Sporazum

o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj

POGODBENICE SO SE,

ZAVEZANE temeljnim načelom večstrankarske demokracije, pravne države, spoštovanja človekovih pravic ter tržnega gospodarstva;

OB SKLICEVANJU na Sklepno listino helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi, zlasti na Deklaracijo o načelih;

OB POZDRAVLJANJU namena držav Srednje in Vzhodne Evrope za nadaljnje praktično izvajanje večstrankarske demokracije, krepitev demokratičnih ustanov, pravne države in spoštovanja človekovih pravic ter njihove pripravljenosti za izvajanje reform, da bi se razvile v tržno usmerjena gospodarstva;

GLEDE NA TO, da je pomembno tesno in usklajeno sodelovanje, da bi se spodbudilo gospodarski napredek držav Srednje in Vzhodne Evrope in bi se njihovim gospodarstvom pomagalo, da postanejo mednarodno konkurenčna, ter pri njihovem prestrukturiranju in razvoju, in da bi se tako, kjer je to primerno, zmanjšalo kakršna koli tveganja povezana s financiranjem njihovih gospodarstev;

PREPRIČANE, da bo ustanovitev večstranske finančne ustanove, ki je po naravi evropska, po članstvu pa široko mednarodna, pomagala uresničiti te cilje in bo predstavljala novo in edinstveno strukturo sodelovanja v Evropi,

SPORAZUMELE o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (v nadaljevanju "Banke"), ki bo poslovala v skladu z naslednjim:

POGLAVJE I

NAMEN, FUNKCIJE IN ČLANSTVO

Člen 1

Namen

Namen Banke pri prispevanju h gospodarskemu napredku in obnovi je pospeševati prehod k odprtemu tržno usmerjenemu gospodarstvu in spodbujati zasebno in podjetniško pobudo v državah Srednje in Vzhodne Evrope, ki so zavezane načelom večstrankarske demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva, in jih tudi uporabljajo.

Člen 2

Funkcije

1. Da bi dolgoročno izpolnila svoj namen pospeševanja prehoda držav Vzhodne in Srednje Evrope k tržno usmerjenemu gospodarstvu in spodbujanja zasebne in podjetniške pobude, bo Banka pomagala državam članicam prejemnicam izvajanje strukturnih in sektorskih gospodarskih reform, vključno z demonopolizacijo, decentralizacijo in privatizacijo, da bi tako pomagala njihovim gospodarstvom polno se vključiti v mednarodno gospodarstvo, in sicer z ukrepi:

(i) spodbujanja, s pomočjo zasebnih in drugih zainteresiranih vlagateljev, vzpostavitve, izboljšanja in širitve produktivne, konkurenčne in zasebne sektorske dejavnosti, zlasti majhnih in srednje velikih podjetij;

(ii) mobiliziranja domačega in tujega kapitala ter izkušenega upravljanja za izpolnitev cilja pod (i);

(iii) pospeševanja produktivnih naložb, vključno v storitvenem in finančnem sektorju, ter v povezani infrastrukturi, kjer je treba podpreti zasebno in podjetniško pobudo, s tem pa pomagati pri ustvarjanju konkurenčnega okolja in večanju produktivnosti, življenjskega standarda in delovnih razmer;

(iv) zagotavljanja tehnične pomoči za pripravo, financiranje in izvajanje ustreznih projektov, tako posameznih kot tudi v smislu specifičnih investicijskih programov;

(v) spodbujanja in pospeševanja razvoja kapitalskih trgov;

(vi) podpore dobrim in gospodarsko utemeljenim projektom, ki vključujejo več kot eno državo članico prejemnico;

(vii) spodbujanja pri vseh vrstah svojih dejavnosti okoljsko primernega in trajnostnega razvoja;

in

(viii) za opravljanje takih drugih dejavnosti in zagotavljanje takih drugih storitev, ki lahko razširjajo te funkcije.

2. Pri izvajanju v prvem odstavku tega člena navedenih funkcij Banka tesno sodeluje z vsemi članicami in, na način ki je primeren v okviru tega sporazuma, z Mednarodnim denarnim skladom, Mednarodno banko za obnovo in razvoj, Mednarodno finančno korporacijo, Multilateralno agencijo za naložbena jamstva in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj, ter sodeluje z Združenimi narodi in njihovimi specializiranimi agencijami ter drugimi telesi in katerim koli subjektom, javnim ali zasebnim, ki se ukvarja z gospodarskim razvojem in naložbami v državah Srednje in Vzhodne Evrope.

Člen 3

Članstvo

1. Članstvo v Banki je odprto:

(i) za (1) evropske države in (2) neevropske države, ki so članice Mednarodnega denarnega sklada;

in

(ii) za Evropsko gospodarsko skupnost ter Evropsko investicijsko banko.

2. Države, ki lahko postanejo članice po odstavku 1 tega člena, in ki ne postanejo članice v skladu s členom 61 tega sporazuma, se lahko sprejmejo v članstvo Banke, pod pogoji ki jih določi Banka, če za to glasuje več kot dve tretjini guvernerjev, ki predstavljajo najmanj tri četrtine vseh glasovalnih pravic članic.

POGLAVJE II

KAPITAL

Člen 4

Odobreni delniški kapital

1. Začetni odobreni delniški kapital znaša deset tisoč milijonov ekujev (10000000000). Razdeli se v en milijon (1000000) delnic z nominalno vrednostjo deset tisoč ekujev (10000) na delnico, ki so na voljo za vpis samo za članice v skladu z določbami člena 5 tega sporazuma.

2. Začetni delniški kapital se razdeli na vplačane delnice in delnice na poziv. Začetna skupna nominalna vrednost delnic je tri tisoč milijonov ekujev (3000000000).

3. Odobreni delniški kapital se lahko poveča takrat in pod takimi pogoji, kot to z glasovanjem priporoči najmanj dve tretjini guvernerjev, ki predstavljajo najmanj tri četrtine vseh glasovalnih pravic članic.

Člen 5

Vpis delnic

1. Vsaka članica vpiše deleže v delniškem kapitalu Banke, če izpolnjuje pravne zahteve članstva. Vsak vpis glede začetnega odobrenega delniškega kapitala je v razmerju vplačanih delnic in delnic na poziv tri (3) proti sedem (7). Začetno število razpoložljivih delnic za vpis s strani podpisnic tega sporazuma, ki postanejo članice v skladu s členom 61 tega sporazuma, je tako, kot je določeno v Prilogi A. Nobena članica ne bo vpisala manj kot sto (100) delnic.

2. Začetno število delnic za vpis s strani držav, ki se sprejmejo v članstvo v skladu z odstavkom 2 člena 3 tega sporazuma, določi svet guvernerjev; vendar pod pogojem, da ni dovoljen noben tak vpis, ki bi vplival na zmanjšanje odstotka delniškega kapitala, ki ga imajo države, ki so članice Evropske gospodarske skupnosti, skupaj z Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko investicijsko banko, pod mejo večine celotnega vpisanega delniškega kapitala.

3. Svet guvernerjev v presledkih največ petih (5) let pregleda stanje delniškega kapitala Banke. V primeru povečanja odobrenega delniškega kapitala ima vsaka članica razumno možnost, da pod enotnimi pogoji, ki jih določi svet guvernerjev, vpiše delež v povečanju, ki je enako deležu, ki ga njen že vpisani delež predstavlja v skupnem vpisanem delniškem kapitalu neposredno pred takim povečanjem. Nobena članica ni obvezana vpisati kakršnega koli dela v povečanju delniškega kapitala.

4. Svet guvernerjev lahko, ob upoštevanju določb odstavka 3 tega člena, na prošnjo članice poveča vpis te članice ali dodeli tej članici delnice znotraj odobrenega delniškega kapitala, ki jih niso prevzele druge članice; vendar pod pogojem, da tako povečanje ne vpliva na zmanjšanje deleža delniškega kapitala, ki ga imajo države, ki so članice Evropske gospodarske skupnosti, skupaj z Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko investicijsko banko, pod mejo večine celotnega vpisanega delniškega kapitala.

5. Začetno vpisane delnice članic se izdajo v nominalni vrednosti. Druge delnice se izdajo v nominalni vrednosti, razen če svet guvernerjev z najmanj dvotretjinsko večino guvernerjev, ki predstavljajo najmanj dve tretjini celotnih glasovalnih pravic članic, odloči da jih v posebnih okoliščinah izda pod drugimi pogoji.

6. Delnice se ne smejo na noben način zastaviti ali obremeniti, prav tako pa niso prenosljive, razen na Banko v skladu v Poglavjem VII tega sporazuma.

7. Odgovornost članic iz delnic se omeji na neplačani del njihove cene od izdaji. Nobena članica ni odgovorna za obveznosti banke iz naslova članstva v njej.

Člen 6

Plačilo vpisanih delnic

1. Plačilo vplačanih delnic v znesku, ki ga je v začetku vpisala vsaka podpisnica tega sporazuma, ki postane članica v skladu s členom 61 tega sporazuma, se izvede v petih (5) obrokih po dvajset (20) odstotkov tega zneska. Prvi obrok vsaka članica plača v šestdesetih (60) dneh po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma ali po datumu deponiranja svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi v skladu s členom 61, če je slednji kasnejši od datuma začetka veljavnosti. Preostali štirje (4) obroki dospejo v plačilo zaporedoma eno leto po datumu dospetja v plačilo prejšnjega obroka, vsakega pa se, ob upoštevanju zakonodajnih zahtev vsake članice, plača.

2. Petdeset (50) odstotkov plačila vsakega obroka v skladu z odstavkom 1 tega člena ali s strani članice, sprejete v skladu z odstavkom 2 člena 3 tega sporazuma, se lahko izvede z menicami ali drugimi obveznicami, ki jih ta članica izda in se glasijo na ekuje, ameriške dolarje ali japonske jene, ki se potem črpajo kadar Banka potrebuje sredstva za to, kar dodeljuje v okviru svojega poslovanja. Take menice ali obveznice morajo biti neprenosljive, brezobrestne in plačljive Banki po nominalni vrednosti na zahtevo. Zahteve glede takih menic ali obveznic se izvedejo v razumnih presledkih, tako da je vrednost teh zahtev v ekujih v času zahteve vsake članice sorazmerna številu vplačanih delnic, ki jih je vpisala in jih ima vsaka taka članica, ki deponira take menice ali obveznice.

3. Vse plačilne obveznosti neke članice glede vpisa delnic v začetni delniški kapital se poravnajo v ekujih, ameriških dolarjih ali japonskih jenih, na podlagi povprečnega menjalnega tečaja ustrezne valute, izražene v ekujih za obdobje od 30. septembra 1989 do vključno 31. marca 1990.

4. K plačilu vpisanega zneska v vpisanem kapitalu Banke se pozove ob upoštevanju členov 17 in 42 tega sporazuma, in to le, če in kadar je to Banki potrebno za izpolnitev njenih obveznosti.

5. V primeru poziva iz odstavka 4 tega člena, članica izvede plačilo v ekujih, ameriških dolarjih ali japonskih jenih. Taki pozivi so enotno izraženi v ekujih za vsako vpisano delnico, kar se izračuna v času poziva.

6. Banka najkasneje en mesec po otvoritvenem zasedanju sveta guvernerjev določi kraj katerega koli plačila po tem členu, pod pogojem, da se pred tako določitvijo Evropski investicijski banki, kot skrbnici Banke, izvede plačilo prvega obroka iz odstavka 1 tega člena.

7. V primeru vpisov, ki niso opisani v odstavkih 1, 2 in 3 tega člena, članice izvedejo plačila glede vpisa vplačanih delnic v odobrenem delniškem kapitalu v ekujih, ameriških dolarjih ali japonskih jenih, bodisi v gotovini bodisi z menicami oziroma z drugimi obveznicami.

8. Za namene tega člena plačilo ali denominacija vključuje plačilo ali denominacijo v katerikoli konvertibilni valuti, ki je na datum plačila ali vnovčenja enaka vrednosti ustrezne obveznice v ekujih.

