska družba’ določene družbe pomeni družbo, ki je pod dejanskim nadzorom prve družbe;

(c) ‚podružnica’ družbe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z matično družbo, ki ima svojo upravo v tujini, ni treba poslovati neposredno z matično družbo, ampak lahko svoje posle sklenejo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe;

(d) ‚pravica do ustanavljanja’ pomeni: (i) za državljane pravico začeti opravljati gospodarske dejavnosti kot samozaposlene osebe in ustanavljati podjetja, zlasti družbe, ki jih dejansko nadzirajo. Status samozaposlene osebe in status lastnika podjetja ne dajeta pravice do iskanja ali sprejemanja zaposlitve na trgu dela druge pogodbenice niti pravice do dostopa na trg dela druge pogodbenice. Določbe tega poglavja se ne uporabljajo za državljane, ki niso izključno samozaposlene osebe; (ii) za družbe Skupnosti oziroma hrvaške družbe pa pravico začeti opravljati gospodarske dejavnosti z ustanavljanjem hčerinskih družb in podružnic na Hrvaškem oziroma v Skupnosti;

(e) ‚poslovanje’ pomeni opravljanje gospodarskih dejavnosti;

(f) ‚gospodarske dejavnosti’ načeloma vključujejo industrijske, trgovinske in poklicne dejavnosti ter obrtne dejavnosti;

(g) ‚državljan Skupnosti’ oziroma ‚hrvaški državljan’ pomeni fizično osebo, ki je državljan ene od držav članic oziroma Hrvaške;

(h) glede mednarodnega pomorskega prevoza, vključno z intermodalnimi operacijami, ki vključujejo pomorski del prevozne verige, veljajo določbe tega poglavja in poglavja III tudi za državljane držav članic oziroma hrvaške državljane, ki so ustanovljeni zunaj Skupnosti oziroma Hrvaške, in za ladjarske družbe, ki imajo sedež zunaj Skupnosti oziroma Hrvaške, in so pod nadzorom državljanov države članice oziroma državljanov Hrvaške, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici oziroma na Hrvaškem v skladu z veljavno zakonodajo te države članice oziroma Hrvaške;

(i) ‚finančne storitve’ pomenijo tiste dejavnosti, ki so opisane v Prilogi VI. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko razširi ali spremeni področje uporabe omenjene priloge.

Člen 49

1. Hrvaška na svojem ozemlju spodbuja poslovanje s strani družb in državljanov Skupnosti. V ta namen z začetkom veljavnosti tega sporazuma zagotovi:

(i) glede ustanavljanja družb Skupnosti obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja svojim lastnim družbam ali družbam katere koli tretje države, katera koli izmed teh obravnav je ugodnejša, in

(ii) glede poslovanja hčerinskih družb in podružnic družb Skupnosti, ustanovljenih na Hrvaškem, obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja svojim lastnim družbam in podružnicam ali družbam in podružnicam katere koli tretje države, katera koli izmed teh obravnav je ugodnejša.

2. Pogodbenice ne sprejemajo nobenih novih predpisov ali ukrepov, s katerimi bi uvajale diskriminacijo v primerjavi s svojimi lastnimi družbami glede ustanavljanja družb Skupnosti ali hrvaških družb na svojem ozemlju ali glede njihovega delovanja po ustanovitvi.

3. Skupnost in njene države članice z začetkom veljavnosti tega sporazuma zagotovijo:

(i) glede ustanavljanja hrvaških družb obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo države članice zagotavljajo svojim lastnim družbam ali kateri koli družbi katere koli tretje države, katera koli izmed teh obravnav je ugodnejša, in;

(ii) glede poslovanja hčerinskih družb in podružnic hrvaških družb, ustanovljenih na njihovem ozemlju, obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo države članice zagotavljajo svojim lastnim družbam in podružnicam ali katerim koli družbam in podružnicam katere koli tretje države, katera koli izmed teh obravnav je ugodnejša.

4. Štiri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma bo Stabilizacijsko-pridružitveni svet določil načine razširitve zgornjih določb na ustanavljanje državljanov obeh pogodbenic tega sporazuma, ki želijo začeti gospodarske dejavnosti izvajati kot samozaposlene osebe.

5. Ne glede na določbe tega člena:

(a) imajo od začetka veljavnosti tega sporazuma hčerinske družbe in podružnice družb Skupnosti pravico uporabe in najema nepremičnin na Hrvaškem;

(b) imajo hčerinske družbe družb Skupnosti tudi pravico pridobivati in uživati lastninsko pravico na nepremičninah na isti način kot hrvaške družbe, glede javnega dobra/dobrin v skupnem interesu pa enake pravice, kot jih uživajo hrvaške družbe, kadar so te pravice potrebne za opravljanje gospodarskih dejavnosti, za katere so te družbe ustanovljene, razen naravnih virov, kmetijskih zemljišč, gozdov in gozdnih površin. Štiri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma Stabilizacijsko-pridružitveni svet določi načine razširitve pravic iz tega odstavka na izključene sektorje.

(c) Štiri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma Stabilizacijsko-pridružitveni svet določi načine razširitve pravic iz točke (b), vključno s pravicami na izključenih sektorjih, na podružnice družb Skupnosti.

Člen 50

1. Ob upoštevanju določb člena 49 in z izjemo finančnih storitev, opisanih v Prilogi VI, lahko vsaka pogodbenica ureja ustanavljanje in delovanje gospodarskih družb in državljanov na njenem ozemlju, kolikor ti predpisi ne diskriminirajo gospodarskih družb in državljanov druge pogodbenice v primerjavi z lastnimi gospodarskimi družbami in državljani.

2. Ne glede na katere koli druge določbe tega sporazuma v zvezi s finančnimi storitvami pogodbenica lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom varnega in skrbnega poslovanja, vključno z ukrepi za zaščito investitorjev, položnikov, imetnikov zavarovalnih polic ali drugih oseb, oseb, ki so v fiduciarnem razmerju z izvajalcem finančnih storitev, ali da bi zagotovila celovitost in stabilnost finančnega sistema. Taki ukrepi se ne smejo uporabljati kot sredstvo, s katerim bi se pogodbenica izognila svojim obveznostim po tem sporazumu.

3. Nobena od določb tega sporazuma se ne more razlagati tako, da bi se od pogodbenice lahko zahtevalo, da razkrije informacije, ki se nanašajo na posle in račune posameznih strank, ali kakršne koli zaupne ali zaščitene informacije, s katerimi razpolagajo javni subjekti.

Člen 51

1. Določbe tega poglavja se ne uporabljajo za storitve zračnega prevoza, storitve prevoza po celinskih plovnih poteh in za storitve pomorske kabotaže.

2. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko oblikuje priporočila za izboljšanje stanja na področju ustanavljanja in poslovanja na področjih, ki jih zajema odstavek 1.

Člen 52

1. Določbe členov 49 in 50 ne izključujejo, da ena od pogodbenic na svojem ozemlju uporablja določena pravila v zvezi z ustanavljanjem in poslovanjem podružnic družb druge pogodbenice, ki niso inkorporirane na ozemlju prve pogodbenice, če so taka pravila upravičena zaradi pravnih ali tehničnih razlik med temi podružnicami v primerjavi s podružnicami družb, ki so registrirane na njenem ozemlju, oziroma pri finančnih storitvah zaradi varnega in skrbnega poslovanja.

2. Razlika v obravnavi ne sme presegati tega, kar je nujno potrebno zaradi navedenih pravnih ali tehničnih razlik, oziroma pri finančnih storitvah zaradi varnega in skrbnega poslovanja.

Člen 53

Da bi državljanom Skupnosti in hrvaškim državljanom olajšali začetek in opravljanje zakonsko urejenih poklicnih dejavnosti na Hrvaškem oziroma v Skupnosti, Stabilizacijsko-pridružitveni svet preuči, katere ukrepe je treba sprejeti za vzajemno priznavanje kvalifikacij. V ta namen lahko sprejme vse potrebne ukrepe.

Člen 54

1. Družba Skupnosti oziroma hrvaška družba, ustanovljena na hrvaškem ozemlju oziroma ozemlju Skupnosti, ima pravico, da v eni od svojih hčerinskih družb ali podružnic v skladu z veljavno zakonodajo države gostiteljice, kjer je bila ustanovljena, na hrvaškem ozemlju oziroma ozemlju Skupnosti zaposluje delavce, ki so državljani držav članic Skupnosti oziroma hrvaški državljani, pod pogojem, da so ti zaposleni ključno osebje, kot je opredeljeno v odstavku 2, in da so zaposleni izključno pri družbah, hčerinskih družbah ali podružnicah. Dovoljenja za bivanje in delo tako zaposlenih veljajo samo za čas take zaposlitve.

