PRILOGA

Drugi protokol k splošnemu sporazumu o trgovini s storitvami

ČLANICE SVETOVNE TRGOVINSKE ORGANIZACIJE (v nadaljnjem besedilu "WTO"), katerih liste specifičnih obvez in liste izjem k členu II Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami v zvezi s finančnimi storitvami so priložene temu protokolu (v nadaljnjem besedilu "zadevne članice"),

SE PO OPRAVLJENIH pogajanjih v skladu z Ministrskim sklepom o finančnih storitvah, sprejetim v Marakešu 15. aprila 1994,

OB UPOŠTEVANJU Druge priloge o finančnih storitvah in sklepa o uporabi navedene priloge, ki jo je sprejel Svet za trgovanje s storitvami 30. junija 1995,

STRINJAJO O NASLEDNJEM:

1. Lista specifičnih obvez in lista izjem k členu II v zvezi s finančnimi storitvami, ki sta priloženi temu protokolu in se nanašata na članico, z začetkom veljavnosti tega protokola za to članico nadomestita oddelke finančnih storitev Liste specifičnih obvez in Listo izjem k členu II te članice.

2. Ta protokol lahko zadevna članica sprejme s podpisom ali kako drugače do 30. junija 1996.

3. Ta Protokol začne veljati 30. dan po datumu, ko ga sprejmejo vse zadevne članice. Če ga vse zadevne članice ne sprejmejo do 1. julija 1996, lahko tiste članice, ki so ga sprejele pred tem datumom, v 30 dneh po tem datumu odločijo o njegovem začetku veljavnosti.

4. Ta Protokol je deponiran pri generalnem direktorju WTO. Generalni direktor WTO čim prej pošlje vsaki članici WTO overjeno kopijo tega protokola in notifikacije o njegovem sprejetju v skladu z odstavkom 3.

5. Ta protokol se registrira v skladu z določbami člena 102 listine Združenih narodov.

V Ženevi, … tisoč devetsto petindevetdeset, v enem izvodu v angleškem, francoskem in španskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno, razen kot je predvideno za priloženi listi.

EVROPSKA SKUPNOST IN NJENE DRŽAVE ČLANICE

LISTA SPECIFIČNIH OBVEZ

Dopolnilo 1

Revidirana izdaja

(Ta lista je verodostojna le v angleškem jeziku)

To besedilo nadomesti oddelek finančnih storitev na:

straneh 61 do 77 dokumenta GATS/SC/31,

straneh 24 do 29 dokumenta GATS/SC/7,

straneh 23 do 26 dokumenta GATS/SC/33 in

straneh 30 do 32 dokumenta GATS/SC/82.

EVROPSKA SKUPNOST IN NJENE DRŽAVE ČLANICE

LISTA SPECIFIČNIH OBVEZ

Načini zagotavljanja storitev: (1) Čezmejno opravljanje storitev (2) Gibanje potrošnikov (3) Tržna prisotnost (4) Prisotnost fizičnih oseb |

Področje ali podpodročje | Omejitve dostopa na trg | Omejitve nacionalne obravnave | Dodatne obveze |

PODROČJE FINANČNIH STORITEV 1.Skupnost in njene države članice prevzemajo obveze na področju finančni storitev v skladu z določbami "Dogovora o obvezah pri finančnih storitvah" ("Dogovor").2.Te obveze so pogojene z omejitvami dostopa na trg in nacionalne obravnave v oddelku "vsa področja" te liste ter z omejitvami za spodaj navedena podpodročja.3.Obveze glede dostopa na trg za načina (1) in (2) se uporabljajo samo za transakcije, navedene v odstavkih B.3 oziroma B.4 oddelka dostopa na trg Sporazuma.4.Brez vpliva na opombo 1 zgoraj so obveze glede dostopa na trg in nacionalne obravnave za način (4) pri finančnih storitvah tiste iz oddelka "vsa področja" te liste, razen za Švedsko, ki obveze prevzema v skladu z Dogovorom.5.Dostop na trg za nove finančne storitve ali proizvode je lahko pogojen z obstojem normativne ureditve, katere namen je doseči cilje iz člena 2(a) Priloge o finančnih storitvah, in s skladnostjo z njo.6.Kot splošno pravilo in na nedeskriminatorni način morajo imeti finančne ustanove, v državi članici Skupnosti, določeno pravno obliko. |