Člen 7

Sredstva rednega kapitala

Izraz "sredstva rednega kapitala" vključuje, kot se uporablja v tem sporazumu, naslednje:

(i) odobren delniški kapital Banke, vključno z vplačanimi in delnicami na poziv, vpisanimi v skladu s členom 5 tega sporazuma;

(ii) sredstva, ki jih pridobi Banka s pomočjo posojil na podlagi pooblastil iz odstavka (i) člena 20 tega sporazuma, na katera se nanaša obveznost poziva iz odstavka 4 člena 6 tega sporazuma;

(iii) sredstva, prejeta ob izplačilu posojil ali jamstev in sredstev iz razpolaganja s kapitalskimi naložbami, izvedenih s sredstvi, navedenimi v pododstavkih (i) in (ii) tega člena;

(iv) dohodek iz posojil in kapitalskih naložb, izvedenih iz sredstev, navedenih v pododstavkih (i) in (ii) tega člena, dohodek iz jamstev ter zavarovanj, ki niso del posebnega poslovanja Banke;

in

(v) vsa druga sredstva ali dohodke, ki jih Banka pridobi, in ki ni del njenih sredstev posebnih skladov, navedenih v členu 19 tega sporazuma.

POGLAVJE III

POSLOVANJE

Člen 8

Države prejemnice in uporaba sredstev

1. Sredstva Banke se uporabljajo izključno za izvajanje namena in funkcij določenih v členih 1 oziroma 2 tega sporazuma.

2. Banka lahko posluje v državah Srednje in Vzhodne Evrope, ki postopno napredujejo pri prehodu v tržno usmerjena gospodarstva in pri spodbujanju zasebne in podjetniške pobude, in ki konkretno ali drugače upoštevajo načela iz člena 1 tega sporazuma.

3. Kadar članica izvaja politike, ki niso v skladu s členom 1 tega sporazuma ali v izjemnih okoliščinah, odbor direktorjev preuči, ali naj se dostop članice do virov Banke suspendira ali drugače spremeni, lahko pa tudi sprejme ustrezna priporočila svetu guvernerjev. Kakršno koli odločitev o teh zadevah sprejme svet guvernerjev z najmanj dvotretjinsko večino guvernerjev, ki predstavljajo najmanj tri četrtine vseh glasovalnih pravic članic.

4. (i) Katera koli potencialna država prejemnica lahko v obdobju treh (3) let po začetku veljavnosti tega sporazuma zaprosi, da ji Banka omogoči dostop do njenih sredstev za omejene namene. Kakršna koli taka prošnja se priloži kot sestavni del tega sporazuma kakor hitro je predložena.

(ii) V tem času:

(a) Banka zagotovi taki državi in podjetjem na njenem ozemlju, če za to zaprosijo, tehnično pomoč in druge vrste pomoči, ki je namenjena financiranju njenega zasebnega sektorja, olajševanju prehoda podjetij v državni lasti v zasebno lastništvo in nadzor, in pomoči podjetjem, ki poslujejo konkurenčno in napredujejo k sodelovanju pri tržno usmerjenem gospodarstvu, ob upoštevanju v odstavku 3 člena II tega sporazuma določenih deležev;

(b) skupni znesek kakršne koli tako zagotovljene pomoči ne sme preseči skupnega zneska dodeljene gotovine in izdanih menic te države za njene delnice.

(iii) Ob koncu tega obdobja sprejme odločitev o dovolitvi dostopa taki državi preko omejitev iz pododstavkov (a) in (b) svet guvernerjev z najmanj tričetrtinsko večino guvernerjev, ki predstavljajo najmanj petinosemdeset (85) odstotkov vseh glasovalnih pravic članic.

Člen 9

Redno in posebno poslovanje

Poslovanje Banke je sestavljeno iz rednega poslovanja, ki se financira iz sredstev rednega kapitala Banke, navedenih v členu 7 tega sporazuma, ter posebnega poslovanja, ki se financira iz sredstev posebnih skladov, navedenih v členu 19 tega sporazuma. Ti dve vrsti poslovanja se lahko kombinirata.

Člen 10

Ločevanje poslovanja

1. Sredstva rednega kapitala in sredstva posebnih skladov Banke se vedno in v vseh ozirih vodijo, uporabljajo, dodeljujejo ali se z njimi drugače razpolaga popolnoma ločeno eni od drugih. Finančni izkazi Banke prikazujejo rezerve Banke skupaj z njenimi rednim poslovanjem in posebej z njenim posebnim poslovanjem.

2. Sredstva rednega kapitala Banke v nobenih okoliščinah ne smejo obremeniti z izgubami ali obveznostmi, ki izhajajo iz posebnega poslovanja ali drugih dejavnosti za katere so bila izvirno uporabljena sredstva posebnih skladov, in se ne uporabljajo za razbremenitev na tej podlagi.

3. Stroški, ki izhajajo neposredno iz rednega poslovanja, gredo v breme sredstev rednega kapitala Banke. Stroški, ki izhajajo neposredno iz posebnega poslovanja, gredo v breme sredstev posebnih skladov. Kakršnikoli drugi stroški gredo, v skladu z odstavkom 1 člena 18 tega sporazuma, v breme tako kot določi Banka.

Člen 11

Metode poslovanja

1. Banka posluje za uresničitev svojega namena in funkcij kot je to določeno v členih 1 in 2 tega sporazuma na katerega koli ali vse naslednje načine:

(i) z odobravanjem posojil ali sofinanciranjem skupaj z večstranskimi ustanovami, poslovnimi bankami ali drugimi zainteresiranimi viri, ali s sodelovanjem pri posojilih podjetjem zasebnega sektorja, s posojili kakršnim koli podjetjem v državni lasti, ki poslujejo konkurenčno in si prizadevajo za udeležbo v tržno usmerjenem gospodarstvu, ter posojil kakršnim koli podjetjem v državni lasti za olajšanje njihovega prehoda v zasebno lastništvo in nadzor, zlasti za olajševanje ali povečanje udeležbe zasebnega in/ali tujega kapitala v takih podjetjih;

(ii) (a) z vlaganjem v delniški kapital podjetij zasebnega sektorja;

(b) z vlaganjem v delniški kapital kakršnega koli podjetja v državni lasti, ki posluje konkurenčno in si prizadeva za sodelovanje v tržno usmerjenem gospodarstvu, ter vlaganjem v delniški kapital kakršnemu koli podjetju v državni lasti za olajšanje njegovega prehoda v zasebno lastništvo in nadzor, zlasti za olajševanje ali povečanje udeležbe zasebnega in/ali tujega kapitala v takih podjetjih;

in

(c) z garantiranjem, kjer drugi načini financiranja niso primerni, izdaje delniških vrednostnih papirjev tako zasebnih podjetij in takih podjetij v državni lasti, ki so navedena v (b) zgoraj, za namene, navedene v tistem pododstavku;

(iii) z olajševanjem dostopa zasebnih podjetij ali drugih podjetij, navedenih v pododstavku (i) tega odstavka, do domačih in mednarodnih kapitalskih trgov za v tistem pododstavku navedene namene, z zagotavljanjem jamstev, kjer drugi načini financiranja niso primerni, in s finančnim svetovanjem ter drugimi oblikami pomoči;

(iv) z dodeljevanjem sredstev iz posebnih skladov, v skladu s sporazumi, ki določajo njihovo uporabo;

in

(v) z odobravanjem posojil ali sodelovanjem pri posojilih ter zagotavljanjem tehnične pomoči za obnovo in razvoj infrastrukture, vključno z okoljskimi programi, potrebnimi za razvoj zasebnega sektorja in prehod v tržno usmerjeno gospodarstvo.

Za namene tega odstavka se za podjetje v državni lasti ne šteje, da posluje konkurenčno, razen če posluje samostojno v konkurenčnem tržnem okolju, in če zanj veljajo zakoni o stečaju.

2. (i) Odbor direktorjev najmanj letno pregleduje poslovanje Banke in strategijo posojanja za vsako državo prejemnico, da bi se zagotovilo izpolnjevanje namena in funkcij Banke, kot je to določeno v členih 1 in 2 tega sporazuma. Kakršno koli odločitev, ki izhaja iz takega pregleda, sprejmejo z najmanj dvotretjinsko večino direktorji, ki predstavljajo najmanj tri četrtine vseh glasovalnih pravic članic.

(ii) Navedeni pregled med drugim vključuje obravnavanje napredka, ki ga je vsaka država prejemnica dosegla pri decentralizaciji, demonopolizaciji in privatizaciji, ter sorazmerne deleže posojil Banke zasebnim podjetjem, podjetjem v lasti države v procesu prehoda k soposlovanju v tržno usmerjenem gospodarstvu ali privatizaciji, za infrastrukturo, za tehnično pomoč in za druge namene.

3. (i) Največ štirideset (40) odstotkov zneska celotnih dodeljenih posojil, jamstev in kapitalskih naložb Banke, brez poseganja v druge njene dejavnosti iz tega člena, se dodeli državnemu sektorju. Taka odstotna omejitev se v začetku uporablja dve (2) leti od datuma začetka poslovanja Banke, s tem da se vzameta leti drugo z drugim, po tem obdobju pa za vsako nadaljnje finančno leto.

(ii) Največ štirideset (40) odstotkov zneska vseh dodeljenih posojil, jamstev in kapitalskih naložb Banke se v primeru katere koli države v obdobju petih (5) let, s tem da se vzamejo leta eno z drugim, in brez poseganja v druge dejavnosti Banke iz tega člena, dodeli državnemu sektorju.

(iii) Za namene tega odstavka:

(a) državni sektor vključuje osrednjo in lokalne vlade, njihove agencije in podjetja, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom;

(b) posojilo ali jamstvo podjetju v državni lasti, ki izvaja program za doseganje zasebnega lastništva in nadzora, ali kapitalska naložba vanj, se ne šteje kot da je odobreno zasebnemu sektorju;

(c) za posojila finančnim posrednikom za nadaljnje posojanje zasebnemu sektorju se ne šteje, da je odobreno zasebnemu sektorju.

Člen 12

Omejitve glede rednega poslovanja

1. Skupni znesek neodplačanih posojil, kapitalskih naložb in jamstev Banke se pri njenem rednem poslovanju nikoli ne sme povečati, če bi bil s tem presežen skupen znesek njenega neokrnjenega vpisanega kapitala, rezerv ali presežkov, ki so vključeni med sredstva njenega rednega kapitala.

2. Znesek kakršne koli kapitalske naložbe običajno ne sme preseči takega odstotka delniškega kapitala v zadevnem podjetju kot ga kot splošno primernega določi odbor direktorjev. Banka si s temi naložbami ne bo prizadevala pridobiti nadzornega deleža v zadevnem podjetju in ne bo izvajala takega nadzora ali prevzela neposredne odgovornosti za upravljanje podjetja, v katerem ima naložbo, razen v primeru dejanske ali grozeče ogroženosti njene naložbe, dejanske ali grozeče plačilne nesposobnosti podjetja, v katerem ima naložbo, ali v drugih situacijah, ki po mnenju Banke ogrožajo tako naložbo, v tem primeru pa lahko Banka sprejme take ukrepe in izvršuje take pravice kot se ji zdi potrebno za zaščito njenih interesov.

3. Znesek izvedenih kapitalskih naložb Banke nikoli ne sme preseči tistega zneska, ki ustreza njenemu skupnemu neokrnjenemu vpisanemu in vplačanemu kapitalu, presežkom in splošnim rezervam.