2. Ključno osebje zgoraj omenjenih družb, v nadaljnjem besedilu ‚organizacije’, so ‚znotraj podjetja premeščeno osebje’, kot je opredeljeno v točki (c) tega odstavka in razvrščeno v spodaj navedene kategorije, pod pogojem, da je organizacija pravna oseba in da so bile zadevne osebe pri njej zaposlene ali so bile njeni družbeniki (razen večinskih delničarjev) vsaj eno leto neposredno pred premestitvijo:

(a) osebe na vodilnih položajih v organizaciji, ki zlasti vodijo upravljanje podjetja, pri čemer jih na splošno nadzorujejo ali usmerjajo predvsem upravni odbor, delničarji podjetja ali drug enakovreden organ, katerih naloge obsegajo: — vodenje podjetja, enote ali podenote podjetja, — nadzor in kontrolo dela drugih nadzornih, poklicnih ali poslovodnih uslužbencev, — pooblastilo, da sami zaposlujejo in odpuščajo ali priporočajo zaposlovanje, odpuščanje ali druge kadrovske ukrepe;

(b) osebe, ki so zaposlene v organizaciji in imajo posebna znanja, ki so bistvena za poslovanje, raziskovalno opremo, tehniko ali vodenje podjetja. Presoja takega znanja se lahko poleg s posebnim znanjem, značilnim za posamezno organizacijo, izraža tudi z visoko stopnjo strokovne usposobljenosti za določeno vrsto dela ali poslovanja, ki zahteva posebno tehnično znanje, vključno z opravljanjem poklica, za opravljanje katerega je potrebno posebno dovoljenje;

(c) ‚znotraj podjetja premeščeno osebje’ pomeni fizične osebe, ki delajo znotraj organizacije na ozemlju pogodbenice in so zaradi opravljanja gospodarske dejavnosti začasno premeščene na ozemlje druge pogodbenice; zadevna organizacija mora imeti svoj glavni kraj poslovanja na ozemlju ene od pogodbenic, premestitev pa mora biti opravljena v podjetje (podružnico, hčerinsko družbo) te organizacije, ki dejansko opravlja podobno gospodarsko dejavnost na ozemlju druge pogodbenice.

3. Hrvaškim državljanom in državljanom Skupnosti se dovolita vstop in začasna prisotnost na ozemlju Skupnosti oziroma na hrvaškem ozemlju, kadar so ti predstavniki družb osebe na vodilnih položajih v organizaciji, kot je opredeljeno v odstavku 2(a) zgoraj, in so zadolženi za ustanovitev hčerinske družbe ali podružnice hrvaške družbe v Skupnosti oziroma hčerinske družbe ali podružnice družbe Skupnosti na Hrvaškem v eni izmed držav članic oziroma na Hrvaškem, kadar:

— se ti predstavniki ne ukvarjajo z neposredno prodajo ali ne opravljajo storitev, in

— je glavni kraj poslovanja družbe zunaj Skupnosti oziroma Hrvaške in nima nobenega drugega predstavnika, urada, podružnice ali hčerinske družbe v tej državi članici oziroma na Hrvaškem.

Člen 55

V prvih treh letih po dnevu začetku veljavnosti tega sporazuma lahko Hrvaška prehodno uvede ukrepe, ki odstopajo od določb tega poglavja glede pravice družb in državljanov Skupnosti iz določenih gospodarskih panog do ustanavljanja, in sicer panog, ki:

— so v prestrukturiranju ali v resnih težavah, zlasti kadar te težave povzročajo resne socialne probleme na Hrvaškem, ali

— se soočajo z možnostjo zaprtja ali občutnega zmanjšanja celotnega tržnega deleža, ki ga imajo hrvaške gospodarske družbe ali državljani v določenem sektorju ali gospodarski panogi na Hrvaškem, ali

— so novo nastajajoče gospodarske panoge na Hrvaškem.

Takšni ukrepi:

(i) se prenehajo uporabljati najkasneje pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma;

(ii) so primerni in potrebni, da se izboljša stanje; in

(iii) ne smejo uvajati diskriminacije glede dejavnosti družb ali državljanov Skupnosti, ki so v času uvedbe zadevnega ukrepa že ustanovljeni na Hrvaškem, v primerjavi s hrvaškimi družbami ali državljani.

Kadar koli je možno, Hrvaška pri načrtovanju in uporabi takšnih ukrepov zagotovi družbam in državljanom Skupnosti preferencialno obravnavo, v nobenem primeru pa jih ne obravnava manj ugodno kot družbe ali državljane iz katerih koli tretjih držav. Pred sprejetjem teh ukrepov se Hrvaška posvetuje s Stabilizacijsko-pridružitvenim svetom in jih ne začne izvajati prej kot en mesec po tem, ko je uradno obvestila Stabilizacijsko-pridružitveni svet o konkretnih ukrepih, ki jih namerava uvesti, razen kadar je zaradi nevarnosti nepopravljive škode treba sprejeti nujne ukrepe, pri čemer se Hrvaška posvetuje s Stabilizacijsko-pridružitvenim svetom takoj po njihovem sprejetju.

Po izteku tretjega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma lahko Hrvaška takšne ukrepe uvede ali ohrani samo z dovoljenjem Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in pod pogoji, ki jih ta določi.

POGLAVJE III

OPRAVLJANJE STORITEV

Člen 56

1. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo v skladu z naslednjimi določbami sprejele potrebne ukrepe, s katerimi bodo omogočile postopno opravljanje storitev s strani družb ali državljanov Skupnosti oziroma hrvaških družb ali državljanov, ustanovljenih v drugi državi pogodbenici, kot oseba, ki so ji te storitve namenjene.

2. Hkrati s procesom liberalizacije, omenjenim v odstavku 1, pogodbenice dopuščajo začasno gibanje fizičnih oseb, ki opravljajo storitve ali so pri izvajalcu storitev zaposlene kot ključno osebje, kot je opredeljeno v členu 54, vključno s fizičnimi osebami, ki so predstavniki družbe ali državljana Skupnosti oziroma hrvaške družbe ali državljana, in zaprosijo za začasni vstop v državo z namenom sklepanja poslov prodaje storitev ali sklepanja pogodb o prodaji storitev za tega izvajalca storitev, če se ti predstavniki ne ukvarjajo z neposredno prodajo potrošnikom ali sami ne opravljajo storitev.

3. Po štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme potrebne ukrepe za postopno izvajanje določb odstavka 1. Pri tem se upošteva napredek, ki so ga pogodbenice dosegle pri približevanju zakonodaj.

Člen 57

1. Pogodbenice ne sprejmejo nobenih ukrepov ali dejanj, ki bi bistveno zaostrila pogoje za opravljanje storitev s strani državljanov ali družb Skupnosti oziroma hrvaških državljanov ali družb, ustanovljenih v drugi državi pogodbenici, kot je oseba, ki so ji storitve namenjene, v primerjavi z razmerami, ki so obstajale na dan pred dnem začetka veljavnosti tega sporazuma.

2. Če ena pogodbenica meni, da imajo ukrepi, ki jih je po začetku veljavnosti sporazuma uvedla druga pogodbenica, za posledico bistveno bolj restriktivne razmere za opravljanje storitev v primerjavi z razmerami, ki so obstajale na dan začetka veljavnosti tega sporazuma, lahko prva pogodbenica zahteva posvetovanje z drugo pogodbenico.

Člen 58

Za opravljanje prevoznih storitev med Skupnostjo in Hrvaško se uporabljajo naslednje določbe:

1. V Protokolu 6 so določena pravila, ki urejajo odnose med pogodbenicami, kar zadeva kopenski promet, da bi tako zagotovili zlasti neoviran tranzitni cestni promet preko Hrvaške in Skupnosti v celoti, dejansko uporabo načela nediskriminacije in postopno uskladitev hrvaške prometne zakonodaje z zakonodajo Skupnosti.

2. Glede mednarodnega pomorskega prometa se pogodbenice zavezujejo, da bodo učinkovito uporabljale načelo neomejenega dostopa do trga in prometa na komercialni podlagi. (a) Zgornja določba ne vpliva na pravice in obveznosti, ki izhajajo iz Kodeksa vedenja linijskih konferenc Združenih narodov, kot jih uporablja ena ali druga pogodbenica tega sporazuma. Linijski prevozniki, ki niso člani Konference, lahko prosto konkurirajo linijskim prevoznikom, ki so člani Konference, če se ravnajo po načelu poštene konkurence na komercialni podlagi. (b) Pogodbenice potrjujejo svojo zavezanost okolju svobodne konkurence kot bistveni značilnosti trgovine s suhim in tekočim razsutim tovorom.

