PROTOKOL
k sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi dr žavami članicami na eni strani ter Švicarsko
konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije,
Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Malte,
Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike kot pogodbenic sporazuma zaradi
njihovega pristopa k Evropski uniji
KRALJEVINA BELGIJA,
ČEŠKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA DANSKA,
ZVEZNA REPUBLIKA NEM ČIJA,
REPUBLIKA ESTONIJA,
HELENSKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA ŠPANIJA,
FRANCOSKA REPUBLIKA,
IRSKA,
ITALIJANSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA CIPER,
REPUBLIKA LATVIJA,
REPUBLIKA LITVA,
VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
REPUBLIKA MAD ŽARSKA,
REPUBLIKA MALTA,
KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
REPUBLIKA AVSTRIJA,
REPUBLIKA POLJSKA,
PORTUGALSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA SLOVENIJA,
SLOVA ŠKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA FINSKA,
KRALJEVINA ŠVEDSKA
ZDRU ŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,SL L 89/30 Uradni list Evropske unije 28.3.2006
v nadaljnjem besedilu „države članice “, ki jih zastopa Svet Evropske unije, in
EVROPSKA SKUPNOST, ki jo prav tako zastopa Svet Evropske unije,na eni strani terŠVICARSKA KONFEDERACIJA, v nadaljnjem besedilu „Švica“,
na drugi strani,v nadaljnjem besedilu „pogodbenice “,S OS E –
OB UPO ŠTEVANJU Sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in njenimi dr žavami članicami na eni
strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb (v nadaljnjem besedilu „Sporazum “), ki je za čel veljati
1. junija 2002;
OB UPO ŠTEVANJU pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve,
Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike (v nadaljnjem
besedilu „nove dr žave članice “) k Evropski uniji 1. maja 2004;
KER naj nove dr žave članice postanejo pogodbenice Sporazuma;
GLEDE NA TO, da ima Svet Evropske unije na podlagi Akta o pristopu pooblastilo, da v imenu dr žavčlanic sklene
protokol o pristopu novih dr žavčlanic k Sporazumu –
DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
Člen 1
1. dr žave članice postanejo pogodbenice Sporazuma.
2. Od za četka veljavnosti tega protokola zavezujejo dolo čbe
tega sporazuma nove dr žave članice, kot zavezuje sedanje
pogodbenice Sporazuma, ob upo števanju pogojev iz tega proto-
kola.
Člen 2
Besedilo Sporazuma in Priloga I k Sporazumu se spremenita:
(a) seznam pogodbenic Sporazuma se nadomesti z naslednjim:
„Evropska skupnost,
Kraljevina Belgija,
Češka republika,
Kraljevina Danska,Zvezna republika Nem čija,
Republika Estonija,
Helenska republika,
Kraljevina Španija,Francoska republika,
Irska,Italijanska republika,Republika Ciper,Republika Latvija,
Republika Litva,
Veliko vojvodstvo Luksemburg,Republika Mad žarska,
Republika Malta,Kraljevina Nizozemska,
Republika Avstrija,
Republika Poljska,Portugalska republika,SL 28.3.2006 Uradni list Evropske unije L 89/31
Republika Slovenija,
Slova ška republika,
Republika Finska,
Kraljevina Švedska,
Zdru ženo kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske
na eni strani in
Švicarska konfederacija
na drugi strani “;
(b) v člen 10 Sporazuma se vstavijo naslednji odstavki:
„1a. Švica lahko do 31. maja 2007 ohrani koli činske
omejitve za delavce, zaposlene v Švici, in samozaposlene
osebe, ki so dr žavljani Češke republike, Republike Estonije,
Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske,
Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike,
za naslednji dve kategoriji prebivanja: za prebivanje, dalj še
odštirih mesecev in kraj še od enega leta, ter za prebivanje,
ki traja eno leto ali ve č. Za prebivanje, kraj šeo d štirih
mesecev, ni koli činskih omejitev.
Pred potekom zgornjega prehodnega obdobja pregleda
Skupni odbor na podlagi poro čilaŠvice delovanje prehod-
nega obdobja, ki se uporablja za dr žavljane novih dr žav
članic. Po zaklju čku pregleda in najkasneje do izteka zgoraj
omenjenega obdobja Švica uradno obvesti Skupni odbor, ali
boše naprej uporabljala koli činske omejitve za delavce,
zaposlene v Švici. Švica lahko tak šne ukrepe uporablja do
31. maja 2009. V primeru, da tak šno uradno obvestilo ne
bo podano, se prehodno obdobje izte če 31. maja 2007.