4. Banka ne izdaja jamstev za izvozne kredite niti ne opravlja zavarovalniških dejavnosti.

Člen 13

Načela poslovanja

Banka posluje v skladu z naslednjimi načeli:

(i) Banka uporablja načela dobrega bančništva pri vseh njenih dejavnostih;

(ii) poslovanje Banke se izvaja za financiranje specifičnih projektov, tako posameznih kot v smislu specifičnih naložbenih programov, in za tehnično pomoč za izpolnjevanje njenega namena in funkcij, določenih v členih 1 in 2 tega sporazuma;

(iii) Banka ne financira nobenega podjetja na ozemlju članice, če ta članica takemu financiranju nasprotuje;

(iv) Banka ne dovoljuje uporabe nesorazmernega zneska njenih sredstev v korist katere koli članice;

(v) Banka si prizadeva ohranjati razumno razpršenost vseh njenih naložb;

(vi) pred odobritvijo posojila, jamstva ali kapitalske naložbe, mora prosilec predložiti ustrezen predlog, predsednik Banke pa predložiti odboru direktorjev pisno poročilo glede predloga, skupaj s priporočili na podlagi strokovne študije;

(vii) Banka ne odobri nobenega financiranja ali zagotovi nobene podpore, kadar lahko prosilka pridobi zadostno financiranje ali podporo drugje pod pogoji, za katere Banka meni, da so razumni;

(viii) pri zagotavljanju sredstev ali jamstvih zanje Banka ustrezno upošteva sposobnost posojilojemalca in njegovega poroka, če obstaja, da izpolnita njune obveznosti po finančni pogodbi;

(ix) v primeru neposrednega posojila Banke lahko posojilojemalec črpa sredstva le za poravnavo stroškov, ki dejansko nastanejo;

(x) Banka si prizadeva obračati svoja sredstva s prodajo svojih naložb zasebnim vlagateljem kadarkoli lahko to stori pod ugodnimi pogoji;

(xi) pri njenih naložbah v posamezna podjetja Banka financira pod pogoji, ki se ji zdijo primerni, ob upoštevanju zahtev podjetja, tveganj s strani Banke in pogoje, ki so običajni pri podobnem financiranju zasebnih podjetij;

(xii) Banka ne omejuje naročanja blaga in storitev iz katere koli države, ki se izvede iz prihodkov od katerega koli posojila, naložbe ali drugega financiranja pri rednem ali posebnem poslovanju Banke, in v vseh ustreznih primerih zagotavlja posojila in druge dejavnosti pod pogojem, da se organizira mednarodni javni razpis;

in

(xiii) Banka sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se prihodki iz katerega koli posojila, jamstva ali sodelovanja Banke, ali katere koli naložbe, uporabijo samo za namene, za katere je bilo posojilo odobreno ali kapitalska naložba izvedena, s posebno pozornostjo na gospodarnosti in učinkovitosti;

Člen 14

Pogoji za posojila in jamstva

1. V primeru, da Banka odobri posojilo ali sodeluje pri njem ali jamči zanj, pogodba določi pogoje zadevnega posojila ali jamstva, vključno s tistimi glede odplačila glavnice, obresti in drugih stroškov, dajatev, dospelost ter datume odplačil glede posojila oziroma jamstva. Pri določanju teh pogojev Banka v celoti upošteva potrebo po zaščiti svojega dohodka.

2. Kadar prejemnica posojila ali jamstva zanj ni sama članica, ampak je podjetje v državni lasti, lahko Banka, če se to zdi zaželeno, ob upoštevanju različnih pristopov, ki so primerni za javna podjetja in podjetja v državni lasti na prehodu k zasebnemu lastništvu in nadzoru, zahteva od članice ali članic, na katere ozemlju naj bi se zadevni projekt izvedel ali javne agencije ali kakršnega koli subjekta te članice ali članic, ki je za Banko sprejemljiv, da jamči za odplačilo glavnice ter obresti in drugih stroškov in dajatev glede posojila v skladu s pogoji odplačila. Odbor direktorjev letno pregleda prakso Banke v teh zadevah, z ustrezno pozornostjo na kreditnemu ugledu Banke.

3. Pogodba o posojilu ali jamstvu izrecno navede valuto ali valute ali ekuje, v katerih se izvedejo vsa plačila Banki.

Člen 15

Provizija in stroški

1. Banka poleg obresti zaračunava tudi provizijo za posojila, ki jih odobri ali v katerih sodeluje in so del njenega rednega poslovanja. Pogoje za to provizijo določi odbor direktorjev.

2. Pri jamstvu za posojilo, ki je del rednega poslovanja, ali pri zavarovanju prodaje vrednostnih papirjev Banka zaračunava stroške, ki se plačujejo po stopnjah in v rokih, ki jih določi odbor direktorjev, da bi si zagotovila ustrezno nadomestilo za svoja tveganja.

3. Odbor direktorjev lahko določi tudi vse druge stroške Banke pri njenem rednem poslovanju in vse provizije, stroške ali druge dajatve pri posebnem poslovanju.

Člen 16

Posebna rezerva

1. Znesek provizije in stroškov, ki ga Banka prejme v skladu s členom 15 tega sporazuma, se izloči kot posebna rezerva, ki se hrani za kritje izgub Banke v skladu s členom 17 tega sporazuma. Posebna rezerva se hrani v likvidni obliki, ki jo določi Banka.

2. Če odbor direktorjev ugotovi, da je obseg posebne rezerve ustrezen, lahko odloči, da bo celotni znesek ali del zneska omenjene provizije ali stroškov od takrat naprej sestavni del prihodkov Banke.

Člen 17

Metode za kritje izgub Banke

1. Pri rednem poslovanju Banke, v primerih zamud pri plačilu odobrenih posojil, v katerih sodeluje ali za katere jamči, in v primerih izgub na podlagi zavarovanja in kapitalskih naložb sprejme Banka take ukrepe, kot so po njenem mnenju primerni. Banka hrani ustrezne rezerve za primere možnih izgub.

2. Izgube iz rednega poslovanja Banke gredo v breme:

(i) najprej sredstev iz prvega odstavka tega člena;

(ii) potem čistega dohodka;

(iii) tretjič v posebne rezerve iz člena 16 tega sporazuma;

(iv) četrtič v splošne rezerve in presežke;

(v) petič, neokrnjenega vplačanega kapitala; in

(vi) nazadnje, ustreznega zneska nepozvanega vpisanega kapitala na poziv, ki se pozove v skladu z odstavkoma 4 in 5 člena 6 tega sporazuma.

Člen 18

Posebni skladi

1. Banka lahko sprejme upravljanje posebnih skladov, ki so zasnovani tako, da ustrezajo namenu in so v okviru funkcij Banke. Vsi stroški upravljanja vsakega posebnega sklada gredo v njegovo breme.

2. Posebni skladi, ki jih sprejme Banka, se lahko uporabijo na vsak način in pod vsemi pogoji, ki so skladni z namenom in funkcijami Banke, z drugimi uporabnimi določbami tega sporazuma in s sporazumom ali sporazumi, ki se nanašajo na take sklade.

3. Banka sprejme tista pravila in predpise, ki utegnejo biti potrebni za ustanovitev, upravljanje in uporabo vsakega posebnega sklada. Ta pravila in predpisi morajo biti skladni z določbami tega sporazuma, razen s tistimi določbami, ki se izrecno uporabljajo samo za redno poslovanje Banke.

Člen 19

Sredstva posebnih skladov

Izraz "sredstva posebnih skladov" se nanaša na sredstva vsakega posebnega sklada in vključuje:

(i) sredstva, ki jih sprejme Banka za vključitev v kakšen posebni sklad;

(ii) sredstva, odplačana na podlagi posojil ali jamstev, in sredstva kapitalskih naložb, financiranih iz sredstev katerega koli posebnega sklada, ki jih sprejme posebni sklad na podlagi pravil in predpisov, ki urejajo ta posebni sklad;

in

(iii) prihodek, pridobljen z naložbami sredstev posebnih skladov.

POGLAVJE IV

ZADOLŽEVANJE IN RAZNA DRUGA POOBLASTILA

Člen 20

Splošna pooblastila

1. Poleg pooblastil, posebej določenih na drugih mestih v tem sporazumu, ima Banka tale pooblastila:

(i) da se zadolžuje v državah članicah ali drugod, vedno pod pogojem:

(a) da ima Banka pred prodajo svojih obveznic na ozemlju države njeno dovoljenje;

in

(b) da ima Banka tam, kjer morajo biti obveznice Banke denominirane v valuti članice, njeno dovoljenje;

(ii) da vlaga ali deponira sredstva, ki jih ne potrebuje za svoje poslovanje;

(iii) da na sekundarnem trgu kupuje in prodaja vrednostne papirje, ki jih je Banka izdala ali je zanje jamčila ali vanje vložila sredstva;

(iv) da jamči za vrednostne papirje, v katere je vložila sredstva, da bi omogočila njihovo prodajo;

(v) da zavaruje ali sodeluje pri zavarovanju vrednostnih papirjev, ki jih je izdalo katero koli podjetje za namene, ki so v skladu z namenom in funkcijami Banke;

(vi) da zagotavlja strokovne nasvete in pomoč, ki je potrebna njenim ciljem in je v okviru njenih funkcij;

(vii) da izvršuje druga pooblastila in sprejema pravila in predpise, ki utegnejo biti potrebni ali so zaželeni za pospešitev njenih namenov in funkcij v skladu s tem sporazumom;

in

(viii) da sklepa sporazume o sodelovanju s katerim koli javnim ali zasebnim subjektom ali subjekti.

2. Vsak vrednostni papir, ki ga izda ali zanj jamči Banka, ima na svoji prednji strani jasno oznako, da ne gre za obveznico katere koli vlade ali članice, razen če je to dejansko obveznica določene vlade ali članice; v tem primeru se tako glasi tudi oznaka.

POGLAVJE V

VALUTE

Člen 21

Določitev in uporaba valut

1. Kadar koli je treba na podlagi tega sporazuma ugotoviti, ali je valuta povsem konvertibilna po tem sporazumu, ugotovi to Banka, pri čemer upošteva predvsem, da mora varovati svoje lastne finančne interese, o čemer se po potrebi posvetuje z Mednarodnim denarnim skladom.

2. Članice ne uvajajo nobenih omejitev glede tega, da Banka sprejema, ima, uporablja ali prenaša:

(i) valute ali ekuje, ki jih Banka prejme na podlagi plačila vpisa v delniški kapital v skladu v členom 6 tega sporazuma;

(ii) valute, ki jih Banka dobi z zadolževanjem;

(iii) valute iz drugih virov, ki jih Banka upravlja kot prispevke posebnim skladom;

in

(iv) valute, ki jih Banka prejme na podlagi plačil za glavnico, obresti, dividende ali druge stroške v zvezi s posojili ali naložbami ali v zvezi s sredstvi za razpolaganje s takimi naložbami, ki so bila izvršena iz katerih koli sredstev iz pododstavkov (i) do (iii) tega odstavka, ali za plačilo provizije, stroškov ali drugih dajatev.

POGLAVJE VI

ORGANIZACIJA IN UPRAVLJANJE

Člen 22

Struktura

Banka ima svet guvernerjev, odbor direktorjev, predsednika, enega ali več podpredsednikov in druge funkcionarje in osebje, kot je to potrebno.

Člen 23

Sestava Sveta guvernerjev

1. Vsaka članica je zastopana v svetu guvernerjev in imenuje enega guvernerja ter namestnika. Vsak guverner in vsak namestnik opravljata svoje delo v prid članice, ki ju imenuje. Noben namestnik ne sme glasovati, razen v odsotnosti svojega nadrejenega. Na vsakem svojem letnem zasedanju izvoli svet enega izmed guvernerjev za predsedujočega, ki opravlja to dolžnost do izvolitve naslednjega predsedujočega.

2. Guvernerji in namestniki opravljajo svoje delo, ne da bi jih Banka plačala.

Člen 24

Pooblastila Sveta guvernerjev

1. Svet guvernerjev ima vsa pooblastila Banke.

2. Svet guvernerjev lahko prenese na odbor direktorjev katero koli ali vsa svoja pooblastila, razen pooblastila, da:

(i) sprejme nove članice in določi pogoje za njihov sprejem;

(ii) poveča ali zmanjša odobreni delniški kapital Banke;

(iii) suspendira članico;

(iv) odloča o pritožbah, ki izvirajo iz razlage ali uporabe tega sporazuma, ki jo da odbor direktorjev;

(v) sklepa splošne sporazume o sodelovanju z drugimi mednarodnimi organizacijami;

(vi) voli direktorje in predsednika Banke;

(vii) določa nadomestilo za direktorje in namestnike direktorjev ter plače in druge pogoje iz pogodbe o storitvah predsednika;

(viii) po obravnavi poročila revizorjev potrdi splošno bilanco in izkaz uspeha Banke;

(ix) določa rezerve ter razpored in delitev čistega dobička Banke;

(x) spremeni ta sporazum;

(xi) odloča o prenehanju Banke in delitvi njenega premoženja;

in

(xii) izvršuje druga pooblastila, ki jih ta sporazum izrecno določa za svet guvernerjev.