3. Pri uporabi načel iz odstavka 2 pogodbenice: (a) ne vključujejo klavzul o delitvi tovora v prihodnje dvostranske sporazume s tretjimi državami, razen v izjemnih okoliščinah, ko bi ladjarji iz ene od pogodbenic tega sporazuma sicer ne imeli učinkovite možnosti za trgovino z zadevno tretjo državo; (b) prepovedujejo dogovore o delitvi tovora v prihodnjih dvostranskih sporazumih o trgovini s suhim in tekočim razsutim tovorom; (c) z začetkom veljavnosti tega sporazuma odpravijo vse enostranske ukrepe ter upravne, tehnične in druge ovire, ki bi lahko imele omejevalne ali diskriminacijske učinke na svobodno opravljanje storitev v mednarodnem pomorskem prometu; (d) vsaka pogodbenica med drugim zagotavlja ladjam, ki jih upravljajo državljani ali družbe druge pogodbenice, obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo priznava svojim ladjam za dostop do pristanišč, ki so odprta za mednarodno trgovino, uporabo infrastrukture in pomožnih pomorskih storitev v pristaniščih, kot tudi s tem povezanih pristojbin in dajatev, carinskih objektov in dodelitev privezov ter naprav za natovarjanje in raztovarjanje.

4. Za zagotovitev usklajenega razvoja in postopne liberalizacije prometa med pogodbenicami v skladu z njihovimi vzajemnimi tržnimi potrebami se pogoji medsebojnega dostopa na trg v zračnem prometu uredijo s posebnimi sporazumi, o katerih se pogodbenice dogovorijo po začetku veljavnosti tega sporazuma.

5. Pred sklenitvijo sporazuma iz odstavka 4 pogodbenice ne sprejmejo nobenih ukrepov, ki bi bili bolj omejevalni ali diskriminacijski v primerjavi z razmerami, ki so obstajale pred začetkom veljavnosti tega sporazuma.

6. Hrvaška prilagodi svojo zakonodajo, vključno z upravnimi, tehničnimi in drugimi pravili, zakonodaji Skupnosti, ki velja na področju zračnega in kopenskega prometa, če to služi liberalizaciji in medsebojnemu dostopu na trge pogodbenic in olajšuje pretok potnikov in blaga.

7. Hkrati s splošnim napredkom pri doseganju ciljev tega poglavja Stabilizacijsko-pridružitveni svet preuči načine za ustvarjanje potrebnih pogojev za večjo svobodo pri izvajanju storitev zračnega in kopenskega prometa.

POGLAVJE IV

TEKOČA PLAČILA IN PRETOK KAPITALA

Člen 59

Pogodbenice se zavezujejo, da bodo v skladu z določbami člena VIII Statuta Mednarodnega denarnega sklada med Skupnostjo in Hrvaško v prosto konvertibilni valuti dovolile vsa plačila in prenose na tekočem računu plačilne bilance.

Člen 60

1. Glede transakcij na kapitalskem in finančnem računu plačilne bilance pogodbenice z začetkom veljavnosti tega sporazuma zagotovijo prost pretok kapitala v zvezi z neposrednimi naložbami v družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države gostiteljice, in naložbami v skladu z določbami poglavja II naslova V, kakor tudi likvidacijo ali repatriacijo teh naložb in kakršnega koli dobička, ki iz njih izvira.

2. Glede transakcij na kapitalskem in finančnem računu plačilne bilance pogodbenice z začetkom veljavnosti tega sporazuma zagotovijo prosti pretok kapitala, ki se nanaša na kredite v zvezi s trgovinskim poslovanjem ali opravljanjem storitev, v katerih sodeluje rezident ene od pogodbenic, ter finančnimi posojili in krediti z zapadlostjo več kot eno leto.

Od začetka veljavnosti tega sporazuma Hrvaška s polno in primerno uporabo svojih obstoječih postopkov dovoli, da državljani držav članic Evropske unije na Hrvaškem pridobivajo nepremičnine, z izjemo področij in stvari s seznama v Prilogi VII. V roku štirih let po začetku veljavnosti tega sporazuma Hrvaška postopno prilagodi svojo zakonodajo glede pridobitve nepremičnin s strani državljanov držav članic Evropske unije na Hrvaškem, da bi tako zagotovila enako obravnavanje, kakor so ga deležni hrvaški državljani. Ob koncu četrtega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma Stabilizacijsko-pridružitveni svet preuči načine razširitve teh pravic na področja in stvari s seznama v Prilogi VII.

Prav tako pogodbenice od četrtega leta dalje po začetku veljavnosti tega sporazuma zagotavljajo prosti pretok kapitala, ki se nanaša na portfeljske naložbe ter finančna posojila in kredite z zapadlostjo manj kot eno leto.

3. Brez poseganja v odstavek 1 pogodbenice ne uvajajo nobenih novih omejitev za pretok kapitala in tekoča plačila med rezidenti Skupnosti in Hrvaške ter ne zaostrujejo obstoječih režimov.

4. Kadar v izjemnih okoliščinah pretok kapitala med Skupnostjo in Hrvaško povzroči ali grozi, da bo povzročil resne težave pri delovanju tečajne ali monetarne politike v Skupnosti ali na Hrvaškem, lahko Skupnost oziroma Hrvaška brez poseganja v določbe člena 59 in tega člena sprejme zaščitne ukrepe v zvezi s pretokom kapitala med Skupnostjo in Hrvaško za obdobje največ šestih mesecev, če so taki ukrepi nujno potrebni.

5. Nobena od zgornjih določb ne omejuje pravic gospodarskih subjektov pogodbenic, da bi bili deležni bolj ugodnega obravnavanja, predvidenega v katerem koli obstoječem dvostranskem ali večstranskem sporazumu, v katerega so vključene pogodbenice tega sporazuma.

6. Pogodbenice se med seboj posvetujejo z namenom, da bi omogočile lažji pretok kapitala med Skupnostjo in Hrvaško za spodbujanje uresničevanja ciljev tega sporazuma.

Člen 61

1. V prvih štirih letih po začetku veljavnosti tega sporazuma pogodbenice sprejmejo ukrepe, ki omogočajo ustvarjanje potrebnih razmer za nadaljnje postopno uvajanje uporabe pravil Skupnosti o prostem pretoku kapitala.

2. Do izteka četrtega leta po dnevu začetka veljavnosti tega sporazuma Stabilizacijsko-pridružitveni svet določi načine za polno uporabo pravil Skupnosti o pretoku kapitala.

POGLAVJE V

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 62

1. Določbe tega naslova se uporabljajo ob upoštevanju omejitev, ki so upravičene zaradi javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.

2. Ne uporabljajo se za dejavnosti, ki so na ozemlju ene od pogodbenic, četudi občasno, povezane z izvajanjem javne oblasti.

Člen 63

Za namen tega naslova nobena določba tega sporazuma pogodbenicam ne preprečuje uporabe njihovih zakonov in predpisov v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, zaposlitvijo, delovnimi pogoji, pravice do ustanavljanja za fizične osebe, in opravljanjem storitev, pod pogojem, da jih pogodbenice ne uporabljajo tako, da bi s tem izničile ali omejile koristi, ki za katero koli pogodbenico izhajajo iz posamezne določbe tega sporazuma. Ta določba ne posega v uporabo člena 62.

Člen 64

Določbe tega naslova veljajo tudi za družbe, ki jih skupaj nadzirajo in so v izključni lasti hrvaških družb ali državljanov in družb ali državljanov Skupnosti.

Člen 65

1. Obravnavanje po načelu države z največjimi ugodnostmi, odobreno v skladu z določbami tega naslova, se ne uporablja za davčne ugodnosti, ki jih pogodbenice nudijo ali jih bodo nudile v prihodnosti na podlagi sporazumov o izogibanju dvojnega obdavčenja ali drugih davčnih dogovorov.

2. Nobena določba tega naslova se ne razlaga tako, da bi pogodbenicam preprečevala sprejetje ali uveljavitev kakršnega koli ukrepa, katerega cilj je preprečevanje izogibanja davkom ali davčne utaje v skladu z davčnimi določbami sporazumov o izogibanju dvojnemu obdavčenju in drugih davčnih dogovorov ali notranje davčne zakonodaje.

3. Nobena določba tega naslova se ne razlaga tako, da bi državam članicam ali Hrvaški pri uporabi ustreznih določb njihove davčne zakonodaje preprečevala razlikovanje med davkoplačevalci, ki niso v enakem položaju, zlasti glede na kraj njihovega prebivališča.

Člen 66

1. Pogodbenice si prizadevajo, da se, kadar koli je to mogoče, iz plačilnobilančnih razlogov izognejo uvedbi omejevalnih ukrepov, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na uvoz. Pogodbenica, ki take ukrepe sprejme, čim prej predloži drugi pogodbenici časovni razpored za njihovo odpravo.

2. Če ima ena ali več držav članic ali Hrvaška resne plačilnobilančne težave ali kadar ji take težave neposredno grozijo, lahko Skupnost ali Hrvaška v skladu s pogoji Sporazuma STO sprejme omejevalne ukrepe, vključno z ukrepi povezanimi z uvozom, ki pa morajo biti časovno omejeni in ne smejo trajati dlje, kot je nujno potrebno za izboljšanje položaja plačilne bilance. Skupnost oziroma Hrvaška mora o tem takoj obvestiti drugo pogodbenico.

