Uradnilist Evropskeunije C 221/31
RESOLUCIJA
(1) Sprejeta n a zasedanju skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 9.  aprila 2009 v Prag i (Češka republika) (1)
o družbenih 
in okoljskih posledicah podnebnih sprememb v državah AKP
Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,
—na 
zasedanju 
v Pragi 
(Češka 
republika) 
od 6. do 9. aprila 2009, 
—ob 
upoštevan ju 
člena 
17(1) svojeg a 
poslovnika,
 
—ob 
upoštevan ju 
sporazuma o Partn erstvu 
AKP-ES, 
podpisanega 
v Cotonouju 23. 
junija 
2000 in 
spreme­
njenega 
v Luxemb ourgu 25. 
junija 
2005 (sporazum iz Coton ouja), 
zlasti člen a 
32 sporazuma, 
—ob 
upoštevan ju 
členov 
177 do 181 Pog odbe 
o ustanovitvi 
Evropske 
skupnost
i, 
—ob 
upoštevan ju 
skupne 
izjave Sveta in  
predstavn ikov 
vlad držav član ic 
v okviru 
Sveta ter E vropskega 
par­
lamenta 
in 
Komisije 
z 20. decemb ra 
2005 o razvojn i 
politiki 
Evropske 
unije
: Evropsko 
soglasje, 
predvsem 
členov 
12, 22, 38, 75, 76, 101 in  
105
(2) UL C 46, 24.2.2006, str. 1. (2), 
—ob 
upoštevan ju 
agende 
21, deklaracije 
o okolju 
in 
razvoju iz Ria ter izjave o n ačelih 
trajnostnega 
gospo­
darjenja 
z gozdovi, 
ki 
jih je sprejelo več k ot 
178 vlad n a 
Konferenci 
Združenih 
narodov 
za okolje 
in 
razvoj 
(UNCED) 
v Riu de Jan eiru 
(Brazilija), k i 
je potekala 
od 3. do 14. junija 
1992, katerih 
načela 
so znova 
od­
ločno 
podprli na 
svetovnem 
vrhunskem 
srečanju 
o trajnostnem 
razvoju, k i 
je bilo 
v Johannesburgu 
(Juž­
na 
Afrika) 
od 26. avgusta
 do 4. septemb ra 
2002, 
—ob 
upoštevan ju 
okvirne 
konvencije 
Združenih 
narodov 
o sprememb i 
podneb
ja in 
kjotskega 
protokola,
 
—ob 
upoštevan ju 
Konvencije 
Združenih 
narodov 
o boju 
proti širjen ju 
puščav, ki 
je bila 
sprejeta v Parizu
17. junija 
1994 in 
je začela veljati 26. decemb ra 
1996, 
—ob upoštevan ju
 deklaracije
 tisočletja Združen ih
 narodov
 z 8. septemb ra
 2000, ki
 določa razvojn e
 cilje 
tisočletja k ot 
merila, ki 
jih je za odpravo revščin e 
skupaj 
začrtala medn a
rodna 
skupnost,
 
—ob 
upoštevan ju 
okoljske 
pobude 
novega 
partnerstva 
za razvoj Afrik e,
 
—ob 
upoštevan ju 
hyoškega 
akcijskega 
okvira 
2005–2015 za k repitev 
odpornosti držav in  
skupnosti 
na 
ne­
sreče,
 ki
 ga
 je sprejela svetovn a
 konferenca
 o zmanjševanju
 posledic n ara
vnih
 nesreč
 januarja
 2005 
v Kobeju 
(prefektura 
Hyogo) 
na 
Japonskem,
 