3. Svet guvernerjev obdrži vse pravice glede pooblastil v zvezi s katero koli zadevo, ki se prenese na odbor direktorjev ali se mu dodeli na podlagi odstavka 2 tega člena, ali na podlagi katerega koli dela tega sporazuma.

Člen 25

Postopek Sveta guvernerjev

1. Svet guvernerjev se sestaja na letnem zasedanju in vseh drugih zasedanjih, kot jih določi svet ali jih skliče odbor direktorjev. Zasedanja sveta guvernerjev skliče odbor direktorjev, kadar to zahteva najmanj pet (5) članic Banke ali članic, ki imajo najmanj eno četrtino vseh glasovalnih pravic članic.

2. Vsako zasedanje sveta guvernerjev je sklepčno, če sta navzoči dve tretjini guvernerjev, pod pogojem, da taka večina pomeni najmanj dve tretjini vseh glasovalnih pravic članic.

3. Svet guvernerjev lahko s predpisom določi postopek, na podlagi katerega lahko odbor direktorjev, če meni, da je tak postopek potreben, doseže glasovanje o kakšnem konkretnem vprašanju, ne da bi se pri tem sklicalo zasedanje sveta guvernerjev.

4. Svet guvernerjev in odbor direktorjev lahko v okviru pooblastil sprejemata pravila in predpise ter ustanovita pomožne organe, ki so potrebni ali ustrezni za poslovanje Banke.

Člen 26

Sestava Odbora direktorjev

1. Odbor direktorjev sestavlja triindvajset (23) članov, ki niso člani sveta guvernerjev, in od katerih jih:

(i) enajst (11) izvolijo guvernerji, ki predstavljajo Belgijo, Dansko, Francijo, Zvezno republiko Nemčijo, Grčijo, Irsko, Italijo, Luksemburg, Nizozemsko, Portugalsko, Španijo, Združeno kraljestvo, Evropsko gospodarsko skupnost in Evropsko investicijsko banko;

in

(ii) dvanajst (12) izvolijo guvernerji, ki predstavljajo druge članice, od katerih:

(a) štiri (4) guvernerje, ki predstavljajo tiste države, ki so na seznamu v Prilogi A k temu sporazumu navedene kot države Srednje in Vzhodne Evrope, upravičene do pomoči Banke;

(b) štiri (4) guvernerje, ki predstavljajo tiste države, ki so na seznamu v Prilogi A k temu sporazumu navedene kot druge evropske države;

(c) štiri (4) guvernerje, ki predstavljajo tiste države, ki so na seznamu v Prilogi A k temu sporazumu navedene kot neevropske države.

Tako direktorji kot tudi članice, ki jih zastopajo in katerih guvernerji so jih izvolili, lahko predstavljajo tudi članice, ki jim dodelijo svoje glasove.

2. Direktorji so osebe, ki so visoko strokovne v gospodarskih in finančnih zadevah ter so izvoljeni v skladu s Prilogo B.

3. Svet guvernerjev lahko poveča ali zmanjša število oziroma revidira sestavo odbora direktorjev, da bi upošteval spremembe glede števila članic Banke, in sicer s pozitivnim glasovanjem najmanj dveh tretjin guvernerjev, ki predstavljajo najmanj tri četrtine vseh glasovalnih pravic članic. Brez poseganja v izvrševanje teh pooblastil za nadaljnje volitve, se število in sestava drugega odbora direktorjev določita tako, kot je navedeno v prvem odstavku tega člena.

4. Vsak direktor imenuje namestnika z vsemi pooblastili, da nastopa v njegovem imenu, kadar sam ni navzoč. Direktorji in namestniki so državljani držav članic. Samo en direktor lahko predstavlja eno članico. Namestnik se lahko udeležuje sestankov odbora, vendar sme glasovati le, če nastopa namesto direktorja.

5. Direktorji opravljajo to dolžnost tri (3) leta in so lahko znova izvoljeni, če svet guvernerjev izvoli prvi odbor direktorjev na svojem otvoritvenem zasedanju, in opravlja to dolžnost do prvega naslednjega letnega zasedanja sveta guvernerjev ali, če slednji svet tako odloči na svojemu letnem zasedanju, vse do naslednjega letnega zasedanja. To dejavnost opravlja, dokler nasledniki niso izvoljeni in ne prevzamejo dolžnosti. Če je mesto direktorja prosto več kot sto osemdeset (180) dni pred potekom njegovega mandata. izvolijo guvernerji, ki so izvolili prejšnjega direktorja, naslednika za preostali mandat v skladu s Prilogo B. Za to izvolitev je potrebna večina glasov teh guvernerjev. Če je mesto direktorja prosto sto osemdeset (180) dni ali manj pred potekom njegovega mandata, se lahko za preostali del mandata izvoli naslednik podobno z glasovanjem guvernerjev, ki so izvolili prejšnjega direktorja, in je pri tej izvolitvi potrebna večina glasov teh guvernerjev. Dokler je mesto prosto, izvršuje pooblastila direktorja namestnik prejšnjega direktorja, razen pooblastila, ki se nanaša na imenovanje namestnika.

Člen 27

Pooblastila Odbora direktorjev

Brez poseganja v pooblastila sveta guvernerjev iz člena 24 tega sporazuma, je odbor direktorjev odgovoren za usmerjanje splošnega poslovanja Banke in v tem smislu opravlja poleg pooblastil, ki so mu izrecno dodeljena s tem sporazumom, tudi vsa pooblastila, ki jih nanj prenese svet guvernerjev, zlasti pa:

(i) pripravlja delo sveta guvernerjev;

(ii) v skladu s splošnimi smernicami sveta guvernerjev določa politiko in odloča v zvezi s posojili, jamstvi, naložbami v delniški kapital, zadolževanjem Banke, zagotavljanjem tehnične pomoči in drugimi posli Banke;

(iii) predlaga revidirane izkaze za vsako finančno leto, da jih odobri svet guvernerjev na vsakem letnem zasedanju;

in

(iv) potrjuje proračun Banke.

Člen 28

Postopek Odbora direktorjev

1. Odbor direktorjev običajno dela na glavnem sedežu Banke in se sestaja tolikokrat, kolikokrat to zahteva poslovanje Banke.

2. Vsako zasedanje odbora direktorjev je sklepčno, če je navzoča večina direktorjev, pod pogojem, da taka večina pomeni najmanj dve tretjini vseh glasovalnih pravic članic.

3. Svet guvernerjev sprejme pravila, po katerih lahko članica pošlje predstavnika, če nima direktorja svoje nacionalnosti, da je brez glasovalne pravice navzoč na vsakem zasedanju odbora direktorjev, kadar obravnava kakšno vprašanje, ki posebej zadeva to članico.

Člen 29

Glasovanje

1. Glasovalna pravica vsake članice je enaka številu njenih vpisanih delnic v delniški kapital Banke. V primeru, da katera koli članica ne vplača nobenega dela zneska, ki ga mora vplačati v zvezi s svojimi obveznostmi iz naslova vplačanih delnic iz člena 6 tega sporazuma, ta članica, dokler ne izvrši vplačila, ne more izkoristiti tistega odstotka svoje glasovalne pravice, ki ustreza odstotku, ki ga ima znesek, ki je dospel, toda ni vplačan, v razmerju s celotnim zneskom vplačanih delnic, ki jih je vpisala ta članica v delniški kapital Banke.

2. Pri glasovanju na svetu guvernerjev ima vsak guverner pravico glasovati v imenu članice, ki jo predstavlja. O vseh zadevah, ki jih obravnava svet guvernerjev, se odloča z večino vseh glasovalnih pravic članic, ki glasujejo, razen če sporazum izrecno ne določa drugače.

3. Pri glasovanju na odboru direktorjev ima vsak direktor pravico glasovati s toliko glasovi, kolikor imajo pravico guvernerji, ki so ga izvolili, in s toliko, kolikor ima pravico vsak guverner, ki mu je dodelil glasove v skladu z oddelkom D Priloge B. Direktor, ki predstavlja več kot eno članico, lahko posebej glasuje v imenu članic, ki jih predstavlja. O vseh zadevah, ki jih obravnava odbor direktorjev, se odloča z večino glasov članic, ki glasujejo, razen če s sporazumom ni izrecno drugače predvideno, in če gre za odločitve, ki se nanašajo na splošno politiko, ko se o politiki odloča z večino najmanj dveh tretjin vseh glasovalnih pravi članic, ki glasujejo.

Člen 30

Predsednik

1. Svet guvernerjev z večino glasov vseh guvernerjev, ki predstavljajo najmanj večino vseh glasovalnih pravic članic, izvoli predsednika Banke. Dokler opravlja to dolžnost, predsednik ni guverner ne direktor ali namestnik guvernerja ali direktorja.

2. Mandat predsednika je štiri (4) leta. Lahko je ponovno izvoljen. Ta funkcija pa predsedniku preneha, ko svet guvernerjev tako odloči s pozitivnim glasovanjem najmanj dveh tretjin guvernerjev, ki predstavljajo najmanj dve tretjini vseh glasovalnih pravic članic. Če je mesto predsednika iz kakršnega koli razloga prosto, izbere svet guvernerjev v skladu s predpisi iz odstavka 1 tega člena naslednika za preostali del štiriletnega obdobja.

3. Predsednik ne glasuje, razen če bi bil njegov glas odločilen v primeru enakega števila glasov. Lahko se udeležuje zasedanj sveta guvernerjev in predseduje zasedanjem odbora direktorjev.

4. Predsednik je pravni zastopnik Banke.

5. Predsednik je vodja osebja Banke. Odgovoren je za organizacijo, imenovanje in odpuščanje funkcionarjev in osebja v skladu s predpisi, ki jih mora sprejeti odbor direktorjev. Pri imenovanju funkcionarjev in osebja upošteva predvsem učinkovitost in strokovnost, pri zaposlovanju pa posveča tudi pozornost široki zemljepisni zastopanosti med članicami Banke.

6. Predsednik vodi tekoče poslovanje Banke na podlagi smernic odbora direktorjev.

Člen 31

Podpredsednik(i)

1. Enega ali več podpredsednikov imenuje odbor direktorjev na priporočilo predsednika. Podpredsednik opravlja te dolžnosti v tistem mandatu in izvršuje tista pooblastila in tiste funkcije v upravi Banke, ki jih določi odbor direktorjev. V odsotnosti ali nezmožnosti predsednika izvršuje podpredsednik pooblastila in funkcije predsednika.

2. Podpredsednik se lahko udeležuje zasedanj odbora direktorjev, vendar nima pri teh zasedanjih glasovalne pravice, razen kadar gre za odločilen glas, ko nastopa namesto predsednika.

Člen 32

Mednarodni značaj Banke

1. Banka ne sprejme posebnih skladov ali drugih posojil ali pomoči, ki na kakršenkoli način utegnejo škodovati, popačiti ali kako drugače spremeniti njen namen ali funkcije.

2. Banka, njen predsednik, podpredsednik(i), funkcionarji in osebje v svojih odločitvah upoštevajo samo tisto, kar je relevantno za namen, funkcije in poslovanje Banke, kot je to določeno v tem sporazumu. Take konsideracije se objektivno merijo, da bi se uresničili in dosegli namen in funkcije Banke.

3. Predsednik, podpredsednik(i), funkcionarji in osebje Banke so pri opravljanju svojih dolžnosti v celoti odgovorni Banki in ne nobeni drugi oblasti. Vsaka članica Banke spoštuje mednarodni značaj te dolžnosti in se vzdrži poskusov, da bi vplivala na kogar koli pri izpolnjevanju njegovih obveznosti.