3. Noben omejevalni ukrep se ne uporablja za prenose v zvezi z naložbami in še zlasti ne za repatriacijo vloženih ali ponovno vloženih zneskov ali za vse vrste prihodkov, ki iz tega izvirajo.

Člen 67

Določbe tega naslova se postopno prilagajajo, zlasti v luči zahtev, ki izhajajo iz člena V Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS).

Člen 68

Določbe tega sporazuma ne posegajo v uporabo katerega koli ukrepa s strani ene ali druge pogodbenice, ki je potreben, da se prepreči izogibanje ukrepom glede dostopa tretjih držav na njen trg v skladu s tem sporazumom.

NASLOV VI

PRIBLIŽEVANJE ZAKONODAJE, UVELJAVLJANJE ZAKONODAJE IN PRAVILA O KONKURENCI

Člen 69

1. Pogodbenice priznavajo pomen približevanja obstoječe hrvaške zakonodaje zakonodaji Skupnosti. Hrvaška si prizadeva zagotoviti postopno združljivost svoje obstoječe in prihodnje zakonodaje s pravnim redom Skupnosti.

2. Približevanje se bo pričelo na dan podpisa Sporazuma in se bo do konca obdobja, določenega v členu 5 tega sporazuma, postopoma razširilo na vse dele pravnega reda Skupnosti iz tega sporazuma. V zgodnji fazi bo osredotočeno zlasti na osnovne dele pravnega reda na področju notranjega trga, kakor tudi na druga področja, povezana s trgovino, in sicer na podlagi programa, o katerem se dogovorita Komisija Evropskih skupnosti in Hrvaška. Hrvaška bo v dogovoru s Komisijo Evropskih skupnosti opredelila tudi podrobnosti o načinu spremljanja približevanja zakonodaje in ukrepov, ki jih je treba sprejeti za uveljavljanje zakonodaje.

Člen 70

Konkurenca in druge gospodarske določbe

1. V kolikor bi to lahko prizadelo trgovino med Skupnostjo in Hrvaško, je s pravilnim izvajanjem tega sporazuma nezdružljivo naslednje:

(i) vsi sporazumi med podjetji, sklepi podjetniških združenj in usklajena ravnanja med podjetji, katerih cilj oziroma posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;

(ii) zloraba prevladujočega položaja enega ali več podjetij na ozemlju Skupnosti ali Hrvaške kot celote ali na znatnem delu tega ozemlja;

(iii) vsaka državna pomoč, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali izdelkom.

2. Vsako ravnanje, ki je v nasprotju s tem členom, se oceni po merilih, ki izhajajo iz uporabe pravil o konkurenci, ki se uporabljajo v Skupnosti, zlasti iz členov 81, 82, 86 in 87 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in razlagalnih instrumentov, ki so jih sprejele institucije Skupnosti.

3. Pogodbenice zagotovijo, da bo imel neodvisen javni organ dovolj pooblastil za polno izvajanje odstavka 1(i) in (ii) tega člena, za zasebna in javna podjetja ter podjetja, katerim so bile dodeljene posebne pravice.

4. Hrvaška ustanovi neodvisen organ, ki ima pooblastila za polno izvajanje odstavka 1(iii) tega člena, v roku enega leta od dne začetka veljavnosti tega sporazuma. Takšen organ ima med drugim pooblastila, da odobri programe državnih pomoči in posamezne pomoči v skladu z odstavkom 2 tega člena, kakor tudi pooblastila za odreditev vračila državne pomoči, ki je bila dodeljena nezakonito.

5. Vsaka pogodbenica zagotovi preglednost na področju državnih pomoči, med drugim tako, da drugi pogodbenici predloži redno letno poročilo ali enakovreden dokument v skladu z metodologijo in predstavitvijo poročila Skupnosti o državnih pomočeh. Na zahtevo ene pogodbenice druga pogodbenica priskrbi informacije o določenih posameznih primerih državne pomoči.

6. Hrvaška sestavi izčrpen inventar programov pomoči, ki so bili sprejeti pred ustanovitvijo organa iz odstavka 4, in takšne programe pomoči uskladi z merili iz odstavka 2 v roku največ štirih let od dne začetka veljavnosti tega sporazuma.

7. (a) Za namene uporabe določb iz odstavka 1(iii) se pogodbenice strinjajo, da se v prvih štirih letih od dne začetka veljavnosti tega sporazuma vsaka državna pomoč, ki jo dodeli Hrvaška, ocenjuje ob upoštevanju dejstva, da se Hrvaško šteje za območje, ki je enako območjem Skupnosti, opisanim v členu 87(3)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. (b) V treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma Hrvaška Komisiji Evropskih skupnosti predloži podatke o svojem BDP na prebivalca, usklajene na ravni NUTS II. Organ iz odstavka 4 in Komisija Evropskih skupnosti nato skupaj ocenita upravičenost hrvaških regij kot tudi največje stopnje intenzivnosti pomoči zanje, z namenom sestave regionalnega zemljevida pomoči na podlagi ustreznih smernic Skupnosti.

8. V zvezi z izdelki iz poglavja II naslova IV se:

— odstavek 1(iii) ne uporablja,

— se vsa ravnanja, ki so v nasprotju z odstavkom 1(i), ocenjujejo v skladu z merili, ki jih je določila Skupnost na podlagi členov 36 in 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in posebnimi instrumenti Skupnosti, ki so bili sprejeti na tej podlagi.

9. Če katera od pogodbenic meni, da je določeno ravnanje nezdružljivo s pogoji iz odstavka 1 tega člena, lahko sprejme ustrezne ukrepe po posvetovanju v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ali po tridesetih delovnih dneh po tem, ko mu je zadevo predložila v obravnavo.

Nič v tem členu ne posega ali vpliva na sprejem protidampinških ali izravnalnih ukrepov s strani katere koli od pogodbenic v skladu z ustreznimi členi Sporazuma GATT 1994 in Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ali s tem povezano notranjo zakonodajo.

Člen 71

Intelektualna, industrijska in poslovna lastnina

1. Na podlagi določb tega člena in Priloge VIII pogodbenice potrjujejo pomen, ki ga pripisujejo zagotavljanju ustreznega in učinkovitega varstva in uveljavljanja pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine.

2. Najkasneje tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma Hrvaška sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev ravni varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, ki bo podobna ravni varstva v Skupnosti, vključno z učinkovitimi sredstvi za uveljavljanje teh pravic.

3. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko sklene, da se Hrvaško zaveže, da pristopi k določenim večstranskim sporazumom na tem področju.

4. Če se pojavijo težave na področju intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, ki vplivajo na pogoje trgovanja, se na zahtevo ene od pogodbenic nemudoma predložijo Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu z namenom, da se dosežejo vzajemno zadovoljive rešitve.

Člen 72

Javna naročila

1. Pogodbenice štejejo odpiranje oddaje javnih naročil na podlagi nediskriminacije in vzajemnosti, zlasti v okviru STO, za zaželen cilj.

2. Hrvaškim družbam se, ne glede na to, ali so ustanovljene v Skupnosti ali ne, z začetkom veljavnosti tega sporazuma zagotovi dostop do postopkov oddaje javnih naročil v Skupnosti po pravilih Skupnosti za javna naročila, pri čemer se te družbe ne obravnavajo manj ugodno kot družbe Skupnosti.

Zgornje določbe se uporabljajo tudi za sektor javnih služb potem, ko hrvaška vlada sprejme zakonodajo, s katero uvede pravila Skupnosti na tem področju. Skupnost periodično preverja, ali je Hrvaška res sprejela to zakonodajo.

Družbam Skupnosti, ki niso ustanovljene na Hrvaškem, se najkasneje v treh letih po začetku veljavnosti tega sporazuma zagotovi dostop do postopkov oddaje javnih naročil na Hrvaškem v skladu z Zakonom o javnih naročilih, pri čemer se te družbe ne obravnavajo manj ugodno kot hrvaške družbe. Družbe Skupnosti, ustanovljene na Hrvaškem na podlagi določb poglavja II naslova V, imajo z začetkom veljavnosti tega sporazuma dostop do postopkov oddaje javnih naročil, pri čemer se te družbe ne obravnavajo manj ugodno kot hrvaške družbe.

Stabilizacijsko-pridružitveni svet periodično preverja možnost, da Hrvaška zagotovi dostop do postopkov oddaje naročil na Hrvaškem vsem družbam Skupnosti.

3. Glede ustanavljanja podjetij, poslovanja in opravljanja storitev med Skupnostjo in Hrvaško kot tudi glede zaposlovanja in gibanja delavcev, povezanega z izpolnjevanjem javnih naročil, se uporabljajo določbe členov 45 do 68.