Ob koncu prehodnega obdobja, opredeljenega v tem
odstavku, se ukinejo vse koli činske omejitve za dr žavljane
Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije,
Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Poljske,
Republike Slovenije in Slova ške republike. Te dr žavečlanice
imajo pravico uvesti enake koli činske omejitve za švicarske
državljane za ista obdobja. “„2a. Švica ter Češka republika, Republika Estonija, Repu-
blika Latvija, Republika Litva, Republika Mad žarska, Repu-
blika Poljska, Republika Slovenija in Slova ška republika
lahko do 31. maja 2007 za delavce ene od teh pogodbenic,ki so zaposleni na njihovem ozemlju, ohranijo nadzor nadprednostnimi delavci, vklju čenimi v redni trg dela, ter pla č-
nimi in delovnimi pogoji, ki se uporabljajo za dr žavljane
zadevne pogodbenice. Isti nadzor se lahko ohrani za
osebe iz člena 5(1) Sporazuma, ki opravljajo storitve v
slede čihštirih sektorjih: storitve za rastlinsko pridelavo;
gradbeni štvo s sorodnimi bran žami; poizvedovalne aktiv-
nosti in varovanje; čiščenje objektov in opreme (oznake
NACE (
1) 01.41, 45.1 do 4, 74.60 oziroma 74.70). Pri
dostopu na trg dela bo Švica v prehodnih obdobjih iz
odstavkov 1a, 2a, 3a in 4a dajala prednost delavcem, kiso dr žavljani novih dr žavčlanic, pred delavci, ki so dr žav-
ljani dr žav ne članic EU ali Efte. Nadzor nad prednostnimi
delavci, vklju čenimi v redni trg dela, se ne uporablja za
izvajalce storitev, ki so liberalizirane na podlagi posebnegasporazuma med pogodbenicami o opravljanju storitev(vklju čno s Sporazumom o nekaterih vidikih vladnih
naro čil, kolikor ta zadeva opravljanje storitev). V istem
obdobju se lahko za dovoljenja za bivanje do štirih
mesecev (
2) in za osebe iz člena 5(1) Sporazuma, ki oprav-
ljajo storitve v štirih zgoraj omenjenih sektorjih, ohranijo
zahteve po kvalifikacijah.
Skupni odbor na podlagi poro čila, ki ga pripravi vsaka
pogodbenica, ki izvaja prehodne ukrepe iz tega odstavka,pred 31. majem 2007 pregleda delovanje teh ukrepov. Pozaklju čku pregleda in najkasneje do 31. maja 2007 sme
pogodbenica, ki je izvajala prehodne ukrepe iz tega odstavkain je Skupni odbor uradno obvestila o svoji nameri, da bo teprehodne ukrepe še naprej uporabljala, te ukrepe uporabljati
do 31. maja 2009. V primeru, da tak šno uradno obvestilo
ne bo podano, se prehodno obdobje izte če 31. maja 2007.
Ob koncu prehodnega obdobja, opredeljenega v tem
odstavku, se ukinejo vse omejitve iz tega odstavka.
___________
(
1) NACE: Uredba Sveta (EGS) 3037/90 z dne 9. oktobra
1990 o statisti čni klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v
Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1).Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z UredboKomisije (ES) 29/2002 z dne 19.12.2001 (UL L 6,10.1.2002, str. 3).
(
2) Delavci lahko zaprosijo za kratkotrajna dovoljenja za
bivanje v okviru kvot iz odstavka 3a tudi za obdobje,krajšeo d štirih mesecev. “SL L 89/32 Uradni list Evropske unije 28.3.2006
„3a. Švica od za četka veljavnosti Protokola k temu spora-
zumu o sodelovanju novih dr žavčlanic kot pogodbenic do
izteka obdobja iz odstavka 1a vsako leto ( pro rata temporis )v
okviru svoje skupne kvote za tretje dr žave dolo či za delavce,
zaposlene v Švici, in samozaposlene osebe, ki so dr žavljani
Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije,
Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Poljske,
Republike Slovenije in Slova ške republike, najmanj šeštevilo
novih dovoljenj za prebivanje (1) v skladu z naslednjim
razporedom:
DoŠtevilo dovoljenj za
obdobje enega leta ali
večŠtevilo dovoljenj za
obdobje, dalj šeo d štirih
mesecev in kraj šeo d
enega leta
31. maja 2005 900 9 000
31. maja 2006 1 300 12 400
31. maja 2007 1 700 15 800
31. maja 2008 2 200 19 200
31. maja 2009 2 600 22 600
___________
(1) Ta dovoljenja se bodo podelila poleg kvot iz člena 10
Sporazuma, ki so pridr žane za zaposlene in samozapo-
slene osebe, ki so bili dr žavljani dr žavčlanic v času
podpisa Sporazuma (21. junij 1999) ali dr žavljani Repu-
blike Ciper ali Republike Malte. Ta dovoljenja se pravtako podelijo poleg dovoljenj, ki se podeljujejo na
podlagi obstoje čih dvostranskih sporazumov o izmenjavi
pripravnikov. “
„4a. Ob koncu obdobja, opisanega v odstavku 1a in v
tem odstavku, in najdlje 12 let po za četku veljavnosti Spora-
zuma se uporabljajo dolo čbečlena 10(4) Sporazuma.
V primeru resnih motenj na doma čem trgu dela ali gro žnje
le-teh Švica ali katera koli od novih dr žavčlanic, ki izvajajo
prehodne ukrepe, do 31. maja 2009 o tovrstnih okoli ščinah
uradno obvestijo Skupni odbor. V tem primeru sme dr žava,
ki je posredovala uradno obvestilo, za delavce, zaposlene nanjenem ozemlju, še naprej uporabljati ukrepe iz odstavkov
1a, 2a in 3a, in sicer do 30. aprila 2011. V tem primeru jeletno število dovoljenj za prebivanje iz odstavka 1a
naslednje:DoŠtevilo dovoljenj za
obdobje enega leta ali
večŠtevilo dovoljenj za
obdobje, dalj šeo d štirih
mesecev in kraj šeo d
enega leta
31. maja 2010 2 800 26 000
30. aprila 2011 3 000 29 000
4b. Če Malta ima ali pri čakuje motnje na svojem trgu
dela, ki bi lahko resno ogrozile življenjsko raven ali raven
zaposlenosti v dolo čeni regiji ali poklicu in se Malta zaradi
tega odlo či sklicevati na dolo čbe Oddelka 2 „Prosto gibanje
oseb“iz Priloge XI k Aktu o pristopu, se lahko omejevalni
ukrepi Malte proti ostalim dr žavam članicam EU uporabijo
tudi proti Švici. V tem primeru ima Švica pravico uvesti
enakovredne vzajemne ukrepe proti Malti.