Člen 33

Sedež Banke

1. Sedež Banke je v Londonu.

2. Banka lahko ustanovi agencije ali podružnice na ozemlju katere koli članice Banke.

Člen 34

Depozitarji in komunikacijske poti

1. Vsaka članica določi svojo centralno banko ali drugo ustanovo, kot se dogovori z Banko, za depozitarja vseh valut ter drugih sredstev Banke.

2. Vsaka članica določi ustrezen uradni subjekt, s katerim lahko Banka komunicira v zvezi s katero koli zadevo iz tega sporazuma.

Člen 35

Objava poročil in pošiljanje informacij

1. Banka objavlja letno poročilo, v katerem je revidirano stanje njenih izkazov, članicam pa vsake tri (3) mesece ali v krajših presledkih pošilja skrajšano poročilo svojega finančnega stanja in izkaz uspeha, v katerem so prikazani rezultati poslovanja. Finančni izkazi se vodijo v ekujih.

2. Banka vsako leto poroča o vplivu njenih dejavnosti na okolje in lahko objavlja vsa poročila, za katera meni, da so zaželena za čim boljše doseganje njenega namena.

3. Kopije vseh poročil, izkazov in publikacij, ki se objavljajo na podlagi tega sporazuma, se razdelijo članicam.

Člen 36

Razpored in delitev čistega dohodka

1. Svet guvernerjev najmanj enkrat letno določi, koliko čistega dohodka Banka bo po izločitvi za rezerve in po potrebi izločitvi za primer možnih izgub iz odstavka 1 člena 17 tega sporazuma usmerjeno v presežke ali v druge namene, koliko, če sploh kaj, pa razdeljeno. Vsaka odločitev o usmerjanju čistega dohodka Banke v druge namene se sprejme z najmanj dvotretjinsko večino guvernerjev, ki predstavljajo najmanj dve tretjini vseh glasovalnih pravic članic. Nobeno razporejanje in nobena delitev se ne opravita, dokler splošne rezerve ne dosežejo najmanj deset (10) odstotkov odobrenega delniškega kapitala.

2. Vsaka delitev iz prejšnjega odstavka se opravi v sorazmerju s številom vplačanih delnic, ki jih ima vsaka članica, pod pogojem, da se pri obračunavanju tega števila upoštevajo samo plačila, ki so bila prejeta v gotovini, in menice, ki so bile vnovčene na podlagi teh delnic na sam dan ali pred koncem relevantnega finančnega leta.

3. Vsaki članici se plačila izvedejo tako, kot določi svet guvernerjev. Nobena članica ne omejuje države prejemnice pri takih plačilih in njihovi uporabi.

POGLAVJE VII

IZSTOP IZ ČLANSTVA IN SUSPENZIJA ČLANSTVA, ZAČASNO PRENEHANJE IN PRENEHANJE POSLOVANJA

Člen 37

Pravica članic do izstopa

1. Vsaka članica lahko kadarkoli izstopi iz Banke in mora o tem pisno obvestiti Banko na njenem sedežu.

2. Izstop članice začne veljati in njeno članstvo preneha z datumom, ki je naveden v poslanem obvestilu, vendar v nobenem primeru ne prej kot šest (6) mesecev po datumu, ko je Banka prejela obvestilo. Preden začne izstop iz Banke dokončno veljati, pa lahko članica kadarkoli pisno obvesti Banko, da umika obvestilo o svojem namenu izstopiti iz članstva.

Člen 38

Suspenzija članstva

1. Če članica ne izpolni katere koli izmed svojih obveznosti do Banke, lahko Banka suspendira njeno članstvo z odločitvijo večine najmanj dveh tretjin guvernerjev, ki predstavljajo najmanj dve tretjini vseh glasovalnih pravic članic. Tako suspendirana članica avtomatično preneha biti članica eno leto po suspenziji, razen če najmanj enaka večina ne odloči, da se ta članica znova vrne.

2. Članica pod suspenzijo nima nobenih pravic na podlagi tega sporazuma, razen pravice, da izstopi iz članstva, vendar mora izpolniti vse svoje obveznosti.

Člen 39

Poravnava računov z nekdanjimi članicami

1. Od dneva, ko kaka članica preneha biti članica, ima zadevna nekdanja članica še naprej neposredne obveznosti do Banke in morebitne obveznosti do Banke, dokler katerikoli del posojil, kapitalskih naložb ali garancij, sklenjenih preden je prenehala biti članica, ni odplačan; te obveznosti glede posojil, kapitalskih naložb in garancij, ki jih je Banka sklenila po tem, ter delež v dohodku ali odhodkih Banke, pa niso več obveznost za članico.

2. Ko članica preneha biti članica, uredi Banka odkup delnic svoje nekdanje članice kot del poravnave računov s to nekdanjo članico v skladu s tem členom. Odkupna cena delnic za ta namen je knjigovodska vrednost na datum prenehanja članstva, pri čemer je prvotna nakupna cena vsake delnice njena najvišja vrednost.

3. Plačilo delnic, ki jih odkupi Banka na podlagi tega člena, se opravi pod naslednjimi pogoji:

(i) vsak znesek, ki dospe nekdanji članici za njene delnice, se zadrži vse dotlej, dokler ima nekdanja članica, njena centralna banka ali katera koli izmed njenih agencij ali subjektov še naprej obveznost nasproti Banki kot posojilojemalec ali garant, ta znesek pa se lahko po izbiri Banke uporabi za vsako tako obveznost, ko dospe v plačilo. Noben znesek se ne zadrži na račun obveznosti nekdanje članice, ki je nastala iz njenega vpisa delnic v skladu z odstavki 4, 5 in 7 člena 6 tega sporazuma. V nobenem primeru se ne more izplačati nikakršen znesek, ki dospe v dobro članice za njene delnice, dokler ne poteče šest (6) mesecev od datuma, ko preneha njeno članstvo;

(ii) plačila za delnice se smejo občasno izvrševati, ko jih nekdanja članica odstopi, in sicer v obsegu, v katerem znesek, ki dospe kot odkupna cena v skladu z odstavkom 2 tega člena, presega skupen znesek obveznosti iz posojil, kapitalskih naložb in jamstev iz pododstavka (i) tega odstavka, vse dotlej, dokler nekdanja članica ne dobi vse odkupne cene;

(iii) plačila se izvršujejo pod pogoji in v tistih popolnoma konvertibilnih valutah ali ekujih ter v tistih rokih, kot jih določi Banka;

in

(iv) če ima Banka izgube na podlagi katerega koli jamstva, deleža v posojilih ali posojilih, ki niso bili odplačani na datum, ko je članica prenehala biti članica, ali če ima Banka na ta datum čisto izgubo iz kapitalskih naložb in znesek takih izgub presega znesek rezerv, zagotovljenih za take izgube na datum, ko je članica prenehala biti članica, nekdanja članica odplača na zahtevo znesek, za katerega bi bila odkupna cena njenih delnic zmanjšana, če bi bile upoštevane izgube, ko je bila določena odkupna cena. Poleg tega ima nekdanja članica še naprej obveznost glede vsakega poziva za nevplačane vpise na podlagi odstavka 4 člena 6 tega sporazuma v obsegu, v katerem bi se to od nje zahtevalo, če bi se zmanjšal kapital, in če bi bil poziv poslan v času, ko je bila določena odkupna cena njenih delnic.

4. Če Banka preneha poslovati v skladu s členom 41 tega sporazuma v šestih (6) mesecih od datuma, ko katera koli članica preneha biti članica, se vse pravice te nekdanje članica določijo v skladu s členi 41, 42 in 43 tega sporazuma.

Člen 40

Začasno prenehanje poslovanja

V primeru izrednih dogodkov lahko odbor direktorjev začasno ustavi poslovanje glede novih posojil, jamstev, zavarovanja, tehnične pomoči in kapitalskih naložb do nadaljnje obravnave in akcije sveta guvernerjev.

Člen 41

Prenehanje poslovanja

Banka lahko preneha poslovati s pozitivnim glasovanjem najmanj dveh tretjin guvernerjev, ki predstavljajo najmanj tri četrtine vseh glasovalnih pravic članic. Po prenehanju poslovanja Banka takoj preneha s svojimi dejavnostmi, razen s tistimi, ki se nanašajo na redno realizacijo, ohranjanje in vzdrževanje njenih sredstev in izpolnjevanje njenih obveznosti.

Člen 42

Odgovornost članic in plačilo terjatev

1. Če Banka preneha poslovati, ostane vsem članicam še naprej odgovornost glede nepozvanih vpisov v delniški kapital Banke, dokler vse terjatve upnikov, vključno z vsemi morebitnimi terjatvami, niso plačane.

2. Upniki iz rednega poslovanja, ki imajo neposredne terjatve, se najprej poplačajo iz sredstev Banke, potem iz plačil, ki jih je treba izvršiti v zvezi z neplačanimi vpisanimi delnicami, nato pa še iz plačil, ki jih je treba izvršiti v dobro Banke na podlagi delniškega kapitala na poziv. Pred kakršnim koli plačilom upnikom, ki imajo neposredne terjatve, uredi odbor direktorjev vse, kar je po njegovem mnenju potrebno za zagotovitev sorazmerne delitve na tiste, ki imajo neposredne terjatve in na tiste, ki imajo morebitne terjatve.

Člen 43

Delitev premoženja Banke

1. Nobena delitev članicam iz naslova njihovih vpisov v delniški kapital Banke se ne opravi, dokler:

(i) niso vse obveznosti proti upnikom izpolnjene ali zagotovljene;

in

(ii) Svet guvernerjev z najmanj dvotretjinsko večino guvernerjev, ki predstavljajo najmanj tri četrtine vseh glasovalnih pravic članic, ne odloči o delitvi.

2. Vsaka delitev premoženja Banke članicam je sorazmerna s kapitalom, ki ga ima vsaka članica, in se opravi v času in pod pogoji, za katere Banka meni, da so pošteni in pravični za vse. Ni nujno, da so deli razdeljenega premoženja enotni glede vrste premoženja. Nobena članica ni upravičena dobiti svojega delež pri taki delitvi premoženja dokler ne poravna vseh svojih obveznosti do Banke.

3. Vsaka članica, ki prejme premoženje, razdeljeno v skladu s tem členom, ima enake pravice glede tega premoženja, kot jih je imela Banka pred njegovo delitvijo.

POGLAVJE VIII

STATUS, IMUNITETA, PRIVILEGIJI IN IZVZETJA

Člen 44

Namen poglavja

Status, imunitete, privilegiji in izvzetja iz tega poglavja so Banki odobreni na ozemlju vsake države članice, da bi bilo Banki omogočeno, da izpolni namen in izvrši funkcije, ki so ji zaupane.

Člen 45

Status Banke

Banka ima status pravne osebe, zlasti pa popolno pravno sposobnost:

(i) za sklepanje pogodb;

(ii) ta pridobivanje premičnega in nepremičnega premoženja in razpolaganje z njim;

in

(iii) za sprožitev pravnih postopkov.

Člen 46

Položaj Banke v zvezi s sodnim postopkom

Zoper Banko se lahko vloži tožbo le pri pristojnem sodišču na ozemlju države, v kateri ima Banka urad, in v kateri je imenovala zastopnika za vročanje ali obveščanje o postopku, ali v kateri je izdala vrednostne papirje ali jamčila zanje. Članice ali osebe, ki nastopajo v njihovem imenu ali uveljavljajo njihove zahtevke, ne morejo vložiti nobene tožbe. Premoženje Banke ne glede na to, kje je in kdo ga ima, uživa imuniteto glede vseh oblik odvzema, pridržanja ali izvršbe, dokler ni sprejeta pravnomočna sodna odločba zoper Banko.

Člen 47

Imuniteta premoženja glede odvzema

Premoženje Banke ne glede na to, kje je in kdo ga ima, uživa imuniteto glede preiskovanja, odvzema, zaplembe, razlastitve ali vsake druge oblike odvzema ali zasega na podlagi izvršilnega ali zakonskega ukrepa.