Člen 73

Standardizacija, meroslovje, akreditacija in ugotavljanje skladnosti

1. Hrvaška sprejme potrebne ukrepe, da bi postopno dosegla skladnost s tehničnimi predpisi Skupnosti in evropskimi postopki standardizacije, meroslovja, akreditacije in ugotavljanja skladnosti.

2. V ta namen pogodbenice že v zgodnji fazi začnejo:

— spodbujati uporabo tehničnih predpisov Skupnosti in evropskih standardov, preizkušanja ter postopkov ugotavljanja skladnosti,

— po potrebi sklepati Evropske protokole o ugotavljanju skladnosti,

— spodbujati razvoj infrastrukture za zagotavljanje kakovosti: standardizacije, meroslovja, akreditacije in ugotavljanja skladnosti,

— spodbujati sodelovanje Hrvaške pri delu specializiranih evropskih organizacij, zlasti CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC in EUROMET.

Člen 74

Varstvo potrošnikov

Pogodbenice bodo sodelovale, da bi standarde varstva potrošnikov na Hrvaškem prilagodile standardom Skupnosti. Učinkovito varstvo potrošnikov je potrebno za zagotavljanje pravilnega delovanja tržnega gospodarstva, odvisno pa bo od razvoja upravne infrastrukture, s katero se zagotavlja tržni nadzor in uveljavljanje zakonodaje na tem področju.

V ta namen in ob upoštevanju skupnih interesov bodo pogodbenice spodbujale in zagotavljale:

— usklajevanje zakonodaje in prilagajanje varstva potrošnikov na Hrvaškem varstvu, ki velja v Skupnosti,

— politiko aktivnega varstva potrošnikov, vključno z boljšim obveščanjem in razvojem neodvisnih organizacij,

— učinkovito zakonsko varstvo potrošnikov, da bi izboljšali kakovost potrošniškega blaga in vzdrževali ustrezne varnostne standarde.

NASLOV VII

PRAVOSODJE IN NOTRANJE ZADEVE

UVOD

Člen 75

Krepitev institucij in pravne države

Pri sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev bodo pogodbenice posebno pozornost namenjale utrjevanju pravne države in krepitvi institucij na vseh ravneh področij splošne uprave, še posebej pa pri uveljavljanju zakonodaje ter v pravosodnem aparatu.

Sodelovanje na področju pravosodja bo posebej usmerjeno na neodvisnost sodstva, izboljšanje njegove učinkovitosti in na usposabljanje za opravljanje pravnih poklicev.

SODELOVANJE NA PODROČJU GIBANJA OSEB

Člen 76

Vizumi, kontrole na mejah, azil in migracije

1. Pogodbenice sodelujejo na področju vizumov, kontrol na mejah, azila in migracij ter bodo vzpostavile okvir za sodelovanje na teh področjih, tudi na regionalni ravni.

2. Sodelovanje v zadevah iz odstavka 1 temelji na medsebojnih posvetovanjih in tesni koordinaciji med pogodbenicami ter vključuje tehnično in upravno pomoč pri:

— izmenjavi informacij o zakonodaji in praksi,

— pripravi zakonodaje,

— izboljševanju učinkovitosti institucij,

— usposabljanju osebja,

— varnosti potnih listin in odkrivanju ponarejenih potnih listin.

3. Sodelovanje bo usmerjeno zlasti:

— na področju azila, v razvoj in izvajanje nacionalne zakonodaje za doseganje standardov Ženevske konvencije iz leta 1951 in Newyorškega protokola iz leta 1967, da bi tako zagotovili spoštovanje načela nevračanja,

— na področju zakonitih migracij, v pravila za dovolitev vstopa ter pravice in status teh oseb. V zvezi z migracijami pogodbenice soglašajo s pravičnim obravnavanjem državljanov drugih držav, ki zakonito prebivajo na njihovih ozemljih, in spodbujanjem politike vključevanja, katere cilj je zagotovitev pravic in obveznosti, ki so primerljive s pravicami in obveznostmi njihovih državljanov.

Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko v okviru tega člena priporoči dodatna področja sodelovanja.

Člen 77

Preprečevanje in nadzor nezakonitega priseljevanja; ponovni sprejem

1. Pogodbenice soglašajo, da bodo sodelovale pri preprečevanju in nadzoru nezakonitega priseljevanja. V ta namen:

— Hrvaška soglaša, da bo ponovno sprejela vse svoje državljane, ki so nezakonito navzoči na ozemlju katere od držav članic, in sicer na zahtevo slednje in brez nadaljnjih formalnosti,

— in vsaka izmed držav članic Evropske unije soglaša, da bo ponovno sprejela vse svoje državljane, ki so nezakonito navzoči na hrvaškem ozemlju, in sicer na zahtevo Hrvaške in brez nadaljnjih formalnosti.

Države članice Evropske unije in Hrvaška bodo svojim državljanom zagotovile ustrezne osebne dokumente in s tem povezano potrebno upravno pomoč.

2. Pogodbenice soglašajo, da bodo na zahtevo sklenile sporazum med Hrvaško in Evropsko skupnostjo o posebnih obveznostih Hrvaške in držav članic Evropske unije v zvezi s ponovnim sprejemom, vključno z obveznostjo ponovnega sprejema državljanov drugih držav in oseb brez državljanstva.

3. Hrvaška soglaša, da bo do sklenitve sporazuma s Skupnostjo iz odstavka 2 na zahtevo države članice s posameznimi državami članicami Evropske unije sklenila dvostranske sporazume, ki bodo urejali posebne obveznosti ponovnega sprejema med Hrvaško in zadevno državo članico, vključno z obveznostjo ponovnega sprejema državljanov drugih držav in oseb brez državljanstva.

4. Stabilizacijsko-pridružitveni svet preuči druge načine skupnega prizadevanja za preprečevanje in nadzor nezakonitega priseljevanja, vključno s trgovino z ljudmi.

SODELOVANJE NA PODROČJU PRANJA DENARJA IN PREPOVEDANIH DROG

Člen 78

Pranje denarja

1. Pogodbenice soglašajo, da si je treba močno prizadevati in sodelovati z namenom, da se prepreči uporaba njihovih finančnih sistemov za pranje prihodkov iz kriminalnih dejavnosti na splošno ter zlasti iz nedovoljenega trgovanja s prepovedanimi drogami.

2. Sodelovanje na tem področju lahko vključuje upravno in tehnično pomoč z namenom podpore izvajanju predpisov in učinkovitemu delovanju ustreznih standardov in mehanizmov za boj proti pranju denarja, ki so enakovredni standardom Skupnosti in ustreznih mednarodnih forumov na tem področju.

Člen 79

Sodelovanje na področju prepovedanih drog

1. V mejah svojih pooblastil in pristojnosti pogodbenice sodelujejo, da bi zagotovile uravnotežen in enoten pristop glede nadzora nad drogami. Cilj politik in ukrepov nadzora nad drogami je zmanjšanje preskrbe, prometa in povpraševanja po prepovedanih drogah, kot tudi bolj učinkovit nadzor nad predhodnimi sestavinami.

2. Pogodbenice se dogovorijo o potrebnih načinih sodelovanja za dosego teh ciljev. Ukrepi temeljijo na skupno dogovorjenih načelih v skladu s strategijo EU na področju nadzora nad drogami.

Sodelovanje med pogodbenicami obsega tehnično in upravno pomoč, predvsem na naslednjih področjih:

— priprava nacionalne zakonodaje in politik,

— vzpostavljanje institucij in informacijskih centrov,

— usposabljanje osebja,

— raziskave v zvezi z drogami, in

— preprečevanje zlorabe predhodnih sestavin, ki se uporabljajo za nedovoljeno proizvodnjo drog.

Pogodbenice se lahko dogovorijo, da se vključijo tudi druga področja.

SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH

Člen 80

Preprečevanje in boj proti kriminalu in drugim nezakonitim dejanjem

1. Pogodbenice soglašajo, da bodo sodelovale v boju in preprečevanju organiziranega in drugih oblik kriminala in nezakonitih dejanj, kot so:

— trgovanje z ljudmi,

— nezakonite gospodarske dejavnosti, zlasti korupcija, ponarejanje denarja, nezakoniti posli z izdelki, kot so industrijski odpadki, radioaktivni material, in posli z nezakonitimi ali ponarejenimi izdelki,

— nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi,

— tihotapljenje,

— nedovoljen promet z orožjem,

— terorizem.

Sodelovanje v zgornjih zadevah bo potekalo na podlagi posvetovanj in tesne koordinacije med pogodbenicami.

2. Tehnična in upravna pomoč na tem področju lahko vključuje:

— pripravo nacionalne kazenske zakonodaje,

— izboljšanje učinkovitosti institucij, ki so zadolžene za boj in preprečevanje kriminala,

— usposabljanje osebja in razvoj preiskovalnih zmogljivosti,

— oblikovanje ukrepov za preprečevanje kriminala.