Malta in Švica lahko uporabita ta postopek do 30. aprila
2011. “
„5a. Prehodne dolo čbe iz odstavkov 1a, 2a, 3a, 4a in 4b
inše zlasti tiste iz odstavka 2a, ki zadevajo prednostne
delavce, vklju čene v redni trg dela, in nadzor nad pla čnimi
in delovnimi pogoji, se ne uporabljajo za zaposlene insamozaposlene osebe, ki imajo v času za četka veljavnosti
Protokola k temu sporazumu o sodelovanju novih dr žav
članic kot pogodbenic dovoljenje za opravljanje gospodarske
dejavnosti na ozemlju pogodbenic. Te osebe zlasti u živajo
poklicno in geografsko mobilnost.
Imetniki dovoljenj za prebivanje, ki veljajo manj kot leto
dni, imajo pravico do obnovitve svojega dovoljenja; protinjim ni mogo če uveljavljati iz črpanih koli činskih omejitev.
Imetniki dovoljenj za prebivanje z veljavnostjo eno leto alivečimajo avtomati čno pravico do podalj šanja svojih dovo-
ljenj. Tak šne zaposlene in samozaposlene osebe imajo zato
pravico do prostega pretoka, ki je priznana registriranim
osebam v temeljnih dolo čbah tega sporazuma, zlasti v
njegovem členu 7, od za četka njegove veljavnosti naprej. “;
(c) v členu 27(2) Priloge I k Sporazumu se sklicevanje na člen
10(2) nadomesti z sklicevanjem na člen 10(2), (2a), (4a) in
(4b).
Člen 3
Z odstopanjem od člena 25 Priloge I k Sporazumu se uporab-
ljajo prehodna obdobja iz Priloge I k temu protokolu.SL 28.3.2006 Uradni list Evropske unije L 89/33
Člen 4
Ta protokol je sestavni del Sporazuma.
Člen 5
Priloge I, II in III k Sporazumu se spremenijo v skladu s Prilo-
gami I, II in III k temu protokolu, ki so sestavni del tega
protokola.
Člen 6
1. Ta protokol Svet Evropske unije v imenu dr žavčlanic in
Evropske skupnosti ter Švicarska konfederacija ratificirata ali
odobrita v skladu s svojimi postopki.
2. Svet Evropske unije in Švicarska konfederacija drug
drugega uradno obvestita o zaklju čku teh postopkov.
Člen 7
Ta protokol za čne veljati prvi dan prvega meseca, ki sledi
datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi.Člen 8
Ta protokol velja enako dolgo in v skladu z istimi pogoji kot
Sporazum.
Člen 9
1. Ta protokol in izjave, ki so mu prilo žene, je sestavljen v
dveh izvodih v angle škem, češkem, danskem, estonskem,
finskem, francoskem, gr škem, italijanskem, latvijskem, litov-
skem, mad žarskem, nem škem, nizozemskem, poljskem, portu-
galskem, slova škem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku,
pričemer so vsa besedila enako verodostojna.
2. Razli čico tega protokola v malte škem jeziku pogodbenice
overijo z izmenjavo pisem. Ta razli čica je enako verodostojna
kot razli čice iz odstavka 1.
3. Razli čico Sporazuma in izjav, ki so mu prilo žene, v
češkem, estonskem, latvijskem, litovskem, mad žarskem, malte-
škem, poljskem, slova škem in slovenskem jeziku pogodbenice
overijo z izmenjavo pisem. Te jezikovne razli čice so enako
verodostojne.
Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
'Εγινε στ oΛουξεμβούργο ,στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.Luksemburg ā, divi t ūkstoši ceturt āgada divdesmit sestaj āoktobr ī.
Priimta du t ūkstan čiai ketvirt ųmetųspalio dvide šimt šeštądien ąLiuksemburge.
Kelt Luxembourgban, a kett őezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
Mag ħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u g ħoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbg ħa.
Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.Sporz ądzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego pa ździernika roku dwa tysi ące czwartego.
Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisíc štyri.
V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tiso čštiri.
Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.SL L 89/34 Uradni list Evropske unije 28.3.2006
Por los Estados miembros
Začlenské státy
For medlemsstaterne
Für die Mitgliedstaaten
Liikmesriikide nimel
Για τα κράτη μέλη
For the Member States
Pour les États membres
Per gli Stati membri
Dalībvalstu v ārdā
Valstybi ųnariųvardu
A tagállamok részér ől
Għall-Istati Membri
Voor de lidstaten
W imieniu Pa ństw Cz łonkowskich
Pelos Estados-Membros
Začlenské štáty
Za dr žave članice
Jäsenvaltioiden puolesta
På medlemsstaternas vägnar
Por Ia Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
Pour la Confédération suisse
Per la Confederazione svizzera
SL 28.3.2006 Uradni list Evropske unije L 89/35
PRILOGA I
PREHODNI UKREPI O NAKUPU ZEMLJI ŠČIN SEKUNDARNIH PREBIVALI ŠČ
1.Češka
(a)Češka lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji trgovini št. 219/1995 Sb. s
spremembami glede pridobitve sekundarnih prebivali ščs strani švicarskih dr žavljanov, ki ne prebivajo na Češkem, in
družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in nimajo sede ža, podru žnice ali predstavni ške agencije na
češkem ozemlju.