A.Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve | (1)DK: Zavarovalne posle obveznega zavarovanja za zračni prevoz lahko opravljajo samo podjetja s sedežem v Skupnosti. | (1)A: Višji davek na premijo se plača za zavarovalne pogodbe (razen za pogodbe o pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene hčerinska gospodarska družba, ki nima sedeža v Skupnosti, ali podružnica, ki nima sedeža v Avstriji. Odobri se lahko izjema k višjemu davku. | |

A: Posebna dejavnost in posredovanje v imenu hčerinske gospodarske družbe, ki nima sedeža v Skupnosti, ali podružnice, ki nima sedeža v Avstriji, sta (razen za pozavarovanje in retrocesijo) prepovedana. | | |

A: Zavarovalne posle obveznega zavarovanja odgovornosti za zračni prevoz lahko opravlja samo hčerinska gospodarska družba s sedežem v Skupnosti ali podružnica s sedežem v Avstriji. | | |

DK: Nobena oseba ali gospodarska družba (vključno z zavarovalnicami) ne sme na Danskem za poslovne namene sodelovati pri sklepanju neposrednega zavarovanja za osebe s prebivališčem na Danskem, za danske ladje ali za nepremičnine na Danskem, razen zavarovalnic, ki pridobijo dovoljenje za poslovanje po danski zakonodaji ali od pristojnih danskih organov. | | |

D: Zavarovalne posle s policami obveznega letalskega zavarovanja lahko opravlja samo hčerinska gospodarska družba s sedežem v Skupnosti ali podružnica s sedežem v Nemčiji. | | |

D: Če je tuja zavarovalnica ustanovila podružnico v Nemčiji, lahko zavarovalne pogodbe za mednarodni prevoz v Nemčiji sklepa samo preko podružnice s sedežem v Nemčiji. | | |

E in I: Brez obvez za poklic aktuarja. | | |

F: Zavarovanje nevarnosti v zvezi s kopenskim prevozom lahko izvršujejo samo zavarovalna podjetja s sedežem v Skupnosti. | | |

I: Zavarovalne posle v zvezi z zavarovanjem nevarnosti, povezanih z izvozom, ki ga rezidenti Italije opravijo na pariteti cif, lahko opravljajo samo zavarovalna podjetja s sedežem v Skupnosti. | | |

I: Zavarovalne posle v zvezi s transportnim zavarovanjem blaga, zavarovanjem vozil kot takih in zavarovanjem odgovornosti za nevarnosti v Italiji lahko opravljajo samo zavarovalnice s sedežem v Skupnosti. Ta pridržek ne velja za mednarodni prevoz, ki obsega uvoz v Italijo. | | |

FIN: Tuji zavarovatelji lahko brez dovoljenja na Finskem ponujajo samo pozavarovanja in retrocesije. | | |

FIN: Opravljanje storitev zavarovalnih posrednikov je pogojeno s stalno poslovno enoto na Finskem. | | |

P: Zavarovalne posle v zvezi z zavarovanjem za zračni in pomorski prevoz, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, lahko opravljajo samo podjetja s sedežem v ES; kot posredniki pri tovrstnih zavarovalnih poslih lahko na Portugalskem delujejo samo osebe s stalnim prebivališčem ali gospodarske družbe s sedežem v ES. | | |

S: Neposredno zavarovanje se lahko ponuja samo preko izvajalca zavarovalnih storitev, ki ima dovoljenje na Švedskem, pod pogojem, da tuji izvajalec storitev in švedska zavarovalnica pripadata istemu koncernu ali pa imata med seboj sklenjen sporazum o sodelovanju. | | |

(2)DK: Zavarovalne posle obveznega zavarovanja za letalski prevoz lahko opravljajo samo podjetja s sedežem v Skupnosti. | (2)A: Višji davek na premijo se plača za zavarovalne pogodbe (razen za pogodbe o pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene hčerinska gospodarska družba, ki nima sedeža v Skupnosti, ali podružnica, ki nima sedeža v Avstriji. Odobri se lahko izjema k višjemu davku. | |

A: Posebna dejavnost in posredovanje v imenu hčerinske gospodarske družbe, ki nima sedeža v Skupnosti, ali podružnice, ki nima sedeža v Avstriji, sta (razen za pozavarovanje in retrocesijo) prepovedana. | | |

A: Zavarovalne posle obveznega zavarovanja odgovornosti za zračni prevoz lahko opravljajo samo registrirani zavarovatelji. | | |