NASLOV VIII

POLITIKE SODELOVANJA

Člen 81

1. Skupnost in Hrvaška vzpostavita tesno sodelovanje z namenom prispevati k možnostim za razvoj in rast na Hrvaškem. Takšno sodelovanje v korist obeh pogodbenic in na najširši možni podlagi krepi obstoječe gospodarske vezi.

2. Politike in drugi ukrepi bodo usmerjeni v spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja Hrvaške. Te politike naj bi zagotovile, da se okoljski preudarki upoštevajo že od samega začetka in v celoti ter da odražajo zahteve po skladnem socialnem razvoju.

3. Politike sodelovanja so vključene v regionalni okvir sodelovanja. Posebno pozornost bo treba posvetiti ukrepom, ki lahko spodbudijo sodelovanje med Hrvaško in njenimi sosednjimi državami, vključno z državami članicami, kar bi prispevalo k regionalni stabilnosti. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko določi prednostne naloge med in v okviru politik sodelovanja, opisanih v nadaljevanju.

Člen 82

Gospodarska politika

1. Skupnost in Hrvaška olajšujeta proces gospodarskih reform tako, da sodelujeta v izboljševanju razumevanja temeljev njunih gospodarstev ter v izvajanju gospodarske politike v tržnem gospodarstvu.

2. V ta namen Skupnost in Hrvaška sodelujeta tako, da:

— izmenjujeta informacije o makroekonomskih dosežkih, napovedih in strategijah razvoja,

— skupaj analizirata gospodarska vprašanja v skupnem interesu, vključno z oblikovanjem gospodarske politike in instrumentov za njeno izvajanje,

— spodbujata širše sodelovanje z namenom pospeševanja dotoka znanja in izkušenj ter dostopa do novih tehnologiij.

3. Na prošnjo hrvaških organov lahko Skupnost zagotovi pomoč, namenjeno podpori hrvaškim prizadevanjem za postopno približevanje njenih politik politikam ekonomske in monetarne unije. Sodelovanje na tem področju bo vključevalo neformalno izmenjavo informacij v zvezi z načeli in delovanjem ekonomske in monetarne unije ter Evropskega sistema centralnih bank.

Člen 83

Sodelovanje na področju statistike

1. Namen sodelovanja na področju statistike je razvoj učinkovitega in trajnostnega statističnega sistema, ki bo zmožen pravočasnega zagotavljanja zanesljivih, objektivnih in točnih podatkov, potrebnih za načrtovanje in spremljanje procesa prehoda in reform na Hrvaškem. Tak sistem bo Državnemu zavodu za statistiko Republike Hrvaške omogočil bolje zadovoljevati potrebe svojih strank, tako javne uprave kot zasebnih podjetij. Statistični sistem bo spoštoval temeljna statistična načela, ki so jih izdali Združeni narodi, in določbe evropske statistične zakonodaje ter se bo razvijal v smeri pravnega reda Skupnosti.

2. V ta namen lahko pogodbenice sodelujejo zlasti z namenom:

— spodbujanja razvoja učinkovite statistične službe na Hrvaškem, ki temelji na ustreznem institucionalnem okviru,

— usklajevanja z mednarodnimi in evropskimi standardi in klasifikacijo, da bi nacionalnemu statističnemu sistemu omogočili, da se prilagodi pravnemu redu Skupnosti na področju statistike,

— zagotavljanja ustreznih socialno-ekonomskih podatkov gospodarskim subjektom zasebnega in javnega sektorja in raziskovalcem,

— zagotavljanja podatkov, potrebnih za nadaljevanje in spremljanje gospodarske reforme,

— zagotavljanja zaupnosti posameznih podatkov,

— postopnega povečanja obsega zbiranja podatkov in njihovega posredovanja v evropski statistični sistem.

3. Sodelovanje na tem področju vključuje zlasti izmenjavo informacij o metodah, prenos znanja in izkušenj ter usposabljanje.

Člen 84

Bančništvo, zavarovalništvo in druge finančne storitve

1. Pogodbenice sodelujejo z namenom, da bi vzpostavile in razvile ustrezen okvir za spodbujanje sektorjev bančništva, zavarovalništva in finančnih storitev na Hrvaškem.

Sodelovanje se osredotoča na:

— sprejetje skupnega računovodskega sistema, združljivega z evropskimi standardi,

— krepitev in prestrukturiranje bančništva, zavarovalništva in drugih finančnih sektorjev,

— izboljšanje nadzora in urejanja bančništva ter drugih finančnih storitev,

— izmenjavo informacij, zlasti v zvezi s predlagano zakonodajo,

— pripravo prevodov in terminoloških glosarjev.

2. Pogodbenice sodelujejo z namenom, da bi na Hrvaškem razvile učinkovite revizijske sisteme na podlagi usklajenih metod in postopkov Skupnosti.

Sodelovanje se osredotoča na:

— tehnično pomoč hrvaškemu Državnemu uradu za revizijo,

— ustanovitev internih revizijskih enot v uradnih agencijah,

— izmenjavo informacij o revizijskih sistemih,

— standardizacijo revizijske dokumentacije,

— usposabljanje in svetovanje.

Člen 85

Spodbujanje in zaščita naložb

1. Namen sodelovanja med pogodbenicami je ustvariti ugodno ozračje za domače in tuje zasebne naložbe.

2. Posebni cilji sodelovanja so:

— da bi Hrvaška izboljšala pravni okvir, tako da bo ugodnejši za naložbe in njihovo zaščito,

— po potrebi sklepanje dvostranskih sporazumov z državami članicami o spodbujanju in zaščiti naložb,

— izboljšanje zaščite naložb.

Člen 86

Industrijsko sodelovanje

1. Namen sodelovanja je spodbujati posodobitev in prestrukturiranje industrije in posameznih sektorjev na Hrvaškem kot tudi industrijsko sodelovanje med gospodarskimi subjekti obeh strani, s ciljem zlasti krepiti zasebni sektor pod pogoji, ki zagotavljajo varstvo okolja.

2. V pobudah za industrijsko sodelovanje se upoštevajo prednostne naloge, ki jih določita pogodbenici. Pri tem bosta upoštevali regionalne vidike industrijskega razvoja in možnost spodbujanja nadnacionalnih partnerstev. Pobude naj bi bile zlasti namenjene oblikovanju primernega okvira za podjetja, izboljšanju poslovodnega znanja in izkušenj ter spodbujanju trgov, preglednosti trga in poslovnega okolja. Posebna pozornost se posveti oblikovanju učinkovitih dejavnosti za spodbujanje izvoza na Hrvaškem.

Člen 87

Mala in srednje velika podjetja

Pogodbenice si prizadevajo za razvoj in krepitev malih in srednje velikih podjetij v zasebnem sektorju in za ustanavljanje novih podjetij na področjih, ki ponujajo možnost za rast in sodelovanje med malimi in srednje velikimi podjetji v Skupnosti in na Hrvaškem.

Člen 88

Turizem

1. Namen sodelovanja med pogodbenicami na področju turizma je olajševanje in spodbujanje turizma in turističnega prometa s prenosom znanja in izkušenj, sodelovanje Hrvaške v pomembnih evropskih turističnih organizacijah in iskanje možnosti za skupne aktivnosti.

2. Sodelovanje vključuje zlasti:

— izmenjavo informacij o pomembnejših vprašanjih v skupnem interesu, ki zadevajo turistično dejavnost, ter prenos znanja in izkušenj,

— spodbujanje razvoja infrastrukture, ki bo ugodno vplivala na vlaganja v turistično dejavnost,

— preučevanje možnosti za regionalne turistične projekte.

Člen 89

Carine

1. Pogodbenice sodelujejo, da bi zagotovile spoštovanje vseh določb, ki naj bi bile sprejete na področju trgovine, in da bi dosegle prilagoditev hrvaškega carinskega sistema sistemu Skupnosti ter s tem pripomogle k liberalizaciji, ki jo predvideva ta sporazum.

2. Sodelovanje vključuje zlasti:

— možnost medsebojne povezave med tranzitnima sistemoma Skupnosti in Hrvaške kot tudi uporabo enotne upravne listine (EUL),

— izboljšanje in poenostavitev inšpekcij in formalnosti v zvezi s prevozom blaga,

— razvoj čezmejne infrastrukture med pogodbenicami,

— razvoj podpore v okviru carinskega sodelovanja pri uvedbi sodobnih carinskih informacijskih sistemov,

— izmenjavo informacij, vključno o metodah preiskovanja,

— sprejem Kombinirane nomenklature s strani Hrvaške,

— usposabljanje carinikov.

3. Brez poseganja v nadaljnje oblike sodelovanja, predvidene v tem sporazumu, in zlasti brez poseganja v člene 77, 78 in 80 medsebojna pomoč med upravnimi organi v carinskih zadevah pogodbenic poteka v skladu z določbami Protokola 5.