(b)Češka lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji trgovini št. 219/1995 Sb. s
spremembami o ureditvi lastninskih razmerij na zemlji ščih in na kmetijskem premo ženju ter iz Zakona št. 95/1999
Sb. o pogojih za prenos kmetijskih zemlji ščin gozdov iz dr žavne lastnine v lastnino drugih subjektov glede pridobitve
kmetijskih zemlji ščin gozdov s strani švicarskih dr žavljanov in dru žb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko
zakonodajo, ki nimajo sede ža ali niso registrirane na Češkem. Brez poseganja v dolo čbe te to čke 1 se švicarskega
državljana glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa
Protokola ali ga obravnavati bolj restriktivno kot dr žavljane tretjih dr žav.
(c) Za samozaposlene kmete, ki so švicarski dr žavljani in želijo imeti sede žter prebivati na Češkem, ne veljajo dolo čbe
pod (b) ali kakr šni koli postopki, ki ne veljajo za češke dr žavljane.
(d) V tretjem letu od dne pristopa Češke k EU se opravi splo šni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. Skupni odbor
lahko odlo či, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skraj ša ali kon ča.
(e)ČeČeška med prehodnim obdobjem uvede pogoje za pridobitev nepremi čnin na Češkem s strani nerezidentov, ti
pogoji temeljijo na transparentnih, objektivnih, trajnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nedi-skriminacijsko in ne razlikujejo med češkimi in švicarskimi dr žavljani.
(f)Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemlji ščin a Češkem pri šlo
do resnih motenj ali do gro ženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Češke odlo či o podalj šanju prehodnega
obdobja za najve čtri leta.
2.Estonija
(a) Estonija lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz zakonodaje, ki velja v času podpisa tega
protokola, glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin gozdov s strani švicarskih dr žavljanov in dru žb, ki so ustanovljene v
skladu s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sede ža, niso registrirane niti nimajo lokalne podru žnice ali predstavni ške
agencije v Estoniji. V nobenem primeru se švicarskega dr žavljana glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin gozdov ne
sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali bolj restriktivno kot dr žavljane tretjih dr žav. V
skladu s to zakonodajo je Estonija 12. februarja 2003 sprejela Zakon o omejitvah pri pridobitvi nepremi čnin in spremembe
Zakona o zemlji ški reformi .
(b) Za švicarske dr žavljane, ki želijo imeti sede žkot samozaposleni kmetje in prebivati v Estoniji in ki so vsaj tri leta
neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost v Estoniji, ne veljajo dolo čbe pod (a) ali kakr šni koli
postopki, ki ne veljajo za estonske dr žavljane.
(c) Tretje leto po pristopu k EU se opravi splo šni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija
Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Komisija “) Skupnemu odboru predlo ži poro čilo. Skupni odbor lahko
odlo či, da se prehodno obdobje, ki je navedeno po (a), skraj ša ali kon ča.SL L 89/36 Uradni list Evropske unije 28.3.2006
(d)Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemlji šči v Estoniji pri šlo do
resnih motenj ali do gro ženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Estonije odlo či o podalj šanju prehodnega
obdobja za najve čtri leta.
3.Ciper
Ciper lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani svojo zakonodajo o pridobitvi sekundarnih prebivali šč, kot je bila v
veljavi na dan 31. decembra 2000.
V skladu z Zakonom o pridobitvi nepremi čnega premo ženja (tujci) (CAP. 109) in Zakoni 52/69, 55/72 ter 50/90 morajo
tujci za pridobitev nepremi čnin na Cipru pridobiti soglasje Ministrskega sveta. Ministrski svet je okrajne uradnike
pooblastil, da izdajajo soglasja v njegovem imenu. V primeru, da velikost zadevne nepremi čnine presega 2 donuma (1
donum = 1 338 m2), se soglasje lahko pridobi samo za slede če namene:
(a) primarno ali sekundarno prebivali šče, ki ne presega 3 donumov,
(b) poslovne ali trgovske prostore,
(c) gospodarske panoge, ki se štejejo kot koristne za ciprsko gospodarstvo.
Zgoraj omenjeni zakon je bil spremenjen z „Zakonom o pridobitvi nepremi čnega premo ženja (tujci) (sprememba) iz leta
2003, N. 54(I)/2003 “. V novem zakonu niso za dr žavljane EU in podjetja, registrirana v EU, predvidene nikakr šne
omejitve glede pridobivanja nepremi čnin, povezanih s primarnim prebivali ščem in tujimi neposrednimi nalo žbami, ali
glede pridobitve nepremi čnin s strani nepremi čninskih posrednikov iz EU ali podjetij za razvoj zemlji šč. V zvezi s
pridobivanjem sekundarnih prebivali ščpa zakon dolo ča, da dr žavljani EU brez stalnega prebivali šča na Cipru in v EU
registrirana podjetja brez sede ža, osrednje uprave ali glavnega kraja poslovanja na Cipru pet let po pristopu Cipra k EU ne
morejo pridobivati nepremi čnin z namenom uporabe za sekundarno prebivali šče brez predhodnega dovoljenja Mini-
strskega sveta, ki je pooblastilo za izdajanje teh dovoljenj prenesel na okrajne uradnike, kot je navedeno zgoraj.
4.Latvija
(a) Latvija lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o dopolnitvah zakona o privatizaciji
zemlji ščna pode želju (v veljavi od 14. aprila 2003) glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin gozdov s strani švicarskih
državljanov članic in dru žb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sede ža, niso registrirane
niti nimajo lokalne podru žnice ali predstavni ške agencije v Latviji. V nobenem primeru se švicarskega dr žavljana glede
pridobitve kmetijskih zemlji ščin gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali bolj
restriktivno kot dr žavljana tretjih dr žav.