—ob 
upoštevan ju 
deklaracije 
o vključitvi 
prilagajanja 
podnebnim 
sprememb am 
v razvojno 
sodelovan je, 
ki 
so 
jo sprejeli min istri 
za razvoj in  
okolje 
držav član ic 
Organizacije 
za gospodarsko 
sodelovan je 
in 
razvoj
4. aprila 2006, 
—ob 
upoštevan ju 
izjave vrha G8 z zasedan ja 
v Heiligendammu 7. 
junija 
2007 z naslovom 
Podnebne 
spre­
membe,
 energijska
 učinkovitost
 in varnost
 oskrbe
 z  energijo
 – izzivi  in priložn osti
 za evropsko 
gospodarsko 
rast, 
—ob 
upoštevan ju 
partnerstva 
Afrika-EU 
o  podnebnih 
sprememb ah 
kot 
dela prveg a 
akcijskega 
načrta 
(2008–2010) 
za izvajan je 
skupne 
strategije 
EU-Afrika,L S 9 0 0 2 . 9 . 4 1
Uradnilist Evropskeunije 14.9.2009
—ob upoštevan ju načrta z Balija, sprejeteg a na konferenci Združenih naro dov o podn ebnih sprememb ah 
na 
Baliju (Indonezija) 
decembra 
2007, 
—ob 
upoštevan ju 
štirinajste 
konference 
pogodbenic 
(COP 14) ok virne 
konv
encije 
Združenih 
narodov 
o
 sprememb i
 podnebja
 in četrte k onference
 pogodbenic
 kot
 srečanja
 pogodb
enic
 kjotskega
 protoko
la 
(COP/MOP 4), k i 
sta potekali 
od 1. do 12. decemb ra 
2008 v Pozn anju 
na 
Poljske
m, 
—ob 
upoštevan ju 
sporočila K omisije 
Svetu in 
Evropskemu 
parlamentu 
Podne
bne 
sprememb e 
v okviru 
raz­
vojnega 
sodelovan ja
(1) KOM(2003)0085. (1) z dne 11.  marca 2003, 
—ob 
upoštevan ju 
sklepov 
Sveta in 
akcijskega 
načrta 
2004–2008 o podn ebnih 
sprememb ah 
v okviru 
raz­
voja s 24. novembra 
2004, 
—ob upoštevan ju
 sporočila K omisije
 Svetu, Evropskemu
 parlamen tu
 in Ekonomsko-socialnemu
 odboru
 
z naslovom 
Skladnost 
politike 
za razvoj – Pospeševan je 
napredka 
v smeri uresn ičevanja 
razvojnih 
ciljev 
novega 
tisočletja
(2) KOM(2005)0134 končno. (2) z 12. aprila 2005, 
—ob 
upoštevan ju 
sporočila K omisije 
Svetu, Evropskemu 
parlamentu, 
Evrop
skemu 
ekonomsko-socialnemu 
odboru 
ter Odboru 
regij 
z naslovom 
Omejevan je 
globalnih 
podnebnih 
sprememb  
na 
2 stopinji 
Celzija – 
Pot do leta 2020 in  
naprej
(3) KOM(2007)0002 končno. (3) z 10. januarja 2007, 
—ob 
upoštevan ju 
sklepov 
predsedstva E vropskega 
sveta z zasedan ja 8.
 in 9. 
marca 2007, v k aterih 
je bilo 
poudarjen o, 
kako 
pomembno 
je doseči stratešk i 
cilj omejitve povprečn e 
svetovne 
temperature n a 
največ 
2 
stopinji 
Celzija nad 
predindustrijsko 
ravnjo,
 
—ob 
upoštevan ju 
sporočila K omisije 
Svetu in 
Evropskemu 
parlamentu 
Oblik
ovanje 
Globalnega 
zavezništva 
o 
podnebnih 
sprememb ah 
med Evropsko 
unijo 
in 
na 
podnebne 
sprememb e 
najobč
utljivejšimi revn imi 
dr­
žavami v razvoju
(4) KOM(2007)0540 (4), 
—ob upoštevan ju
 Resolucije E vropskega
 parlamen ta
 z dne
 21. oktobra
 2008o ob likovanju
 Globalnega
 