Člen 90

Obdavčenje

Pogodbenice bodo vzpostavile sodelovanje na področju obdavčenja, vključno z ukrepi za nadaljnjo reformo davčnega sistema in prestrukturiranje davčne uprave, da bi tako zagotovile učinkovitost pri pobiranju davkov in v boju proti davčnim goljufijam.

Člen 91

Sodelovanje na socialnem področju

1. Na področju zaposlovanja se sodelovanje med pogodbenicami osredotoča predvsem na izboljšanje storitev pri iskanju zaposlitve in poklicnem svetovanju, zagotovitev podpornih ukrepov in spodbujanje lokalnega razvoja kot pomoči pri prestrukturiranju industrije in trga dela. Sodelovanje vključuje tudi ukrepe, kot so študije, napotitev strokovnjakov ter dejavnosti obveščanja in usposabljanja.

2. Na področju socialne varnosti je sodelovanje med pogodbenicami usmerjeno v prilagajanje hrvaškega sistema socialne varnosti novim gospodarskim in družbenim zahtevam, predvsem z zagotavljanjem storitev strokovnjakov ter organiziranjem različnih dejavnosti obveščanja in usposabljanja.

3. Sodelovanje med pogodbenicami vključuje tudi prilagajanje hrvaške zakonodaje o delovnih pogojih ter enakih možnostih za ženske in moške.

4. Pogodbenice razvijajo medsebojno sodelovanje z namenom, da bi izboljšale raven varovanja zdravja in varnosti delavcev, pri čemer kot izhodišče jemljejo doseženo raven varstva v Skupnosti.

Člen 92

Kmetijstvo in živilsko-predelovalni sektor

Namen sodelovanja na tem področju je posodobitev in prestrukturiranje kmetijstva in živilsko-predelovalnega sektorja skladno s pravili in standardi Skupnosti, gospodarjenje z vodami, razvoj podeželja, postopna uskladitev veterinarske in fitosanitarne zakonodaje s standardi Skupnosti in razvoj na področju gozdarstva na Hrvaškem.

Člen 93

Ribištvo

Skupnost in Hrvaška raziščeta možnost določitve področij v skupnem interesu na področju ribištva, ki bi po svojem značaju morala biti v obojestransko korist.

Člen 94

Izobraževanje in usposabljanje

1. Pogodbenice sodelujejo z namenom, da bi dvignile raven splošne izobrazbe in poklicnih kvalifikacij na Hrvaškem.

2. Program Tempus bo prispeval h krepitvi sodelovanja med pogodbenicami na področju izobraževanja in usposabljanja, krepitve demokracije, pravne države in gospodarskih reform.

3. K izboljšanju programov in dejavnosti usposabljanja na Hrvaškem bo prispevala tudi Evropska ustanova za usposabljanje.

Člen 95

Kulturno sodelovanje

Pogodbenice se zavezujejo, da bodo spodbujale kulturno sodelovanje. Med drugim je namen tega sodelovanja izboljšati medsebojno razumevanje in spoštovanje med posamezniki, skupnostmi in narodi.

Člen 96

Informacije in komunikacije

Skupnost in Hrvaška sprejmeta potrebne ukrepe za spodbujanje medsebojne izmenjave informacij. Prednost bosta dali programom, katerih namen je najširši javnosti nuditi osnovne informacije o Skupnosti, strokovnim krogom na Hrvaškem pa bolj specializirane informacije.

Člen 97

Sodelovanje na avdiovizualnem področju

1. Pogodbenice sodelujejo, da bi spodbujale avdiovizualno industrijo v Evropi ter koprodukcijske projekte na področju kinematografije in televizije.

2. Hrvaška bo svoje politike glede urejanja vsebinskih vidikov čezmejnega oddajanja – pri tem bo posebno pozornost namenila zadevam v zvezi s pridobivanjem pravic intelektualne lastnine za programe in oddajanje po satelitu ali kablu – uskladila s politikami Skupnosti, svojo zakonodajo pa bo uskladila s pravnim redom Skupnosti.

Člen 98

Elektronska komunikacijska infrastruktura in z njo povezane storitve

1. Pogodbenice bodo okrepile sodelovanje na področju elektronske komunikacijske infrastrukture, vključno s klasičnimi telekomunikacijskimi omrežji in ustreznimi elektronskimi avdiovizualnimi prenosnimi omrežji ter s tem povezanimi storitvami, s ciljem, da bi bila na Hrvaškem ob začetku veljavnosti Sporazuma v celoti dosežena usklajenost s pravnim redom Skupnosti.

2. Zgoraj omenjeno sodelovanje bo osredotočeno na naslednja prednostna področja:

— razvoj politike,

— pravne in upravne vidike,

— vzpostavljanje institucij, ki so potrebne za liberalizirano tržno okolje,

— posodobitev elektronske infrastrukture na Hrvaškem in njeno vključitev v evropska in svetovna omrežja, s posebnim poudarkom na izboljšavah na regionalni ravni,

— mednarodno sodelovanje,

— sodelovanje z evropskimi strukturami, zlasti na področju standardizacije,

— koordinacijo stališč v mednarodnih organizacijah in forumih.

Člen 99

Informacijska družba

Pogodbenice bodo okrepile sodelovanje s ciljem nadaljnjega razvoja informacijske družbe na Hrvaškem. Globalni cilji bodo priprava družbe kot celote na digitalno dobo, pritegnitev naložb in medobratovalnost omrežij in storitev.

Hrvaški organi bodo s pomočjo Skupnosti skrbno preučili vsako politično zavezo Evropske unije s ciljem, da bi svojo politiko uskladili s politiko Unije.

Hrvaški organi bodo pripravili načrt za sprejetje zakonodaje Skupnosti na področju informacijske družbe.

Člen 100

Prevoz

1. Poleg določb člena 58 in Protokola 6 k temu sporazumu pogodbenice razvijajo in razširijo sodelovanje na področju prevoza, da bi Hrvaška lahko:

— prestrukturirala in posodobila prevoz in z njim povezano infrastrukturo,

— izboljšala gibanje potnikov in blaga ter dostop do prevoznega trga z odpravo upravnih, tehničnih in drugih ovir,

— dosegala standarde obratovanja, primerljive s tistimi v Skupnosti,

— razvila sistem prevoza, ki je združljiv in prilagojen sistemu Skupnosti,

— izboljšala varstvo okolja v prevozu, dosegla zmanjšanje škodljivih vplivov in onesnaževanja.

2. Sodelovanje vključuje naslednja prednostna področja:

— razvoj cestne, železniške, letališke infrastrukture, infrastrukture celinskih plovnih poti in pristaniške infrastrukture ter drugih glavnih prometnih poti, ki so v skupnem interesu, kot tudi vseevropskih in panevropskih povezav,

— upravljanje železnic in letališč, vključno s sodelovanjem med ustreznimi nacionalnimi organi,

— cestni prevoz, vključno s cestnimi taksami in pristojbinami ter socialnimi in okoljskimi vidiki,

— kombinirani železniški in cestni prevoz,

— usklajevanje statistik o mednarodnem prevozu,

— posodobitev tehnične opreme za prevoz v skladu s standardi Skupnosti in pomoč pri pridobivanju finančnih sredstev v ta namen, zlasti za cestno-železniški prevoz, multimodalni prevoz in pretovarjanje,

— spodbujanje skupnih tehnoloških in raziskovalnih programov,

— sprejetje usklajene prometne politike, ki je združljiva s politiko Skupnosti.

Člen 101

Energetika

1. Sodelovanje bo odražalo načela tržnega gospodarstva in Evropsko energetsko listino in se bo razvijalo z namenom postopnega združevanja evropskih energetskih trgov.

2. Sodelovanje vključuje zlasti:

— oblikovanje in načrtovanje energetske politike, vključno s posodobitvijo infrastrukture, izboljšanje in diverzifikacijo oskrbe z energijo ter izboljšanje dostopa do energetskega trga, vključno z olajšanjem tranzita, prenosa in distribucije ter ponovno vzpostavitvijo regionalnih elektroenergetskih povezav s sosednjimi državami,

— upravljanje in usposabljanje za sektor energetike in prenos tehnologije ter znanja in izkušenj,

— spodbujanje varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti, promocijo obnovljivih virov energije in raziskovanje vpliva proizvodnje in porabe energije na okolje,

— oblikovanje okvirnih pogojev za prestrukturiranje energetskih družb in sodelovanje med podjetji v tem sektorju,

— razvoj regulativnega okvira na energetskem področju v skladu s pravnim redom Skupnosti.