(b) Pred koncem tretjega leta od dne pristopa k EU se opravi splo šni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta
namen Komisija Skupnemu odboru predlo ži poro čilo. Skupni odbor lahko odlo či, da se prehodno obdobje, ki je
navedeno pod (a), skraj ša ali kon ča.
(c)Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemlji šči v Latviji pri šlo do
resnih motenj ali do gro ženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Latvije odlo či o podalj šanju prehodnega
obdobja za najve čtri leta.
5.Litva
(a) Litva lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz zakonodaje, ki velja v času podpisa tega
protokola, glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin gozdov s strani švicarskih dr žavljanov in dru žb, ki so ustanovljene v
skladu s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sede ža, niso registrirane niti nimajo lokalne podru žnice ali predstavni ške
agencije v Litvi. V nobenem primeru se švicarskega dr žavljana glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin gozdov ne sme
obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali bolj restriktivno kot dr žavljana tretjih dr žav. V skladu
s to zakonodajo švicarski dr žavljani in pravne osebe kot tudi organizacije, ustanovljene v Švici, ki so brez statusa
pravne osebe, vendar pa imajo v skladu s švicarskimi zakoni civilno sposobnost, ne ne morejo pridobiti kmetijskih
zemlji ščin gozdov pred potekom 7-letnega prehodnega obdobja, kot je dolo čeno v Pogodbi o pristopu Republike
Litve k Evropski uniji.
(b) Za švicarske dr žavljane, ki želijo imeti sede žkot samozaposleni kmetje in prebivati v Litvi in ki so vsaj tri leta
neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost v Litvi, ne veljajo dolo čbe pod (a) ali kakr šni koli
postopki, ki ne veljajo za litovske dr žavljane.SL 28.3.2006 Uradni list Evropske unije L 89/37
(c) V tretjem letu od dne pristopa se opravi splo šni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija
Skupnemu odboru predlo ži poro čilo. Skupni odbor lahko odlo či, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a),
skraj ša ali kon ča.
(d)Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemlji šči v Litvi pri šlo do
resnih motenj ali do gro ženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Litve odlo či o podalj šanju prehodnega obdobja
za najve čtri leta.
6.Madžarska
(a) Mad žarska lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi Zakon LV (55/1994) ) o kmetijskih zemlji ščih s
spremembami glede pridobitve sekundarnih bivali šč.
(b) Za švicarske dr žavljane, ki so najmanj štiri leta neprekinjeno zakonito prebivali na Mad žarskem, ne veljajo dolo čbe
pod (a) ali kakr šna koli pravila in postopki, ki ne veljajo za mad žarske dr žavljane. Med prehodnim obdobjem
Mad žarska uporablja postopke dovoljenja za pridobitev sekundarnih prebivali šč, ki temeljijo na objektivnih, trajnih,
transparentnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko in ne razlikujejo medšvicarskimi dr žavljani, ki prebivajo na Mad žarskem.
(c) Mad žarska lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi prepovedi Zakona LV (55/1994) o kmetijskih
zemlji ščih s spremembami glede pridobitve kmetijskih zemlji ščs strani fizi čnih oseb, ki ne prebivajo ali niso
državljani Mad žarske, ali s strani pravnih oseb.
(d) Za švicarske dr žavljane, ki želijo imeti sede žkot samozaposleni kmetje ter so na Mad žarskem tri leta neprekinjeno
zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost, ne veljajo dolo čbe pod (c) ali kakr šna koli pravila in postopki, ki
ne veljajo za mad žarske dr žavljane.
(e) V tretjem letu od dne pristopa k EU se opravi splo šni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija
Skupnemu odboru predlo ži poro čilo. Skupni odbor odlo či, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (c), skraj ša ali
konča.
(f)Če Mad žarska med prehodnim obdobjem uporablja postopke dovoljenja za pridobitev kmetijskih zemlji šč, ti postopki
temeljijo na objektivnih, trajnih, transparentnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskrimi-
nacijsko.
(g)Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemlji šči na Mad žarskem
prišlo do resnih motenj ali do gro ženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Mad žarske odlo či o podalj šanju
prehodnega obdobja za najve čtri leta.
7.Malta
Nakup nepremi čnin na malte ških otokih ureja Zakon o nepremi čnem premo ženju (pridobitev s strani nerezidentov)
(Poglavje 246). Ta zakon dolo ča, da:
(a) (1) Švicarski dr žavljan lahko na Malti kupi nepremi čnino za namene prebivali šča (ne nujno primarnega), pod
pogojem, da ista oseba nima v lasti drugega prebivali šča na Malti. Za tak šen nakup ni potrebno, da bi imela
oseba pravico do prebivanja na Malti, pa čpa je potrebno dovoljenje, katerega (z redkimi izjemami, ki jih dolo ča
zakonodaja) izdaje ni mogo če zavrniti, če vrednost nepremi čnine presega ustrezni letno indeksiran znesek
(trenutno 30 000 MTL za stanovanje in 50 000 MTL za hi šo).
(2)Švicarski dr žavljan si lahko v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo kadar koli izbere primarno prebivali ščen a
Malti. Če zapusti Malto, švicarskemu dr žavljanu ni nalo žena nikakr šna obveznost, da proda lastnino, ki jo je
pridobil kot primarno prebivali šče.