DK: Nobena oseba ali gospodarska družba (vključno z zavarovalnicami) ne sme na Danskem za poslovne namene sodelovati pri sklepanju neposrednega zavarovanja za osebe s prebivališčem na Danskem, za danske ladje ali za nepremičnine na Danskem, razen zavarovalnic, ki pridobijo dovoljenje za poslovanje po danski zakonodaji ali s strani pristojnih danskih organov. | | |

D: Zavarovalne posle s policami obveznega letalskega zavarovanja lahko opravlja samo hčerinska gospodarska družba s sedežem v Skupnosti ali podružnica s sedežem v Nemčiji. | | |

D: Če je tuja zavarovalnica ustanovila podružnico v Nemčiji, lahko zavarovalne pogodbe za mednarodni prevoz v Nemčiji sklepa samo preko podružnice s sedežem v Nemčiji. | | |

F: Zavarovanje nevarnosti v zvezi s kopenskim prevozom lahko izvršujejo samo zavarovalna podjetja s sedežem v Skupnosti. | | |

FIN: Obvezna zavarovanja (obvezno pokojninsko zavarovanje, obvezno nezgodno zavarovanje, zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila in zdravstveno zavarovanje) se morajo sklepati na Finskem. | | |

I: Zavarovalne posle v zvezi z zavarovanjem nevarnosti, povezanih z izvozom, ki ga rezidenti Italije opravijo na pariteti cif, lahko opravljajo samo zavarovalna podjetja s sedežem v Skupnosti. | | |

I: Zavarovalne posle v zvezi s transportnim zavarovanjem blaga, zavarovanjem vozil kot takih in zavarovanjem odgovornosti za nevarnosti v Italiji lahko opravljajo samo zavarovalnice s sedežem v Skupnosti. Ta pridržek ne velja za mednarodni prevoz, ki obsega uvoz v Italijo. | | |

P: Zavarovalne posle v zvezi z zavarovanjem za zračni in pomorski prevoz, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, lahko opravljajo samo podjetja s sedežem v ES; kot posredniki pri tovrstnih zavarovalnih poslih lahko na Portugalskem delujejo samo osebe s stalnim prebivališčem ali gospodarske družbe s sedežem v ES. | | |

(3)A: Predstavništva in zastopstva zavarovateljev ne smejo sklepati zavarovalnih pogodb. | (3)FIN: Generalni zastopnik tuje zavarovalnice prebiva na Finskem. | |

GR in E: Pravica do ustanavljanja ne zajema ustanavljanja predstavništev ali vzpostavljanja druge oblike stalne prisotnosti zavarovalnic, razen kjer so ta predstavništva ustanovljena kot zastopstva, podružnice ali sedeži. | S: Zavarovalna podjetja, ki niso registrirana na Švedskem, morajo položiti sredstva za zastopstva, ustanovljena na Švedskem. | |

IRL: Pravica do ustanavljanja ne zajema ustanavljanja predstavništev. | S: Zavarovalna podjetja, ki ponujajo neživljenjska zavarovanja in niso registrirana na Švedskem, svoje posle pa opravljajo na Švedskem, so – namesto obdavčitve glede na neto rezultat – obdavčena na podlagi prihodkov od premij iz poslov z neposrednimi zavarovanji. | |

E: Pred ustanovitvijo podružnice ali zastopstva v Španiji za nudenje določenih zavarovalnih vrst mora tuji zavarovatelj dobiti dovoljenje za poslovanje v istih zavarovalnih vrstah v svoji državi porekla za najmanj pet let. | S: Ustanovitelj zavarovalnice je fizična oseba s prebivališčem na Švedskem ali pravna oseba, registrirana na Švedskem. | |

FIN: Zahteve glede državljanstva in stalnega prebivališča veljajo za ustanovitelja zavarovalnice, njenega glavnega direktorja, revizorje ter člane uprave in nadzornega sveta, pri čemer pa se v nekaterih primerih lahko odobri izjema. | | |

FIN: Podružnice tujih zavarovalnic na Finskem ne morejo pridobiti dovoljenja za opravljanje poslov obveznega zavarovanja (obveznega pokojninskega zavarovanja, obveznega nezgodnega zavarovanja, zavarovanja odgovornosti voznika motornega vozila in zdravstvenega zavarovanja). | | |

F in E: Ustanavljanje podružnic je pogojeno s posebnim dovoljenjem za predstavnika podružnice. V primeru Španije so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni, povezani s tehnično usposobljenostjo in ugledom osebe. | | |

I: Dostop do poklica aktuarja samo preko fizičnih oseb. Med fizičnimi osebami so dovoljena strokovna združenja (brez registracije). | | |

I: O dovoljenju za ustanovitev podružnic dokončno odloči ocena nadzornih organov. | | |