zavezništva 
o podnebnih 
sprememb ah 
med Evropsko 
unijo 
in 
na 
podnebne 
sprememb e 
najobčutljivejšimi 
revnimi 
državami v razvoju
(5) 2008/2131(I NI). (5), 
—ob 
upoštevan ju 
dokumenta 
visokega 
predstavn ika 
in 
Evropske 
komisije 
Ev
ropskemu 
svetu z naslovom 
Podnebne 
sprememb e 
in 
mednarodna 
varnost 
z dne 14. 
marca 2008
(6) S113/08. (6), 
—ob 
upoštevan ju 
sporočila K omisije 
Evropskemu 
parlamentu, 
Svetu, Evrop
skemu 
ekonomsko-socialnemu 
odboru 
in 
Odboru 
regij 
o spopadan ju 
z izzivi krčenja 
in 
propadan ja 
gozdov 
z namenom 
preprečevan ja 
podnebnih 
sprememb  
in 
izgube 
biotske 
raznovrstnosti
(7) KOM(2008)645. (7) z dne 16.  ok tobra  2008, 
—ob 
upoštevan ju 
sporočila K omisije 
Evropskemu 
parlamentu, 
Svetu, Evrop
skemu 
ekonomsko-socialnemu 
odboru
 in Odboru
 regij
 z naslovom
 Za celovit sporazum o podn ebnih
 spremembah v K øbenhavnu
(8) KOM(2009)39. (8) 
z dne 21. 
januarja 
2009, 
—ob 
upoštevan ju 
izjave s foruma Cariforum – E U 
o podnebnih 
sprememb ah 
in 
energiji 
z dne 17. 
maja 2008, 
—ob 
upoštevan ju 
izjave držav Foruma pacifišk ih 
otokov 
in 
Evropske 
unije 
o podnebnih 
sprememb ah 
z dne
7. 
novembra 
2008,L S 2 3 / 1 2 2 C
Uradnilist Evropskeunije C 221/33
—ob upoštevan ju izjave s foruma Afrik a – EU o podnebnih sprememb ah z dne 1.  decembra  2008, 
—ob 
upoštevan ju 
poročila Nicholasa Stern a 
z naslovom 
Ekonomika 
podnebni
h sprememb  
(Sternovo 
po­
ročilo) iz leta 2006, 
—ob upoštevan ju
 poročila Org anizacije
 za gospodarsko
 sodelovanje in razvoj iz leta 2007 z n aslovom
 
Končni 
pregled 
napredka 
pri vključevanju 
prilagajanja 
na 
podnebne 
sprememb e 
v dejavnosti 
razvojnega 
sodelovan ja,
 
—ob upoštevan ju
 poročil medvladn ega
 foruma o  podn ebnih
 sprememb ah
 (IPCC
), zlasti pa četrteg a
 
ocenjevalnega 
poročila n jegove 
druge 
delovne 
skupine 
z naslovom 
Vplivi, prilag ajanje 
in 
ranljivost,
 
—ob upoštevan ju
 poročila o  človek ovem
 razvoju 2007/2008 z  n aslovom
 Boj proti podnebn im
 
sprememb am:
 človeška
 solidarnost
 v razdeljen em
 svetu, pripravljen ega
 v okviru
 razvojnega
 programa
 
Združenih 
narodov,
 
—ob 
upoštevan ju 
poročila Svetovn e 
banke 
in 
Mednarodnega 
denarnega 
sklad
a z  naslovom 
Poročilo 
o globalnem 
spremljan ju 
2008: razvojn i 
cilji tisočletja in  
okolje 
– agend
a za vključujoč 
in 
trajnostni 
razvoj, 
—ob upoštevan ju
 okoljskega
 načrta
 do leta 2030 Organ i
zacije za g ospodarsko
 sodelovan je
 in razvoj iz 
marca 2008, 
—ob 
upoštevan ju 
svoje resolucije o podn ebnih 
sprememb ah 
in 
malih otošk ih 
državah v razvoju v ok viru 
sodelovan ja 
AKP-EU, 
sprejete 1. aprila 1999 v Strasb ourgu,
 
—ob 
upoštevan ju 
svoje prejšn je 
resolucije o n aravnih 
katastrofah 
v državah AK P: 
finančna 
sredstva E U 
za 
pripravljen ost 
(sredstva E RS) 
in 
pomoč (sredstva E CHO), 
sprejete 22. nov
embra 
2007 Kigaliju 
(Ruanda),
 