Člen 48

Imuniteta arhiva

Arhiv Banke in sploh vsa dokumentacija, ki ji pripada ali jo ima, sta nedotakljiva.

Člen 49

Omejitev prosto premoženje

V obsegu, ki je potreben, da bi se dosegel namen in opravile funkcije Banke na podlagi tega sporazuma, za nobeno premoženje Banke ne veljajo omejitve, predpisi, kontrole in moratoriji katere koli vrste.

Člen 50

Privilegiji glede sporočil

Vsaka članica bo obravnavala uradna sporočila Banke enako, kot obravnava uradna sporočila vsake druge članice.

Člen 51

Imuniteta funkcionarjev in zaposlenih

Vsi guvernerji, direktorji, namestniki, funkcionarji in zaposleni Banke ter strokovnjaki, ki opravljajo naloge za Banko, uživajo imuniteto glede pravnih postopkov v zvezi z dejanji, ki jih storijo pri opravljanju uradnih dolžnosti, razen če se Banka odreče imuniteti, vsa njihova uradna dokumentacija in papirji pa so nedotakljivi. Ta imuniteta pa ne velja za civilno odgovornost za škodo, ki nastane zaradi prometne nesreče, ki jo povzroči guverner, direktor, namestnik, funkcionar, zaposleni ali strokovnjak.

Člen 52

Privilegiji funkcionarjev in zaposlenih

1. Vsi guvernerji, direktorji, namestniki, funkcionarji in zaposleni Banke ter strokovnjaki, ki opravljajo naloge za Banko:

(i) in niso lokalni državljani, uživajo enako imuniteto glede omejitev imigracije, zahtev za registracijo tujcev in obveznosti v zvezi z državljansko službo ter enake pravice v zvezi z deviznimi predpisi, kot jo članice zagotavljajo predstavnikom, funkcionarjem in zaposlenim podobnega ranga drugih članic;

in

(ii) se obravnavajo enako glede olajšav za potovanja kot članice obravnavajo predstavnike, funkcionarje in zaposlene podobnega ranga drugih članic.

2. Zakonci in najožji nepreskrbljeni družinski člani tistih direktorjev, namestnikov, funkcionarjev, zaposlenih in strokovnjakov Banke, ki so rezidenti države, v kateri je sedež Banke, dobijo priložnost, da se zaposlijo v tej državi. Zakonci in nepreskrbljeni najožji družinski člani tistih direktorjev, namestnikov, funkcionarjev, zaposlenih in strokovnjakov Banke, ki so rezidenti države, v kateri je katera koli agencija ali podružnica, morajo, kadarkoli je možno, v skladu z notranjim pravom te države, dobiti podobno priložnost v tej državi. Banka sklene posebne sporazume, s katerimi se izvajajo določbe tega odstavka, z državo, v kateri je sedež Banke, in po potrebi z drugimi zadevnimi državami.

Člen 53

Izvzetje iz obdavčevanja

1. V okviru uradnih dejavnosti Banke je vse premoženje, lastnina in dohodek izvzeto iz vseh neposrednih davkov.

2. Kadar so nakup ali storitve večjih vrednosti potrebni za opravljanje uradni dejavnosti Banke in kadar jih opravlja ali uporablja Banka ter kadar so v takih nakupih ali storitvah všteti davki ali dajatve, članica, ki je odmerila take davke in dajatve, če se lahko opredelijo, ustrezno ukrepa za dovolitev izvzetja iz takih davkov ali dajatev ali zagotovi njihovo vračilo.

3. Blago, ki ga uvaža Banka in ki je potrebno za opravljanje njenih uradnih dejavnosti, je izvzeto iz vseh uvoznih dajatev in davkov ter iz vseh uvoznih prepovedi in omejitev. Podobno je tudi blago, ki ga Banka izvaža in je potrebno za opravljanje njenih uradnih dejavnosti, izvzeto iz vseh izvoznih dajatev in davkov ter iz vseh izvoznih prepovedi in omejitev.

4. Blago, ki je kupljeno ali uvoženo in izvzeto iz davkov in dajatev na podlagi tega člena, se ne proda, odda v najem, posodi ali odtuji proti plačilu ali brezplačno, razen v skladu s pogoji, ki jih določijo članice, ki so odobrile izvzetja ali vračila.

5. Določbe tega člena se ne uporabljajo za davke ali dajatve na področju komunalnih storitev.

6. Direktorji, namestniki direktorjev, funkcionarji in zaposleni Banke plačajo interni efektivni davek v dobro Banke od plač in drugih prejemkov, ki jih izplačuje Banka, pod pogoji, ki jih določi, in po pravili, ki jih sprejme svet guvernerjev v enem letu po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma. Od datuma, ko začne veljati ta davek, so take plače in drugi prejemki izvzeti iz državnega davka od dohodka. Članice pa lahko upoštevajo plače in druge prejemke, ki so na ta način izvzeti, ob ocenjevanju višine davka od dohodka iz drugih virov.

7. Ne glede na določbe odstavka 6 tega člena, lahko članica s svojo listino o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi deponira izjavo, da pridržuje zase, za svoje politične podoblike ali za svoje lokalne oblasti pravico obdavčiti plače in druge prejemke, ki jih Banka izplačuje državljanom te članice. Banka je izvzeta iz vsake obveznosti plačila, odtegovanja ali pobiranja takih davkov. Banka ne zagotovi nobenega vračila za take davke.

8. Odstavek 6 tega člena se ne uporablja za pokojnine in letna plačila, ki jih izplačuje Banka.

9. Noben davek se ne odmeri za nobeno obveznico ali vrednostni papir, ki ga izda Banka, vključno s kakršnimi koli dividendami ali obrestmi od njih, ne glede na to, kdo jih ima:

(i) če tak davek pomeni diskriminacijo zoper to obveznico ali vrednostni papir samo zato, ker ju je izdala Banka;

ali

(ii) če je edina pravna podlaga za to obdavčevanje kraj ali valuta, v kateri sta izdana, sta plačljiva ali plačana, ali lokacija urada ali kraj poslovanja Banke.

10. Noben davek se ne odmeri za nobeno obveznico ali vrednostni papir, za katerega jamči Banka, vključno s kakršnimi koli dividendami ali obrestmi od njih, ne glede na to, kdo jih ima:

(i) če tak davek pomeni diskriminacijo zoper to obveznico ali vrednostni papir samo zato, ker zanju jamči Banka;

ali

(ii) če je edina podlaga jurisdikcije za to obdavčevanje lokacija urada ali kraj poslovanja Banke.

Člen 54

Izvajanje določb tega poglavja

Vsaka članica takoj ukrepa za izvajanje določb tega poglavja in Banko podrobno obvesti o ukrepu, ki ga je sprejela.

Člen 55

Odvzem imunitete, privilegijev in izvzetij

Imunitete, privilegiji in izvzetja, ki se dodelijo po tem poglavju, se priznavajo v interesu Banke. Odbor direktorjev lahko v obsegu in pod pogoji, ki jih sam določi, odvzame imuniteto, privilegij in izvzetje, dodeljeno po tem poglavju, v tistih primerih, ko bi tak postopek po njegovem mnenju najbolj ustrezal interesom Banke. Predsednik ima pravico in dolžnost, da odvzame vsako imuniteto, privilegij ali izvzetje vsakemu funkcionarju, zaposlenemu ali strokovnjaku Banke, razen predsedniku ali podpredsedniku, kadar bi po njegovem mnenju imuniteta, privilegij ali izvzetje oviral pravni postopek in jih je možno odvzeti, ne da bi bili pri tem prizadeti interesi Banke. V podobnih primerih in pod enakimi pogoji ima odbor direktorjev pravico in dolžnost odvzeti vsako imuniteto, privilegij ali izvzetje predsedniku in vsakemu podpredsedniku.

POGLAVJE IX

SPREMEMBE, RAZLAGA, ARBITRAŽA

Člen 56

Spremembe

1. Vsak predlog za spremembo tega sporazuma, ki ga poda bodisi članica, guverner ali odbor direktorjev, se pošlje predsedujočemu sveta guvernerjev, ki ta predlog predloži svetu. Če svet predlagano spremembo odobri, vpraša Banka po katerem koli hitrem sredstvu komuniciranja vse članice, ali se strinjajo s predlagano spremembo. Če tri četrtine članic (vključno z najmanj dvema državama Srednje in Vzhodne Evrope, ki sta na seznamu v Prilogi A), ki imajo najmanj štiri petine vseh glasovalnih pravic članic, sprejme predlagano spremembo, Banka potrdi to dejstvo z uradnim obvestilom, ki ga pošlje vsem članicam.

2. Ne glede na odstavek 1 tega člena:

(i) morajo vse članice sprejeti vsako spremembo, s katero se spremeni:

(a) pravica do izstopa iz članstva v Banki;

(b) pravica, ki se nanaša na nakup delniškega kapitala iz odstavka 3 člena 5 tega sporazuma;

(c) omejitev odgovornosti iz odstavka 7 člena 5 tega sporazuma;

in

(d) namen in funkcija Banke, opredeljena v členih 1 in 2 tega sporazuma;

(ii) mora najmanj tri četrtine članic, ki imajo najmanj petinosemdeset (85) odstotkov vseh glasovalnih pravic članic, sprejeti vsako spremembo, s katero se spremeni odstavek 4 člena 8 tega sporazuma.

Kadar so vse zahteve za sprejetje katere koli predlagane spremembe izpolnjene, Banka potrdi to z uradnim obvestilom, ki ga pošlje vsem članicam.

3. Spremembe začnejo veljati za vse članice tri (3) mesece po datumu uradnega obvestila iz odstavka 1 in 2 tega člena, razen če svet guvernerjev ne določi kakega drugega roka.

Člen 57

Razlaga in uporaba

1. Kakršno koli vprašanje razlage ali uporabe določb tega sporazuma, ki nastane med katero koli članico in Banko ali med katerimi koli članicami Banke, se pošlje odboru direktorjev, da o njem odloči. Če članica v odboru nima direktorja njenega državljanstva, ima članica, za katero je obravnavano vprašanje posebno pomembno, pravico, da je neposredno zastopana na zasedanju odbora direktorjev med to obravnavo. Predstavnik te članice pa nima glasovalne pravice. To pravico do zastopanosti uredi svet guvernerjev.

2. Vsaka članica lahko v vseh primerih, ko sprejme odbor direktorjev odločitev na podlagi odstavka I tega člena, zahteva, da se to vprašanje predloži v obravnavo svetu guvernerjev, katerega odločitev je dokončna. Dokler svet guvernerjev Banke ne odloči, lahko Banka, če meni da je to potrebno, ravna na podlagi odločitve odbora direktorjev.

Člen 58

Arbitraža

Če nastane spor med banko in kako članico, ki je prenehala biti članica, ali med Banko in katero koli članico po sprejetju odločitve o prenehanju Banke, se takšen spor predloži arbitražnemu sodišču, ki ga sestavljajo trije (3) arbitri, od katerih enega imenuje Banka, drugega zadevna članica ali nekdanja članica, tretjega pa, če se stranki ne dogovorita drugače, predsednik Meddržavnega sodišča ali drug organ, kot se določi s predpisi, ki jih sprejme svet guvernerjev. Večina glasov arbitrov zadostuje za sprejetje odločitve, ki je dokončna in za stranke zavezujoča. Tretji arbiter je pooblaščen za reševanje vseh postopkovnih vprašanj v primerih, ko med strankama glede tega ni soglasja.

Člen 59

Domnevna privolitev

Kadarkoli je potrebna privolitev ali soglasje članice, preden lahko Banka ukrepa, razen na podlagi člena 56 tega sporazuma, se privolitev ali soglasje šteje za dano, razen če članica ne izrazi nasprotovanja v razumnem roku, ki ga Banka določi, ko obvesti članico o predlaganem ukrepu.

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

Člen 60

Podpis in deponiranje

1. Ta sporazum, deponiran pri vladi Francije (v nadaljevanju "depozitar"), je do 31. decembra 1990 odprt za podpis bodočim članicam, katerih imena so navedena v Prilogi A tega sporazuma.