P: Tuje gospodarske družbe lahko na Portugalskem posredujejo zavarovanja samo preko gospodarske družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice Skupnosti. | | |

P: Za ustanavljanje podružnice na Portugalskem morajo tuje gospodarske družbe dokazati, da imajo vsaj pet let operativnih izkušenj. | | |

S: Tuje gospodarske družbe se lahko ustanovijo samo kot hčerinska gospodarska družba ali preko nacionalnega zastopnika. | | |

S: Podjetja za zavarovalno posredništvo, ki niso registrirana na Švedskem, lahko tržno prisotnost vzpostavijo samo preko podružnice. | | |

(4)Brez obvez, razen kot je določeno v vodoravnem oddelku in ob upoštevanju posebnih pogojev: | (4)Brez obvez, razen kot je določeno v vodoravnem oddelku in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: | |

GR: Večina članov uprave gospodarske družbe s sedežem v Grčiji je državljanov ene od držav članic Skupnosti. | DK: Generalni zastopnik podružnice zavarovalnice mora na Danskem prebivati zadnji dve leti, razen če je državljan ene od držav članic Skupnosti. Minister za poslovne zadeve in industrijo lahko odobri izjemo. | |

| DK: Zahteva glede stalnega prebivališča za poslovodne delavce in člane uprave gospodarske družbe. Vendar pa lahko minister za poslovne zadeve in industrijo odobri izjemo k tej zahtevi. Izjema se odobri nediskriminacijsko. | |

| E in I: Zahteva glede stalnega prebivališča za aktuarski poklic. | |

B.Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja) | (1)B: Za opravljanje storitev svetovanja pri naložbah je potrebna organizacijska enota v Belgiji. | (1)Ni omejitev. | |

I: Za ponujanje in trženje storitev, ki zadevajo razpošiljanje informacij o cenah, obsegu transakcij, pogojih ponudbe in povpraševanja, povezanih z izdajo vrednostnih papirjev, s katerimi se opravljajo posli na italijanskem organiziranem trgu ali na drugih priznanih trgih, in ki se javnosti ponujajo in tržijo preko telekomunikacijskih sredstev ali drugih sredstev obveščanja, se zahteva predhodno dovoljenje Komisije za borze (Consob). To dovoljenje se ne izda, če organi presodijo, da obstaja nevarnost, da bi posredovani podatki javnost zapeljali v zmoto. | | |

I: Potrebna je organizacijska enota (investicijska družba za vrednostne papirje, registrirana v Italiji, ali hčerinska gospodarska družba ali podružnica banke), da se zagotovijo naložbene raziskave, svetovanje glede vrednostnih papirjev (borzni posli, izdaja, zajamčen prevzem) in upravljanja premoženja, hramba vrednostnih papirjev in storitve v zvezi z združitvami, prevzemi, prestrukturiranjem podjetij, menedžerskimi odkupi in naložbenim kapitalom. Upravljanje kolektivnega premoženja (razen KNPVPVP) se razširi na banke, zavarovalnice in investicijske družbe za vrednostne papirje s pravnim sedežem v ES. | | |

I: Brez obvez za "promotori di servizi finanziari" (finančne trgovce). | | |

(2)D: Pri izdajah vrednostnih papirjev, denominiranih v nemških markah, je vodilna banka lahko samo kreditna ustanova, hčerinska gospodarska družba ali podružnica s sedežem v Nemčiji. | (2)S: Ustanove za vodenje računov iz registra VPC, ki nimajo klirinškega računa pri centralni banki (Riksbanken), morajo položiti določen depozit. | |

GR: Potrebna je organizacijska enota za opravljanje hrambenih in depotnih storitev, ki obsegajo vodenje plačil obresti in glavnic, predpisanih za vrednostne papirje, izdane v Grčiji. | | |

I: Potrebna je organizacijska enota (investicijska družba za vrednostne papirje, registrirana v Italiji, ali hčerinska gospodarska družba ali podružnica banke), da se zagotovijo naložbene raziskave, svetovanje glede vrednostnih papirjev (borzni posli, izdaja, zajamčen prevzem) in upravljanja premoženja, hramba vrednostnih papirjev in storitve v zvezi z združitvami, prevzemi, prestrukturiranjem podjetij, menedžerskimi odkupi in naložbenim kapitalom. Upravljanje kolektivnega premoženja (razen KNPVPVP) se razširi na banke, zavarovalnice in investicijske družbe za vrednostne papirje s pravnim sedežem v ES. | | |