(b)Švicarski dr žavljani, ki kupijo nepremi čnine v posebnih obmo čjih, dolo čenih v Zakonu (obi čajno so to obmo čja, ki so
del projektov za o življanje mest), ne potrebujejo za tak šen nakup nobenih dovoljenj, niti niso omejeni glede števila,
uporabe ali vrednosti takih nepremi čnin.SL L 89/38 Uradni list Evropske unije 28.3.2006
8.Poljska
(a) Poljska lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo, ki velja v času podpisa tega protokola glede
pridobitve sekundarnih bivali šč. V skladu s to zakonodajo mora švicarski dr žavljan izpolniti zahteve iz Zakona z dne
24. marca 1920 o pridobitvi nepremi čnin s strani tujcev (Dz.U. 1996, št. 54, poz. 245 s spremembami), kot je bil
spremenjen.
(b) Za švicarske dr žavljane, ki so štiri leta zakonito neprekinjeno prebivali na Poljskem, glede pridobitve sekundarnih
prebivali ščne veljajo dolo čbe pod (c) ali kakr šni koli postopki, ki ne veljajo za poljske dr žavljane.
(c) Poljska lahko dvanajst let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin
gozdov. V nobenem primeru se švicarskega dr žavljana ali pravnih oseb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko
zakonodajo, glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega
protokola. V skladu s to zakonodajo mora švicarski dr žavljan izpolniti zahteve iz Zakona z dne 24. marca 1920 o
pridobitvi nepremi čnin s strani tujcev (Dz.U. 1996, št. 54, poz. 245 s spremembami), kot je bil spremenjen.
(d) Za švicarske dr žavljane, ki želijo imeti sede žkot samozaposleni kmetje ter so na Poljskem najmanj tri leta nepreki-
njeno zakonito prebivali in imeli v zakupu zemljo kot fizi čne ali pravne osebe, glede nakupa kmetijskih zemlji ščin
gozdov od dne pristopa ne veljajo dolo čbe pod (c) ali kakr šni koli postopki, ki ne veljajo za poljske dr žavljane. V
vojvodstvih Warmi ńsko-Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko-Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Dolno śląskie,
Opolskie in Wielkopolskie se obdobje prebivanja in zakupa navedeno v prej šnjem stavku podalj ša na sedem let.
Obdobje zakupa pred nakupom zemlji šča se izra čunava posami čno za vsakega švicarskega dr žavljana, ki je imel na
Poljskem v zakupu zemlji šče, od overjenega datuma prvotne pogodbe o zakupu. Samozaposleni kmetje, ki so imeli v
zakupu zemlji šča kot pravne in ne kot fizi čne osebe, lahko prenesejo pravice pravne osebe iz pogodbe o zakupu nase
kot na fizi čne osebe. Za izra čun obdobja zakupa pred pridobitvijo pravice do nakupa se upo števa obdobja zakupa kot
pravne osebe. Pogodbe o zakupu, ki jih sklenejo fizi čne osebe, se lahko retroaktivno opremijo z overjenim datumom
in upo števa se celotno obdobje zakupa iz overjenih pogodb. Samozaposlenim kmetom se ne predpi še nikakr šnega
roka za spremembo obstoje čih pogodb o zakupu v pogodbe, sklenjene s strani fizi čnih oseb ali v pisne pogodbe z
overjenim datumom. Postopek za spremembo pogodb o zakupu je transparenten in nikakor ne pomeni dodatne
ovire.
(e) V tretjem letu od dne pristopa k EU se opravi splo šni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija
Skupnemu odboru predlo ži poro čilo. Svet lahko odlo či, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skraj ša ali
konča.
(f) Med prehodnim obdobjem Poljska uporablja postopek dovoljenja, ki ga dolo ča zakon, in ki bo zagotavljal, da
podeljevanje dovoljenj za pridobitev nepremi čnin na Poljskem temelji na transparentnih, objektivnih, trajnih in
javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko.
9.Slovenija
(a)Če se do konca najve čsedemletnega obdobja od dne pristopa Slovenije k EU pojavijo resne te žave na trgu nepre-
mičnin, ki bi utegnile trajati dlje časa, ali ki bi lahko resno poslab šale razmere na trgu nepremi čnin na dolo čenem
obmo čju, lahko Slovenija zaprosi za dovoljenje za sprejetje za ščitnih ukrepov, da bi nastale razmere na trgu nepre-
mičnin popravila.
(b) Na pro šnjo Slovenije Skupni odbor po hitrem postopku dolo čiz aščitne ukrepe, ki so po njegovem mnenju potrebni,
ter podrobno opredeli pogoje in na čin njihovega izvajanja.
(c) V resnih te žavah na trgu nepremi čnin in na izrecno zahtevo Slovenije Skupni odbor odlo či v petih delovnih dneh po
prejemu pro šnje, ki so ji prilo ženi ustrezni podatki. Tako sprejeti ukrepi se uporabljajo takoj in upo števajo interese
vseh zadevnih strank.
(d) Ukrepi, dovoljeni na podlagi (b), lahko vsebujejo odstopanja od pravil tega sporazuma le v obsegu in za toliko časa,
kolikor je nujno potrebno za doseganje ciljev iz (a).SL 28.3.2006 Uradni list Evropske unije L 89/39
10.Slova ška
(a) Slova ška lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin
gozdov s strani nerezidentov. V skladu s to zakonodajo nerezident lahko pridobi lastninsko pravico na nepremi čnini
na Slova škem, z izjemo kmetijskih zemlji ščin gozdov. Nerezident ne more pridobiti lastninske pravice na nepre-
mičnini, katere pridobivanje je omejeno s posebno dolo čbo Zakona o zunanji trgovini št. 202/1995 s spremembami.