2. Depozitar pošlje potrjene prepise tega sporazuma vsem podpisnicam.

Člen 61

Ratifikacija, sprejetje ali potrditev

1. Ta sporazum morajo podpisnice ratificirati, sprejeti ali potrditi. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi se na podlagi odstavka 2 tega člena deponirajo pri depozitarju najkasneje do 31. marca 1991. Depozitar obvesti druge podpisnice o vsakem deponiranju in njegovem datumu.

2. Katera koli podpisnica lahko postane pogodbenica tega sporazuma tako, da deponira listino o ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi v enem letu po datumu začetka njegove veljavnosti ali, če je potrebno, do nekega kasnejšega roka, če tako z večino glasov odločijo guvernerji, ki predstavljajo večino glasovalnih pravic članic.

3. Podpisnica, katere listina iz odstavka I tega člena je deponirana pred datumom, ko ta sporazum začne veljati, postane članica Banke na ta datum. Katera koli druga podpisnica, ki ravna po določbah iz prejšnjega odstavka, postane članica Banke na datum, ko deponira listino o ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi.

Člen 62

Začetek veljavnosti

1. Ta sporazum začne veljati, ko listine o ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi deponirajo podpisnice, katerih začetni vpisi znašajo dve tretjini vseh vpisov, določenih v Prilogi A k temu sporazumu, vključno z najmanj dvema državama Srednje in Vzhodne Evrope iz Priloge A k temu sporazumu.

2. Če ta sporazum ne začne veljati do 31. marca 1991, lahko depozitar skliče konferenco zainteresiranih bodočih članic, da bi se določilo bodoče ukrepanje in odločilo o novem datumu, do katerega se deponirajo listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.

Člen 63

Otvoritveno zasedanje in začetek poslovanja

1. Takoj po tem, ko ta sporazum začne veljati po členu 62 tega sporazuma, imenuje vsaka članica guvernerja. Depozitar skliče prvo zasedanje sveta guvernerjev v šestdesetih (60) dneh po začetku veljavnosti tega sporazuma na podlagi člena 62 ali takoj, ko je to mogoče po tem datumu.

2. Svet guvernerjev na svojem prvem zasedanju:

(i) izvoli predsednika;

(ii) izvoli direktorje Banke v skladu s členom 26 tega sporazuma;

(iii) poskrbi za določitev datuma za začetek poslovanja Banke;

in

(iv) poskrbi za vse drugo, kar meni, da je potrebno za pripravo začetka poslovanja Banke.

3. Banka obvesti svoje članice o datumu začetka svojega poslovanja.

Sestavljeno v Parizu, dne 29. maja 1990 v enem izvirniku, katerega besedila v angleškem, francoskem, nemškem in ruskem jeziku so enako verodostojna, in ki se deponira v arhivu depozitarja, ki pošlje pravilno overjen izvod vsaki izmed drugih bodočih članic, katerih imena so navedena v Prilogi A.

--------------------------------------------------

PRILOGA A

ZAČETNI VPISI V ODOBRENI DELNIŠKI KAPITAL ZA POTENCIALNE ČLANICE [1] , KI LAHKO POSTANEJO ČLANICE V SKLADU S ČLENOM 61

(v milijonih ekujev) |

| Število delnic | Vpis kapitala |

| | |

A.EVROPSKE SKUPNOSTI |

| (a) | Belgija | 22800 | 228,00 |

| Danska | 12000 | 120,00 |

| Francija | 85175 | 851,75 |

| Zvezna republika Nemčija | 85175 | 851,75 |

| Grčija | 6500 | 65,00 |

| Irska | 3000 | 30,00 |

| Italija | 85175 | 851,75 |

| Luksemburg | 2000 | 20,00 |

| Nizozemska | 24800 | 248,00 |

| Portugalska | 4200 | 42,00 |

| Španija | 34000 | 340,00 |

| Združeno kraljestvo | 85175 | 851,75 |

| (b) | Evropska gospodarska skupnost | 30000 | 300,00 |

| Evropska investicijska banka | 30000 | 300,00 |

B.DRUGE EVROPSKE DRŽAVE | | |

| Avstrija | 22800 | 228,00 |

| Ciper | 1000 | 10,00 |

| Finska | 12500 | 125,00 |

| Islandija | 1000 | 10,00 |

| Izrael | 6500 | 65,00 |

| Lihtenštajn | 200 | 2,00 |

| Malta | 100 | 1,00 |

| Norveška | 12500 | 125,00 |

| Švedska | 22800 | 228,00 |

| Švica | 22800 | 228,00 |

| Turčija | 11500 | 115,00 |

C.DRŽAVE PREJEMNICE | | |

| Bolgarija | 7900 | 79,00 |

| Češkoslovaška | 12800 | 128,00 |

| Nemška demokratična republika | 15500 | 155,00 |

| Madžarska | 7900 | 79,00 |

| Poljska | 12800 | 128,00 |

| Romunija | 4800 | 48,00 |

| Zveza sovjetskih socialističnih republik | 60000 | 600,00 |

| Jugoslavija | 12800 | 128,00 |

D.NEEVROPSKE DRŽAVE | | |

| Avstralija | 10000 | 100,00 |

| Kanada | 34000 | 340,00 |

| Egipt | 1000 | 10,00 |

| Japonska | 85175 | 851,75 |

| Republika Koreja | 6500 | 65,00 |

| Mehika | 3000 | 30,00 |

| Maroko | 1000 | 10,00 |

| Nova Zelandija | 1000 | 10,00 |

| Združene države Amerike | 100000 | 1000,00 |

E.NERAZPOREJENE DELNICE | 125 | 1,25 |

Skupaj | 1000000 | 10000,00 |

--------------------------------------------------

PRILOGA B

ODDELEK A

IZVOLITEV DIREKTORJEV S STRANI GUVERNERJEV, KI PREDSTAVLJAJO BELGIJO, DANSKO, FRANCIJO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, GRČIJO, IRSKO, ITALIJO, LUKSEMBURG, NIZOZEMSKO, PORTUGALSKO, ŠPANIJO, ZDRUŽENO KRALJESTVO, EVROPSKO GOSPODARSKO SKUPNOST IN EVROPSKO INVESTICIJSKO BANKO

(V NADALJEVANJU GUVERNERJI IZ ODDELKA A)

1. Spodnje določbe v tem oddelku se uporabljajo izključno za ta oddelek.

2. Kandidate za mesto direktorja imenujejo guvernerji iz oddelka A, pri čemer en guverner lahko imenuje samo eno osebo. Direktorji se izvolijo z glasovanjem guvernerjev iz oddelka A.

3. Vsak guverner, ki lahko glasuje, da za eno osebo vse glasove, do katerih ima članica, ki ga imenuje, pravico na podlagi odstavkov 1 in 2 člena 29 tega sporazuma.

4. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka postane enajst oseb, ki dobijo največ glasov, direktorjev, pri čemer se nihče, ki dobi manj kot 4,5 odstotka vseh glasov, ki so mogoči v oddelku A (upravičeni glasovi), ne šteje za izvoljenega.

5. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka se, če enajst oseb ni izvoljenih v prvem krogu glasovanja, organizira drugi krog v katerem se, razen če niti ni bilo več kot 11 kandidatov, tisti, ki je dobil najmanj glasov v prvem krogu, šteje za neupravičenega za izvolitev, v tem krogu pa glasujejo samo:

(a) tisti guvernerji, ki so glasovali v prvem krogu za tistega, ki ni bil izvoljen;

in

(b) tisti guvernerji, za katerih glasove za izvoljeno osebo se po odstavkih 6 in 7 tega oddelka šteje, da so povečali število glasov, danih za to osebo, nad 5,5 odstotka upravičenih glasov.

6. Pri ugotavljanju, ali se šteje, da so glasovi, ki jih je dal guverner, povečali skupno število glasov za kakšno osebo nad 5,5 odstotka upravičenih glasov, se za teh 5,5 odstotka šteje, da vsebujejo najprej glasove guvernerja, ki je dal največje število glasov za to osebo, nato glasove guvernerja, ki je dal naslednje največje število, in tako naprej, dokler se ne dobi 5,5 odstotka.

7. Za vsakega guvernerja, katerega del glasov se mora šteti, da bi se skupni glasovi, dani za katero koli osebo, povečali nad 4,5 odstotka, se šteje, da je dal vse svoje glasove za to osebo, celo če skupno število glasov, danih za to osebo, s tem preseže 5,5 odstotka, in ta guverner ni upravičen glasovati v naslednjem krogu.

8. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka se, če po drugem krogu glasovanja ni izvoljenih 11 oseb, nadaljnji krogi organizirajo v skladu z načeli in postopkom iz tega oddelka, dokler ni izvoljenih 11 oseb, pri čemer je lahko, če je v katerikoli fazi izvoljenih 10 oseb, ne glede na odstavek 4 tega oddelka, 11. oseba izvoljena z navadno večino preostalih glasov.

9. V primeru povečanja ali zmanjšanja števila direktorjev, ki naJ bi jih izvolili guvernerji iz oddelka A, svet guvernerjev ustrezno prilagodi najnižje in najvišje odstotke, določene v odstavkih 4, 5, 6 in 7 tega oddelka.

10. Dokler katera koli podpisnica ali skupina podpisnic, katerih delež v celotnem znesku vpisa kapitala iz Priloge A tega sporazuma je večji od 2,4 odstotka, ne deponira svoje ali svojih listin o ratifikaciji, odobritvi ali sprejetju, ne bo volitev za enega direktorja v zvezi z vsako tako podpisnico ali skupino podpisnic. Guverner ali guvernerji, ki predstavljajo tako podpisnico ali skupino podpisnic, izvolijo direktorja v zvezi z vsako podpisnico ali skupino podpisnic tako, ko podpisnica postane članica ali skupina podpisnic postanejo članice. Za takega direktorja se šteje, da ga je izvolil svet guvernerjev na svojem ustanovitvenem zasedanju v skladu z odstavkom 3 člena 26 tega sporazuma, če je izvoljen v obdobju, ko prvi odbor direktorjev opravlja to dolžnost.

ODDELEK B

IZVOLITEV DIREKTORJEV S STRANI GUVERNERJEV, KI PREDSTAVLJAJO DRUGE DRŽAVE

Oddelek B(i) - Izvolitev direktorjev s strani guvernerjev, ki predstavljajo tiste države, ki so navedene v Prilogi A kot države Srednje in Vzhodne Evrope (države prejemnice) (v nadaljevanju guvernerji iz oddelka B(i))

1. Spodnje določbe v tem oddelku se uporabljajo izključno za ta oddelek.

2. Kandidate za mesto direktorja imenujejo guvernerji iz oddelka B(i), pri čemer en guverner lahko imenuje samo eno osebo. Direktorji se izvolijo z glasovanjem guvernerjev iz oddelka B(i).

3. Vsak guverner, ki lahko glasuje, da za eno osebo vse glasove, do katerih ima članica, ki ga imenuje, pravico na podlagi odstavkov 1 in 2 člena 29 tega sporazuma.

4. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka postanejo štiri osebe, ki dobijo največ glasov, direktorjev, pri čemer se nihče, ki dobi manj kot 12 odstotkov vseh glasov, ki so mogoči v oddelku B (upravičeni glasovi), ne šteje za izvoljenega.

5. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka se, če štiri osebe niso izvoljene v prvem krogu glasovanja, organizira drugi krog v katerem se, razen če niti niso bili več kot štirje kandidati, tisti, ki je dobil najmanj glasov v prvem krogu, šteje za neupravičenega za izvolitev, v tem krogu pa glasujejo samo:

(a) tisti guvernerji, ki so glasovali v prvem krogu za tistega, ki ni bil izvoljen;

in

(b) tisti guvernerji, za katerih glasove za izvoljeno osebo se po odstavkih 6 in 7 tega oddelka šteje, da so povečali število glasov, danih za to osebo, nad 13 odstotkov upravičenih glasov.