I: Rezidenti Italije potrebujejo dovoljenje za nakup ali prodajo nerafiniranega zlata v tujini. | | |

FIN: Plačila državnih ustanov (stroški) se posredujejo preko finskega poštnega sistema za brezgotovinsko denarno poslovanje ali preko Postipankki Ltd. | | |

P: Odprti investicijski skladi morajo investirati 25 % svojih sredstev v portugalske državne sklade. Možnost rezidentov Portugalske, da naslednjo operacijo izvajajo v tujini, je omejena:izdajanje domačih vrednostih papirjev in prenosljivih vrednostnih papirjev na tujem trgu. | | |

S: Hrambene, depotne in poravnalne storitve v zvezi z vrednostnimi papirji, vpisanimi v register v (švedskem) Centru za registracijo vrednostnih papirjev (Värdepapperscentralen VPC SB), lahko opravljajo samo izvajalci storitev, ki so ustanove za vodenje računov. Predpogoj je, da izvajalca storitev nadzoruje (švedski) finančni nadzorni organ. | | |

UK: Pri izdajah šterlingov, vključno s privatnimi izdajami, je vodilna banka lahko samo podjetje s sedežem v Skupnosti. | | |

(3)Vse države članice:Za izvajanje dejavnosti upravljanja investicijskih skladov za naložbe v vrednostne papirje in investicijskih družb (člena 6 in 13 Direktive Ucits, 85/611/EGS) je potrebna ustanovitev specializirane družbe za upravljanje.Samo podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov (Člena 8(1) in 15(1) Direktive UCITS, 85/611/EGS). | F: Poleg francoskih kreditnih ustanov so lahko pri izdajah, denominiranih v francoskih frankih, vodilne banke samo francoske hčerinske gospodarske družbe (po francoskem pravu) nefrancoskih bank, ki pridobijo dovoljenje na osnovi zadostnih sredstev in obveznosti, ki jih ima v Parizu francoska hčerinska gospodarska družba nefrancoske banke, ki kandidira. Ti pogoji veljajo za vodilne banke, ki vodijo knjige. Nefrancoska banka je lahko – brez omejitev ali zahteve glede ustanavljanja – sovodilna banka (jointly-lead manager) ali pridružena vodilna banka (co-lead manager) pri izdajanju obveznic, denominiranih v evrih in frankih. | |

A: Podeljevanje dovoljenj podružnicam ali hčerinskim gospodarskim družbam tujih bank je lahko pogojeno s presojo gospodarskih interesov. | I: Predstavništva tujih posrednikov ne morejo izvajati promocijskih dejavnosti na področju naložb v vrednostne papirje. | |

A: S trgovanjem z vrednostnimi papirji na borzi se lahko ukvarjajo samo člani avstrijske borze. | | |

A: Za trgovanje z devizami in tujimi valutami je potrebno dovoljenje avstrijske nacionalne banke. | | |

A: Hipotekarne obveznice in komunalne obveznice lahko izdajajo samo banke, ki so specializirane in pooblaščene za to dejavnost. | | |

A: Za izvajanje storitev upravljanja pokojninskih skladov je potrebna gospodarska družba, ki je specializirana samo za to dejavnost in je v Avstriji registrirana kot delniška družba. | | |

B: Z določenimi izjemami (trgovanje s svežnji) se lahko finančne ustanove ukvarjajo s trgovanjem z vrednostnimi papirji samo preko borznih podjetij, registriranih v Belgiji. | | |

DK: Finančne ustanove se lahko ukvarjajo s trgovanjem z vrednostnimi papirji na kopenhagenski borzi samo preko hčerinskih gospodarskih družb, registriranih na Danskem. | | |

E: Finančne ustanove se lahko ukvarjajo s trgovanjem z vrednostnimi papirji, ki kotirajo na uradni borzi ali na trgu državnih vrednostnih papirjev, samo preko podjetij za vrednostne papirje, registriranih v Španiji. | | |

FIN: Za pridobitev deležev, ki dajo tujim lastnikom več kot tretjino glasovalnih pravic v večji finski poslovni banki ali kreditni ustanovi (z več kot 1000 zaposlenimi ali z letnim prometom, ki presega 1000 milijonov finskih mark (markka) ali z bilančno vsoto, ki presega 1000 milijonov fmk), je potrebna potrditev finskih organov; potrditev se lahko zavrne samo, če bi bil ogrožen pomemben nacionalni interes. | | |