(b) V nobenem primeru se švicarskega dr žavljana glede pridobitve kmetijskih zemlji ščin gozdov ne sme obravnavati
manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali ga obravnavati bolj restriktivno kot dr žavljane tretjih dr žav.
(c) Za švicarske dr žavljane, ki želijo imeti sede žkot samozaposleni kmetje ter so na Slova škem tri leta neprekinjeno
zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost, ne veljajo dolo čbe iz (b) ali kakr šni koli postopki, ki ne veljajo za
slova ške dr žavljane.
(d) Pred iztekom tretjega leta od dne pristopa se opravi splo šni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen
Komisija Skupnemu odboru predlo ži poro čilo. Skupni odbor lahko odlo či, da se prehodno obdobje iz (a) skraj ša ali
konča.
(e)Če Slova ška med prehodnim obdobjem uvede postopke dovoljenja za pridobitev nepremi čnin na Slova škem s strani
nerezidentov, ti postopki temeljijo na transparentnih, objektivnih, trajnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se
uporabljajo nediskriminacijsko in ne razlikujejo med dr žavljani Slova ške in Švice.
(f)Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemlji šči na Slova škem
prišlo do resnih motenj ali do gro ženj resnih motenj, Komisija na zahtevo Slova ške odlo či o podalj šanju prehodnega
obdobja za najve čtri leta.SL L 89/40 Uradni list Evropske unije 28.3.2006
PRILOGA II
Priloga II k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi dr žavami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo
na drugi o prostem pretoku oseb se spremeni:
1. pod naslovom „Oddelek A: Navedeni akti “se pod to čko 1 „Uredba (EGS) št. 1408/71 “za„301 R 1386: Uredbo (ES)
št. 1386/2001 …“vstavi naslednje:
„12003 TN 02/02/A: Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike
Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške
republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, z dne 16. aprila 2003. “;
2. pod naslovom „Za namene tega sporazuma se Uredba prilagodi: “se to čka 1 Oddelka A Priloge II k Sporazumu
spremeni:
a) pod to čko (i), ki zadeva Prilogo III, Del A, se za zadnji vnos „Švedska –Švica“doda naslednje:
„Češka–Švica
Jih ni.
Estonija –Švica
Ni konvencije.
Ciper –Švica
Jih ni.Latvija –Švica
Ni konvencije.
Litva –Švica
Ni konvencije.
Mad žarska –Švica
Jih ni.
Malta –Švica
Ni konvencije.
Poljska –Švica
Ni konvencije.
Slovenija –Švica
Jih ni.
Slova ška–Švica
Jih ni “;
b) pod to čko (j), ki zadeva Prilogo III, Del B, se za zadnji vnos „Švedska –Švica“doda naslednje:
„Češka–Švica
Jih ni.
Estonija –Švica
Ni konvencije.
Ciper –Švica
Jih ni.
Latvija –Švica
Ni konvencije.
Litva –Švica
Ni konvencije.SL 28.3.2006 Uradni list Evropske unije L 89/41
Mad žarska –Švica
Jih ni.
Malta –Švica
Ni konvencije.
Poljska –Švica
Ni konvencije.
Slovenija –Švica
Jih ni.
Slova ška–Švica
Jih ni. “;
c) to čka (o), ki zadeva Prilogo VI, se spremeni:
(aa) pod to čko 3(a)(iv) se za besedo „Španija “vstavi beseda „Mad žarska “;
(bb) pod to čko 4 se za besedo „v Nem čiji“vstavi beseda „na Mad žarskem “;
3. pod naslovom „Oddelek A: Navedeni akti “se pod to čko 2 „Uredba (EGS) št. 574/72 “za„302 R 410: Uredbo Komisije
(ES) št. 410/2002 …“vstavi naslednje:
„12003 TN 02/02/A: Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike
Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške
republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, z dne 16. aprila 2003. “;
4. pod naslovom „Oddelek B: Sklepi, ki jih pogodbenice ustrezno upo števajo “pod to čkami „4.18. 383 D 0117: Sklep št.
117…“,„4.19. 83 D 1112(02): Sklep št. 118 …“,„4.27. 388 D 64: Sklep št. 136 …“in„4.37. 393 D 825: Sklep št.
150…“se za „1 94 N: Akt o pogojih... “se vstavi naslednje:
„12003 TN 02/02/A: Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije,
Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike in
prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, z dne 16. aprila 2003. “;
5. za delavce, dr žavljane Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske,
Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike, se ureditev iz odstavka 1 poglavja „Zavarovanje za primer
brezposelnosti “Protokola k Prilogi II uporablja do 30. aprila 2011.SL L 89/42 Uradni list Evropske unije 28.3.2006
PRILOGA III
Priloga III k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi dr žavami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo
na drugi se spremeni:
Akti, kakor so bili spremenjeni z Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper,
Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in
Slova ške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, z dne 16. aprila 2003 (Slovenska posebna
izdaja UL, posebna številka z dne 23.9.2003):
A. SPLO ŠNI SISTEM
1. 392 L 0051: Direktiva Sveta 92/51/EGS z dne 18. junija 1992 o drugem splo šnem sistemu priznavanja strokovne
izobrazbe in usposabljanja, ki dopolnjuje Direktivo 89/58/EGS (UL L 209, 24.7.1992, str. 25).
B. PRAVNI POKLICI
2. 377 L 0249: Direktiva Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o u činkovitem uresni čevanju svobode opravljanja
storitev odvetnikov (UL L 78, 26.3.1977, str. 17).