6. Pri ugotavljanju, ali se šteje, da so glasovi, ki jih je dal guverner, povečali skupno število glasov za kakšno osebo nad 13 odstotkov upravičenih glasov, se za teh 13 odstotkov šteje, da vsebujejo najprej glasove guvernerja, ki je dal največje število glasov za to osebo, nato glasove guvernerja, ki je dal naslednje največje število, in tako naprej, dokler se ne dobi 13 odstotkov.

7. Za vsakega guvernerja, katerega del glasov se mora šteti, da bi se skupni glasovi, dani za katero koli osebo, povečali nad 12 odstotkov, se šteje, da je dal vse svoje glasove za to osebo, celo če skupno število glasov, danih za to osebo, s tem preseže 13 odstotkov, in ta guverner ni upravičen glasovati v naslednjem krogu.

8. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka se, če po drugem krogu glasovanja niso izvoljene štiri osebe, nadaljnji krogi organizirajo v skladu z načeli in postopkom iz tega oddelka, dokler niso izvoljene štiri osebe, pri čemer je lahko, če so v katerikoli fazi izvoljene tri osebe, ne glede na odstavek 4 tega oddelka, četrta oseba izvoljena z navadno večino preostalih glasov.

9. V primeru povečanja ali zmanjšanja števila direktorjev, ki naj bi jih izvolili guvernerji iz oddelka B(i), svet guvernerjev ustrezno prilagodi najnižje in najvišje odstotke, določene v odstavkih 4, 5, 6 in 7 tega oddelka.

10. Dokler katera koli podpisnica ali skupina podpisnic, katerih delež v celotnem znesku vpisa kapitala iz Priloge A tega sporazuma je večji od 2,8 odstotka, ne deponira svoje ali svojih listin o ratifikaciji, odobritvi ali sprejetju, ne bo volitev za enega direktorja v zvezi z vsako tako podpisnico ali skupino podpisnic. Guverner ali guvernerji, ki predstavljajo tako podpisnico ali skupino podpisnic, izvolijo direktorja v zvezi z vsako podpisnico ali skupino podpisnic takoj, ko podpisnica postane članica ali skupina podpisnic postanejo članice. Za takega direktorja se šteje, da ga je izvolil svet guvernerjev na svojem ustanovitvenem zasedanju v skladu z odstavkom 3 člena 26 tega sporazuma, če je izvoljen v obdobju, ko prvi odbor direktorjev opravlja to dolžnost.

Oddelek B(ii) - Izvolitev direktorjev s strani guvernerjev, ki predstavljajo tiste države, ki so navedene v Prilogi A kot druge evropske države (v nadaljevanju guvernerji iz oddelka B(ii))

1. Spodnje določbe v tem oddelku se uporabljajo izključno za ta oddelek.

2. Kandidate za mesto direktorja imenujejo guvernerji iz oddelka B(ii), pri čemer en guverner lahko imenuje samo eno osebo. Direktorji se izvolijo z glasovanjem guvernerjev iz oddelka B(ii).

3. Vsak guverner, ki lahko glasuje, da za eno osebo vse glasove, do katerih ima članica, ki ga imenuje, pravico na podlagi odstavkov 1 in 2 člena 29 tega sporazuma.

4. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka postanejo štiri osebe, ki dobijo največ glasov, direktorjev, pri čemer se nihče, ki dobi manj kot 20,5 odstotkov vseh glasov, ki so mogoči v oddelku B(ii) (upravičeni glasovi), ne šteje za izvoljenega.

5. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka se, če štiri osebe niso izvoljene v prvem krogu glasovanja, organizira drugi krog v katerem se, razen če niti niso bili več kot štirje kandidati, tisti, ki je dobil najmanj glasov v prvem krogu, šteje za neupravičenega za izvolitev, v tem krogu pa glasujejo samo:

(a) tisti guvernerji, ki so glasovali v prvem krogu za tistega, ki ni bil izvoljen;

in

(b) tisti guvernerji, za katerih glasove za izvoljeno osebo se po odstavkih 6 in 7 tega oddelka šteje, da so povečali število glasov, danih za to osebo, nad 21,5 odstotkov upravičenih glasov.

6. Pri ugotavljanju, ali se šteje, da so glasovi, ki jih je dal guverner, povečali skupno število glasov za kakšno osebo nad 21,5 odstotkov upravičenih glasov, se za teh 21,5 odstotkov šteje, da vsebujejo najprej glasove guvernerja, ki je dal največje število glasov za to osebo, nato glasove guvernerja, ki je dal naslednje največje število, in tako naprej, dokler se ne dobi 21,5 odstotkov.

7. Za vsakega guvernerja, katerega del glasov se mora šteti, da bi se skupni glasovi, dani za katero koli osebo, povečali nad 20,5 odstotkov, se šteje, da je dal vse svoje glasove za to osebo, celo če skupno število glasov, danih za to osebo, s tem preseže 21,5 odstotkov, in ta guverner ni upravičen glasovati v naslednjem krogu.

8. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka se, če po drugem krogu glasovanja niso izvoljene štiri osebe, nadaljnji krogi organizirajo v skladu z načeli in postopkom iz tega oddelka, dokler niso izvoljene štiri osebe, pri čemer je lahko, če so v katerikoli fazi izvoljene tri osebe, ne glede na odstavek 4 tega oddelka, četrta oseba izvoljena z navadno večino preostalih glasov.

9. V primeru povečanja ali zmanjšanja števila direktorjev, ki naj bi jih izvolili guvernerji iz oddelka B(ii), svet guvernerjev ustrezno prilagodi najnižje in najvišje odstotke, določene v odstavkih 4, 5, 6 in 7 tega oddelka.

10. Dokler katera koli podpisnica ali skupina podpisnic, katerih delež v celotnem znesku vpisa kapitala iz Priloge A tega sporazuma je večji od 2,8 odstotka, ne deponira svoje ali svojih listin o ratifikaciji, odobritvi ali sprejetju, ne bo volitev za enega direktorja v zvezi z vsako tako podpisnico ali skupino podpisnic. Guverner ali guvernerji, ki predstavljajo tako podpisnico ali skupino podpisnic, izvolijo direktorja v zvezi z vsako podpisnico ali skupino podpisnic takoj, ko podpisnica postane članica ali skupina podpisnic postanejo članice. Za takega direktorja se šteje, da ga je izvolil svet guvernerjev na svojem ustanovitvenem zasedanju v skladu z odstavkom 3 člena 26 tega sporazuma, če je izvoljen v obdobju, ko prvi odbor direktorjev opravlja to dolžnost.

Oddelek B(iii) - Izvolitev direktorjev s strani guvernerjev, ki predstavljajo tiste države, ki so navedene v Prilogi A kot neevropske države (v nadaljevanju guvernerji iz oddelka B(iii))

1. Spodnje določbe v tem oddelku se uporabljajo izključno za ta oddelek.

2. Kandidate za mesto direktorja imenujejo guvernerji iz oddelka B(iii), pri čemer en guverner lahko imenuje samo eno osebo. Direktorji se izvolijo z glasovanjem guvernerjev iz oddelka B(iii).

3. Vsak guverner, ki lahko glasuje, da za eno osebo vse glasove, do katerih ima članica, ki ga imenuje, pravico na podlagi odstavkov 1 in 2 člena 29 tega sporazuma.

4. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka postanejo štiri osebe, ki dobijo največ glasov, direktorjev, pri čemer se nihče, ki dobi manj kot 8 odstotkov vseh glasov, ki so mogoči v oddelku B(iii) (upravičeni glasovi), ne šteje za izvoljenega.

5. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka se, če štiri osebe niso izvoljene v prvem krogu glasovanja, organizira drugi krog v katerem se, razen če niti niso bili več kot štirje kandidati, tisti, ki je dobil najmanj glasov v prvem krogu, šteje za neupravičenega za izvolitev, v tem krogu pa glasujejo samo:

(a) tisti guvernerji, ki so glasovali v prvem krogu za tistega, ki ni bil izvoljen;

in

(b) tisti guvernerji, za katerih glasove za izvoljeno osebo se po odstavkih 6 in 7 tega oddelka šteje, da so povečali število glasov, danih za to osebo, nad 9 odstotkov upravičenih glasov.

6. Pri ugotavljanju, ali se šteje, da so glasovi, ki jih je dal guverner, povečali skupno število glasov za kakšno osebo nad 9 odstotkov upravičenih glasov, se za teh 9 odstotkov šteje, da vsebujejo najprej glasove guvernerja, ki je dal največje število glasov za to osebo, nato glasove guvernerja, ki je dal naslednje največje število, in tako naprej, dokler se ne dobi 9 odstotkov.

7. Za vsakega guvernerja, katerega del glasov se mora šteti, da bi se skupni glasovi, dani za katero koli osebo, povečali nad 8 odstotka, se šteje, da je dal vse svoje glasove za to osebo, celo če skupno število glasov, danih za to osebo, s tem preseže 9 odstotkov, in ta guverner ni upravičen glasovati v naslednjem krogu.

8. Ob upoštevanju odstavka 10 tega oddelka se, če po drugem krogu glasovanja niso izvoljene štiri osebe, nadaljnji krogi organizirajo v skladu z načeli in postopkom iz tega oddelka, dokler niso izvoljene štiri osebe, pri čemer je lahko, če so v katerikoli fazi izvoljene tri osebe, ne glede na odstavek 4 tega oddelka, četrta oseba izvoljena z navadno večino preostalih glasov.

9. V primeru povečanja ali zmanjšanja števila direktorjev, ki naj bi jih izvolili guvernerji iz oddelka B(iii), svet guvernerjev ustrezno prilagodi najnižje in najvišje odstotke, določene v odstavkih 4, 5, 6 in 7 tega oddelka.

10. Dokler katera koli podpisnica ali skupina podpisnic, katerih delež v celotnem znesku vpisa kapitala iz Priloge A tega sporazuma je večji od 5 odstotkov, ne deponira svoje ali svojih listin o ratifikaciji, odobritvi ali sprejetju, ne bo volitev za enega direktorja v zvezi z vsako tako podpisnico ali skupino podpisnic. Guverner ali guvernerji, ki predstavljajo tako podpisnico ali skupino podpisnic, izvolijo direktorja v zvezi z vsako podpisnico ali skupino podpisnic takoj, ko podpisnica postane članica ali skupina podpisnic postanejo članice. Za takega direktorja se šteje, da ga je izvolil svet guvernerjev na svojem ustanovitvenem zasedanju v skladu z odstavkom 3 člena 26 tega sporazuma, če je izvoljen v obdobju, ko prvi odbor direktorjev opravlja to dolžnost.

ODDELEK C

UREDITEV VOLITEV DIREKTORJEV, KI PREDSTAVLJAJO DRŽAVE, KI NISO NAVEDENE V PRILOGI A

Če svet guvernerjev v skladu z odstavkom 3 člena 26 tega sporazuma odloči, da se poveča ali zmanjša obseg ali revidira sestava odbora direktorjev, da bi upošteval spremembe glede števila članic Banke, obravnava najprej, ali so potrebne kakršne koli spremembe v tej Prilogi, in lahko opravi vse spremembe, za katere meni, da so potrebne kot del take odločitve.

ODDELEK D

DODELITEV GLASOV

Vsak guverner, ki ne sodeluje pri glasovanju za izvolitev ali katerega glasovi ne prispevajo k izvolitvi kakega direktorja na podlagi oddelka A ali B(i) ali B(ii) ali B(iii) tega sporazuma, lahko dodeli glasove, do katerih ima pravico, izvoljenemu direktorju, če je ta guverner prej dobil soglasje za to dodelitev od vseh tistih guvernerjev, ki so izvolili zadevnega direktorja.

Odločitev katerega koli guvernerja, da ne sodeluje pri glasovanju za izvolitev direktorja, ne vpliva na izračun upravičenih glasov, ki ga je treba opraviti na podlagi oddelka A, oddelka B(i), oddelka B(ii) ali oddelka B(iii) tega sporazuma.

--------------------------------------------------