FIN: Pri kreditnih ustanovah, vključno z bankami, veljata zahtevi glede državljanstva in stalnega prebivališča za ustanovitelja, nadzorni svet in upravni odbor ter generalnega direktorja in revizorje, pri čemer pa se lahko odobrijo izjeme. | | |

FIN: Za strokovno posredovanje pri vrednostnih papirjih in izvedenih finančnih instrumentih (opcijah, terminskih pogodbah) je potrebna stalna poslovna enota v obliki družbe z omejeno odgovornostjo, depozitne banke, druge kreditne ustanove ali podružnice tuje kreditne ali finančne ustanove. | | |

FIN: Zahtevi glede državljanstva in stalnega prebivališča veljata za upravo in glavnega direktorja borznoposredniškega podjetja ter za borznega posrednika. | | |

FIN: Zahtevi glede državljanstva in stalnega prebivališča veljata za borzne trgovce in posrednike na borzi izvedenih finančnih instrumentov. | | |

FIN: Plačila državnih ustanov (stroški) se posredujejo preko finskega poštnega sistema za brezgotovinsko denarno poslovanje ali preko Postipankki Ltd. | | |

GR: Finančne ustanove se lahko ukvarjajo s trgovanjem z vrednostnimi papirji, ki kotirajo na atenski borzi, samo preko borznih podjetij, registriranih v Grčiji. | | |

GR: Za ustanovitev in poslovanje podružnic je treba uvoziti minimalno količino tuje valute, jo pretvoriti v drahme in jo držati v Grčiji, dokler tuja banka v Grčiji posluje:za največ štiri podružnice znaša ta minimum trenutno polovico najmanjšega zneska osnovnega kapitala, ki ga mora imeti kreditna ustanova, da se registrira v Grčiji;za poslovanje dodatnih podružnic mora biti najmanjši znesek kapitala enak minimalnemu osnovnemu kapitalu, ki ga mora imeti kreditna ustanova, da se registrira v Grčiji. | | |

IRL: V primeru investicijskih skladov za naložbe v vrednostne papirje, kolektivnih naložbenih sistemov, ustanovljenih kot družbe z variabilnim kapitalom, in investicijskih družb z omejenim jamstvom (razen kolektivnih naložbenih podjemov, ki vlagajo v prenosljive vrednostne papirje, ali KNPVPVP) mora biti skrbnik/depozitar ali družba za upravljanje registrirana na Irskem ali v drugi državi članici Skupnosti. V primeru investicijske družbe z omejenim jamstvom mora biti vsaj en družbenik z neomejeno odgovornostjo registriran na Irskem. | | |

IRL: Pravica do ustanavljanja ne zajema ustanavljanja predstavništev tujih bank. | | |

I: Ločena registracija v Italiji v obliki družbe za vrednostne papirje je potrebna za podjetja, ki niso banke (vključno s podružnicami tujih bank), za opravljanje storitev, povezanih z borznimi posli z vrednostnimi papirji (vključno z borznimi posli za svoj račun ali za račun strank, izdajanjem in distribucijo vrednostnih papirjev, sprejemanjem nalogov za nakup ali prodajo, investicijskim svetovanjem, upravljanjem sredstev in portfeljev ter zbiranjem sredstev javnosti z dejavnostmi, ki so lahko tudi promocijske in izvajane na kraju, ki ni pravni sedež ali glavna upravna enota izdajatelja, izvajalca ali osebe, ki naložbo trži). | | |

I: Medbančni kliring in poravnava vrednostnih papirjev se lahko izvajata samo preko uradnega klirinškega sistema. | | |

I: Javno ponudbo vrednostnih papirjev (kot je predvidena v členu 18 Zakona 216/74), ki niso delnice ali dolžniški vrednostni papirji (vključno z zamenljivimi dolžniškimi vrednostnimi papirji), lahko dajo samo italijanske družbe z omejeno odgovornostjo, uradno odobrene tuje gospodarske družbe, javni organi ali gospodarske družbe, ki pripadajo lokalnim oblastem, katerih prenesen kapital ni nižji od 2 milijard italijanskih lir. | | |

I: Centralizirane depozitne, skrbniške in upravne storitve lahko za državne vrednostne papirje opravlja samo Banka Italije ali pa Monte Titoli SpA za delnice, participativne vrednostne papirje in druge obveznice, s katerimi se trguje na reguliranem trgu. | S: Ustanovitelj bančne družbe je fizična oseba s prebivališčem na Švedskem ali tuja banka. Ustanovitelj hranilnice je fizična oseba s prebivališčem na Švedskem. | |