3. 398 L 0005: Direktiva 98/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 za olaj šanje trajnega
opravljanja poklica odvetnika v drugi dr žavičlanici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (UL L 77,
14.3.1998, str. 36).
C. MEDICINSKI POKLICI
Zdravniki4. 393 L 0016: Direktiva Sveta 93/16/EGS z dne 5. aprila 1993 o olaj šanju prostega gibanja zdravnikov in o vzajemnem
priznavanju diplom, spri čeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi (UL L 165, 7.7.1993, str. 1).
Medicinske sestre
5. 377 L 0452: Direktiva Sveta 77/452/EGS z dne 27. junija 1977 o vzajemnem priznavanju diplom, spri čeval in drugih
dokazil o formalnih kvalifikacijah medicinskih sester za splo šno zdravstveno nego, vklju čno z ukrepi, ki omogo čajo
učinkovito uresni čevanje pravice do ustanavljanja in prostega opravljanja storitev (UL L 176, 15.7.1977, str. 1).
Zobozdravniki
6. 378 L 0686: Direktiva Sveta 78/686/EGS z dne 25. julija 1978 o medsebojnem priznavanju diplom, spri čeval in
drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah zobozdravnikov in o ukrepih za olaj šanje uresni čevanja pravice do ustanav-
ljanja podjetij in pravice do zagotavljanja storitev (UL L 233, 24.8.1978, str. 1).
7. 378 L 0687: Direktiva Sveta 78/687/EGS z dne 25. julija 1978 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o
zobozdravni ški dejavnosti (UL L 233, 24.8.1978, str. 10).
Veterinarji
8. 378 L 1026: Direktiva Sveta 78/1026/EGS z dne 18. decembra 1978 o vzajemnem priznavanju diplom, spri čeval in
drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v veterinarski medicini, vklju čno z ukrepi za olaj šanje u činkovitega uresni-
čevanja pravice do ustanavljanja in prostega opravljanja storitev (UL L 362, 23.12.1978, str. 1).SL 28.3.2006 Uradni list Evropske unije L 89/43
Babice
9. 380 L 0154: Direktiva Sveta 80/154/EGS z dne 21. januarja 1980 o vzajemnem priznavanju diplom, spri čeval in
drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v babi štvu in o ukrepih za u činkovito uresni čevanje pravice ustanavljanja in
svobode opravljanja storitev (UL L 33, 11.2.1980, str. 1).
Farmacevti
10. 385 L 0433: Direktiva Sveta 85/433/EGS z dne 16. septembra 1985 o vzajemnem priznavanju diplom, spri čeval in
drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah iz farmacije, vklju čno z ukrepi za u činkovito uresni čevanje pravice do
ustanavljanja za nekatere farmacevtske dejavnosti (UL L 253, 24.9.1985, str. 37).
D. ARHITEKTURA
11. 385 L 0384: Direktiva Sveta 85/384/EGS z dne 10. junija 1985 o vzajemnem priznavanju diplom, spri čeval in
drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi, skupaj z ukrepi za u činkovito uresni čevanje pravice do
ustanavljanja podjetij in svobode opravljanja storitev (UL L 223, 21.8.1985, str. 15).
E. TRGOVINA IN DISTRIBUCIJA STRUPENIH PROIZVODOV
12. 374 L 0557: Direktiva Sveta 74/557/EGS z dne 4. junija 1974 o doseganju svobode ustanavljanja in svobode
opravljanja storitev v zvezi z dejavnostmi samozaposlenih oseb in posrednikov, ki se ukvarjajo s trgovino in
distribucijo strupenih proizvodov (UL L 307, 18.11.1974, str. 5).
Izjava švice o priznavanju diplom v babi štvu in splo šni zdravstveni negi
Švica si pridr žuje pravico do priznavanja diplom za babice in splo šno zdravstveno nego iz členov 4b in 4c Direktive
77/752/EGS ter5a in 5b Direktive 80/154/EGS o pridobljenih pravicah šele po preverjanju skladnosti njihovih kvalifikacij
z Direktivama 77/453/EGS in 80/155/EGS. V ta namen lahko Švica zahteva, da se opravi preskus poklicne usposoblje-
nosti ali pripravni ška doba.
Izjava švice o avtonomnih ukrepih od dne podpisa
Švica bo dr žavljanom novih dr žavčlanic pred za četkom veljavnosti prehodnih ureditev iz Protokola zagotovila za časen
dostop do svojega trga dela na podlagi nacionalne zakonodaje. V ta namen bo Švica od dne podpisa Protokola za
državljane novih dr žavčlanic odprla posebne kvote kratkoro čnih kot tudi dolgoro čnih delovnih dovoljenj, kakor so
opredeljena v členu 10(1) Sporazuma. Kvote bodo obsegale 700 dolgoro čnih in 2 500 kratkoro čnih dovoljenj na leto.
Poleg tega pa bo 5 000 za časnim delavcem na leto odobreno prebivanje, kraj še od 4 mesecev.
Izjava Poljske o priznavanju diplom medicinskih sester za splo šno zdravstveno nego in babic
Poljska se seznanja z Izjavo Švice o priznavanju diplom v babi štvu in splo šni zdravstveni negi, a odlo čno pri čakuje, da bo
Švica dosledno uporabljala člen 4b Direktive 77/452/EGS in člen 5b Direktive 80/154/EGS v razli čici, kot velja na dan
začetka u činkovanja Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi dr žavami članicami na eni strani ter
Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb zaradi širitve Evropske unije.SL L 89/44 Uradni list Evropske unije 28.3.2006