Člen 102

Jedrska varnost

1. Pogodbenice bodo sodelovale na področju jedrske varnosti in zaščitnih ukrepov. Sodelovale bi lahko pri naslednjem:

— izboljšanju hrvaških zakonov in predpisov o jedrski varnosti in krepitvi nadzornih organov in njihovih sredstev,

— zaščiti pred sevanjem, vključno s spremljanjem in nadzorom sevanja v okolju,

— upravljanju radioaktivnih odpadkov ter po potrebi razgradnji jedrskih objektov in naprav,

— spodbujanju sklenitve sporazumov med državami članicami EU ali Euratomom in Hrvaško o zgodnjem obveščanju in izmenjavi informacij v primeru jedrskih nesreč in o pripravljenosti na izredne razmere kot tudi o čezmejnem seizmološkem raziskovanju ter po potrebi o vprašanjih jedrske varnosti na splošno,

— problemih z gorivnim ciklusom,

— varovanju jedrskega materiala,

— krepitvi pregleda in nadzora nad prevozom materialov, ki lahko povzročijo radioaktivno onesnaženje,

— o odgovornosti tretjih oseb za jedrsko škodo.

Člen 103

Okolje

1. Pogodbenice razvijajo in krepijo sodelovanje pri ključnih nalogah v okviru boja proti poslabšanju okolja z namenom podpore okoljski trajnosti.

2. Sodelovanje bi se lahko osredotočalo na naslednja prednostna področja:

— kakovost vode, vključno s čiščenjem odpadne vode zlasti čezmejnih vodotokov,

— boj proti lokalnemu, regionalnemu in čezmejnemu onesnaževanju zraka in vode (vključno s pitno vodo),

— dejansko spremljanje stopenj onesnaženosti in emisij,

— razvoj strategij v zvezi z globalnimi in podnebnimi vprašanji,

— učinkovito, trajnostno in čisto proizvodnjo in porabo energije,

— razvrščanje kemikalij in varno ravnanje z njimi,

— varnost industrijskih obratov,

— zmanjševanje, reciklažo in varno odstranjevanje odpadkov ter izvajanje Baselske konvencije o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (Basel, 1989),

— vpliv kmetijstva na okolje; erozijo in onesnaževanje s kemikalijami, ki se uporabljajo v kmetijstvu, varstvo rastlinstva in živalstva, vključno z gozdovi, ter ohranjanje biološke raznovrstnosti,

— načrtovanje rabe prostora v mestih in na podeželju, vključno z gradbenim in urbanističnim načrtovanjem,

— uporabo ekonomskih in fiskalnih instrumentov za izboljšanje okolja,

— izvajanje presoje vplivov na okolje in strateških ocen okolja,

— nenehno približevanje zakonov in drugih predpisov standardom Skupnosti,

— mednarodne konvencije na področju okolja, katerih pogodbenica je Skupnost,

— sodelovanje na regionalni in mednarodni ravni,

— izobraževanje in obveščanje o okoljskih zadevah in trajnostnem razvoju.

3. Na področju varstva pred naravnimi nesrečami bodo pogodbenice sodelovale, da bi zagotovile zaščito ljudi, živali, lastnine in okolja pred nesrečami, ki jih povzroči človek. V ta namen bi sodelovanje lahko vključevalo naslednja področja:

— izmenjavo izsledkov znanstvenih in raziskovalno-razvojnih projektov,

— medsebojno in zgodnje obveščanje in opozarjanje o nevarnostih, nesrečah in njihovih posledicah,

— vaje reševanja in pomoči ter sisteme pomoči v primeru nesreč,

— izmenjavo izkušenj pri odpravi posledic in obnovi po nesreči.

Člen 104

Sodelovanje na področju raziskav in tehnološkega razvoja

1. Pogodbenice spodbujajo dvostransko sodelovanje na področju civilnih znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja na podlagi medsebojne koristi in ob upoštevanju razpoložljivih sredstev ter ustreznega dostopa do njihovih zadevnih programov, če je zagotovljena ustrezna raven varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine.

2. To sodelovanje zajema:

— izmenjavo znanstvenih in tehničnih informacij ter organizacijo skupnih znanstvenih srečanj,

— skupne dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja,

— usposabljanje in programe izmenjave znanstvenikov, raziskovalcev in tehnikov, ki se ukvarjajo z raziskavami in tehnološkim razvojem na obeh straneh.

3. Takšno sodelovanje se izvaja po posebnih dogovorih, o katerih se pogodbenice dogovorijo in jih sklenejo v skladu s postopki, ki jih sprejme vsaka pogodbenica in ki med drugim vsebujejo ustrezne določbe o pravicah intelektualne, industrijske in poslovne lastnine.

Člen 105

Regionalni in lokalni razvoj

Pogodbenice bodo okrepile sodelovanje na področju regionalnega razvoja s ciljem prispevati h gospodarskemu razvoju in zmanjševanju regionalnih neravnovesij.

Posebna pozornost bo namenjena čezmejnemu, nadnacionalnemu in medregionalnemu sodelovanju. V ta namen se lahko izmenjujejo informacije in strokovnjaki.

NASLOV IX

FINANČNO SODELOVANJE

Člen 106

Za doseganje ciljev tega sporazuma in v skladu s členi 3, 107 in 109 lahko Hrvaška prejme finančno pomoč Skupnosti v obliki nepovratnih sredstev in posojil, vključno s posojili Evropske investicijske banke.

Člen 107

Finančna pomoč v obliki nepovratnih sredstev se uredi z operativnimi ukrepi, predvidenimi v ustrezni uredbi Sveta, v okviru večletnega okvirnega načrta, ki ga oblikuje Skupnost po posvetovanju s Hrvaško.

Splošni cilji pomoči v obliki izgradnje institucij in naložb pomenijo prispevek k demokratičnim, gospodarskim in institucionalnim reformam na Hrvaškem v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom. Finančna pomoč lahko zajema vsa področja usklajevanja zakonodaje in vse politike sodelovanja iz tega sporazuma, vključno s pravosodjem in notranjimi zadevami. Upoštevati je treba potrebo po polni izvedbi infrastrukturnih projektov v skupnem interesu, ki so opredeljeni v Protokolu 6.

Člen 108

Na prošnjo Hrvaške in če je to posebej potrebno, lahko Skupnost v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami preuči možnost odobritve izjemne makrofinančne pomoči pod določenimi pogoji in ob upoštevanju razpoložljivosti finančnih sredstev.

Člen 109

Da bi omogočili optimalno uporabo razpoložljivih sredstev, pogodbenice zagotovijo, da so prispevki Skupnosti usklajeni s prispevki iz drugih virov, npr. iz držav članic, drugih držav in mednarodnih finančnih institucij.

V ta namen pogodbenice redno izmenjujejo informacije o vseh virih pomoči.

NASLOV X

INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 110

Ustanovi se Stabilizacijsko-pridružitveni svet, ki nadzira uporabo in izvajanje tega sporazuma. Sestaja se na ustrezni ravni v rednih časovnih presledkih in kadar to zahtevajo okoliščine. Preučuje vsa pomembna vprašanja, ki izhajajo iz tega sporazuma, in vsa druga dvostranska ali mednarodna vprašanja, ki so v skupnem interesu.

Člen 111

1. Stabilizacijsko-pridružitveni svet sestavljajo člani Sveta Evropske unije in člani Komisije Evropskih skupnosti na eni strani in člani hrvaške vlade na drugi strani.

2. Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme svoj poslovnik.

3. Člani Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta se lahko dogovorijo, da jih v skladu s pogoji, ki so določeni v poslovniku, zastopajo namestniki.

4. Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu izmenično predsedujeta predstavnik Evropske skupnosti in predstavnik Hrvaške v skladu z določbami poslovnika.

5. Evropska investicijska banka v zadevah, ki jo zadevajo, pri delu Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta sodeluje kot opazovalka.

Člen 112

Za doseganje ciljev tega sporazuma ima Stabilizacijsko-pridružitveni svet pooblastilo, da v okviru področja uporabe tega sporazuma in v primerih, predvidenih s tem sporazumom, sprejema sklepe. Sprejeti sklepi so za pogodbenice zavezujoči in pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe za njihovo izvajanje. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko oblikuje tudi ustrezna priporočila. Sklepe in priporočila pripravlja s soglasjem pogodbenic.

Člen 113

Vsaka od pogodbenic lahko Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu predloži kateri koli spor glede uporabe ali razlage tega sporazuma. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko reši spor z zavezujočim sklepom.

Člen 114

1. Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pri opravljanju njegovih nalog pomaga Stabilizacijsko-pridružitveni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki Sveta Evropske unije in predstavniki Komisije Evropskih skupnosti na eni strani in predstavniki Hrvaške na drugi strani.

2. Stabilizacijsko-pridružitveni svet v svojem poslovniku določi naloge Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, ki vključujejo pripravo sestankov Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, in določa način delovanja Odbora.

3. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko na Stabilizacijsko-pridružitveni odbor prenese katero koli od svojih pooblastil. V tem primeru Stabilizacijsko-pridružitveni odbor sprejme svoje sklepe v skladu s pogoji, določenimi v členu 112.

Člen 115

Stabilizacijsko-pridru