NL: Članice amsterdamske borze lahko postanejo samo družbe, registrirane v skladu s zakoni in drugimi predpisi države članice ES. | S: Podružnica družbe za upravljanje skladov, ki ni registrirana na Švedskem, ne more upravljati določenih kolektivnih investicijskih skladov, pri katerih je vlagatelj upravičen do določenih davčnih ugodnosti (Allemansfonder). | |

P: Ustanavljanje bank nečlanic Skupnosti je lahko pogojeno s presojo gospodarskih potreb. | | |

P: Storitve na področju naložbenega kapitala, faktoring, storitve upravljanja zaprtih investicijskih skladov in storitve borznih posrednikov (razen storitev, ki se opravljajo na lizbonski borzi) lahko opravljajo samo kreditne ustanove ali investicijska podjetja, registrirana v Skupnosti (če imajo dovoljenje za opravljanje teh storitev v državi izvora). | | |

Zgoraj navedene storitve, če jih opravljajo druge gospodarske družbe, kot tudi storitve upravljanja pokojninskih skladov in storitve borznih posrednikov na lizbonski borzi lahko opravljajo samo gospodarske družbe, registrirane na Portugalskem. | | |

UK: V nadaljevanju navedene kategorije finančnih ustanov, ki trgujejo z državnim dolgom, morajo biti registrirane v Združenem kraljestvu in ločeno kapitalizirane:borzni trgovci z državnimi obveznicami, ki so primarni borzni trgovci z visoko bonitetnim državnim dolgom in preko katerih država deluje pri izvajanju politike servisiranja državnega dolga;diskontne hiše, ki so primarni borzni trgovci z zakladnimi menicami in drugimi instrumenti denarnega trga in preko katerih država deluje pri izvajanju monetarne politike;borzni denarni posredniki, ki delujejo kot posredniki med borzni trgovci z državnimi obveznicami in kreditorji državnih obveznic;inposredniki med borznimi trgovci, ki delujejo kot posredniki med borzni trgovci z državnimi obveznicami. | | |

S: Podjetja, ki niso registrirana na Švedskem, lahko vzpostavijo tržno prisotnost samo preko podružnice, v primeru bank pa tudi preko predstavništva. | | |

(4)Brez obvez, razen kot je določeno v vodoravnem oddelku in ob upoštevanju posebnih pogojev: | (4)Brez obvez, razen kot je določeno v vodoravnem oddelku in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: | |

F:Sociétés d'investissement à capital fixe: pogoj državljanstva za predsednika uprave, generalne direktorje in vsaj dve tretjini uradnikov, kadar pa ima podjetje za vrednostne papirje nadzorni odbor ali svet, tudi za člane tega odbora ali njegovega generalnega direktorja in vsaj dve tretjini članov nadzornega sveta. | I: Pogoj stalnega prebivališča za "promotori di servizi finanziari" (finančne trgovce). | |

GR: Kreditne ustanove morajo imenovati vsaj dve osebi, ki sta odgovorni za poslovanje ustanove. Za te osebe velja pogoj stalnega prebivališča. | | |

Področje ali podpodročje | Opis ukrepa, ki prikazuje neskladnost s členom II | Države, za katere velja ukrep | Predvideno trajanje | Pogoji, ki določajo potrebo po izjemi |

Neposredno neživljenjsko zavarovanje | Ukrepi, ki temeljijo na dvostranskem sporazumu o neposrednem zavarovanju (razen življenjskega zavarovanja) med Evropskimi skupnostmi in Švico. Ta sporazum predvideva na podlagi reciprocitete svobodo ustanavljanja in pravico začeti opravljati ali opravljati posle neživljenjskega zavarovanja za zastopstva in podružnice podjetij, katerih sedež je na ozemlju druge pogodbenice. | Švica | Neomejeno | Potreba po odpravi ovir za začetek opravljanja in opravljanje poslov neživljenjskega zavarovanja v okviru sporazuma o neživljenjskem zavarovanju med Evropskimi skupnostmi in Švico skladno z določbami odstavka 3 Priloge o finančnih storitvah. |

Finančne storitve | Ukrep, ki priznava ugodnejšo davčno obravnavo v Italiji (eksteritorialni režim) izvajalcem storitev, ki trgujejo z državami, za katere velja ta ukrep. | Države srednje, vzhodne in jugovzhodne Evrope ter članice Skupnosti neodvisnih držav | 10 let | Potreba po pomoči zadevnim državam pri njihovem prehodu v tržno gospodarstvo. |

SKLEP O SPREJETJU DRUGEGA PROTOKOLA K SPLOŠNEMU SPORAZUMU O TRGOVINI S STORITVAMI,

ki ga je sprejel Odbor za trgovino s finančnimi storitvami 21. julija 1995

ODBOR ZA TRGOVINO S FINANČNIMI STORITVAMI JE

OB UPOŠTEVANJU rezultatov pogajanj, vodenih v skladu s Sklepom o finančnih storitvah, sprejetim v Marakešu 15. aprila 1994,

OB UPOŠTEVANJU Druge priloge o finančnih storitvah in sklepa o uporabi navedene priloge, ki ga je sprejel Svet za trgovino s storitvami 30. junija 1995,

SKLENIL:

1. Sprejme se besedilo Drugega protokola k Splošnemu sporazumu o trgovini s storitvami.

2. Zadevne članice od tega trenutka do začetka veljavnosti Drugega protokola k Splošnemu sporazumu o trgovini s storitvami, kolikor je to skladno z njihovimi obstoječimi zakonodajami, ne sprejemajo ukrepov, ki bi bili neskladni z njihovimi obvezami, sprejetimi v teh pogajanjih.

3. Odbor za trgovino s finančnimi storitvami spremlja sprejemanje Protokola s strani zadevnih članic in na zahtevo članice preveri vse zadeve, povezane z uporabo odstavka 2.

SKLEP O OBVEZAH PRI FINANČNIH STORITVAH,

ki ga je sprejel Svet za trgovino s storitvami 21. julija 1995

SVET ZA TRGOVINO S STORITVAMI JE

OB UPOŠTEVANJU Druge priloge o finančnih storitvah, ki jo je sprejel Svet za trgovino s storitvami,

OB UPOŠTEVANJU Sklepa o uporabi Druge priloge o finančnih storitvah, ki ga je sprejel Svet za trgovino s storitvami 30. junija 1995,

OB UPOŠTEVANJU rezultatov pogajanj, vodenih v skladu s Sklepom o finančnih storitvah, sprejetim v Marakešu 15. aprila 1994,

SKLENIL:

1. Če Drugi protokol k Splošnemu sporazumu o trgovini s storitvami (GATS) ne začne veljati v skladu z odstavkom 3 Drugega protokola:

(a) lahko članica ne glede na člen XXI GATS v obdobju 60 dni s pričetkom 1. avgusta 1996 spremeni ali umakne vse specifične obveze ali del specifičnih obvez na področju finančnih storitev, vpisanih v njeni listi;

(b) lahko članica ne glede na člen II GATS in odstavka 1 in 2 Priloge z izjemami k členu II v obdobju iz točke (a) v to prilogo vpiše seznam ukrepov v zvezi s finančnimi storitvami, ki so neskladni z odstavkom 1 člena II GATS.

2. Odbor za trgovino s finančnimi storitvami določi postopke za izvajanje odstavka 1.

DRUGI SKLEP O FINANČNIH STORITVAH,

ki ga je sprejel Svet za trgovanje s storitvami 21. julija 1995

SVET ZA TRGOVANJE S STORITVAMI JE

OB UPOŠTEVANJU Druge priloge o finančnih storitvah,

OB UPOŠTEVANJU rezultatov pogajanj, vodenih v skladu s Sklepom o finančnih storitvah, sprejetim v Marakešu 15. aprila 1994,

OB UPOŠTEVANJU Sklepa o uporabi Druge priloge o finančnih storitvah, ki ga je sprejel Svet za trgovino s storitvami 30. junija 1995,

SKLENIL:

1. Ne glede na člen XXI Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) lahko članica v obdobju 60 dni s pričetkom 1. novembra 1997 spremeni ali umakne vse specifične obveze ali del specifičnih obvez na področju finančnih storitev, vpisanih v njeni listi.

2. Ne glede na člen II GATS in odstavka 1 in 2 Priloge z izjemami k členu II lahko članica v enakem obdobju, kot je navedeno v odstavku 1, v to prilogo vpiše seznam ukrepov v zvezi s finančnimi storitvami, ki so neskladni z odstavkom 1 člena II GATS.

3. Odbor za trgovino s finančnimi storitvami nadzira morebitna pogajanja, vodena pred datumom, določenim v odstavku 1. Določi tudi postopke, potrebne za uporabo odstavkov 1 in 2.

4. Uporaba tega sklepa je možna do začetka veljavnosti Drugega protokola k Splošnemu sporazumu o trgovini s storitvami.

--------------------------------------------------