—ob 
upoštevan ju 
poročila odb ora 
za socialn e 
zadeve in 
okolje 
(ACP-EU/100
.383/09/k onč.),
A. ker 
so države v razvoju n ajmanj 
prispevale k  
podnebnim 
sprememb am, 
vend
ar so jih n ajhuje 
prizadele 
socialne 
in 
okoljske 
posledice zaradi svoje socialn e, 
gospodarske 
in 
geo
grafske 
občutljivosti, 
močne 
od­
visnosti 
od primarn ega 
sektorja, 
zlasti od k metijstva, 
ribištva 
in 
drugi
h naravnih 
virov ter omejen e 
infra­
strukture 
za spoprijem z vplivi podn ebnih 
sprememb ,
B. ker 
bo 
pospešeno 
dviganje 
morske 
gladine 
povzročilo preplavljan je, 
poplave, ob alno 
erozijo, vdor slan e 
vode 
v kopenske 
sladkovodne 
izvire in 
celo potopitev n ekaterih 
nizko 
ležečih Pacifišk ih 
in 
Karibskih 
oto­
kov; 
ker 
se bo 
število ljudi, k i 
jih ogrožajo 
obalne 
poplave, samo v Afrik i 
povečalo z en ega 
milijona 
leta 
1990 na 
več kot 
70 milijon ov 
v letu 2080,
C. ker 
bosta 
povišanje 
temperature in  
nestanovitnost 
padavin 
povzročila hude suše in  
močno 
zmanjšala 
raz­
položljivost vode v državah AK P; 
ker 
bo 
ob 
dvigu 
temperature za 1 stopin jo 
Celzija od 75 do 250 mili­
jonov 
ljudi v Afrik i 
izpostavljen ih 
večjemu poman jkanju 
vode in 
večji neg
otovosti, 350 do 600 milijon ov 
pri 
povečanju 
temperature za 2 stopin ji 
Celzija in 
do 1,8 milijarde, če se temperatura poveča za 3 stopin je 
Celzija,
D. ker 
bo 
segrevanje 
oceanov 
sprožilo vedn o 
večje število sk rajnih 
podneb
nih 
pojavov, k ot 
so tropske 
ne­
vihte
 in cikloni;
 ker
 bodo
 ti pojavi resn o
 vplivali n a
 nižje
 ležeča ob alna
 območja,
 povodja, k i
 obdajajo
 
velika 
mestna 
območja 
in 
območja 
z velikim 
številom preb ivalcev, 
gospoda
rsko 
nujne 
infrastrukture, 
kot 
so 
pristanišča, 
priobalne 
infrastrukture, 
obalna 
mestna 
območja 
in 
turistične 
infrastrukture,L S 9 0 0 2 . 9 . 4 1
Uradnilist Evropskeunije 14.9.2009
E. ker b odo podnebne sprememb e še dodatn o stopnjevale širjenje puščav in degradacijo tal in tako še bolj 
ogrozile 
kmetijsko 
proizvodn jo 
in 
zanesljivost 
preskrbe 
s hrano 
ter povečale lak oto 
in 
podhranjenost 
v re­
gijah 
AKP,
F. ker 
bo 
dviganje 
morske 
gladine 
in 
temperature močn o 
vplivalo n a 
obalne 
in 
morske 
ekosisteme, 
zmanj­
šalo 
ulov na 
Pacifiških 
in 
Karibskih 
otokih 
ter vzdolž afrišk e 
obale 
in 
neg
ativno 
vplivalo n a 
lokalno 
pre­
skrbo 
s hrano,
G.
 ker
 bodo
 podnebne
 sprememb e
 še pospešile zman jševanje
 biotske
 raznovr
stnosti,
 saj pomen ijo
 resno
 
grožnjo
 izumrtja mn ogih
 rastlinskih
 in živalskih vrst ter povzročajo n ep
opravljivo šk odo
 nekaterim
 
ekosistemom,
 zlasti ob čutljivim
 na
 motnje
 v podnebju,
 kot
 so koralni
 greb
eni,
 mangrove
 ali deževn i
 
pragozdovi; 
ker 
bodo 
imele posledice za b iotsko 
raznovrstnost 
v  državah AK P 
usodne 
učinke 
na 
prehramb eno 
verigo 
in 
preživljan je 
ljudi, ki 
so neposredno 
odvisni 
od bla
ga 
in 
storitev, k i 
jih zagotavljajo 
ti 
ekosistemi,
H. ker 
bodo 
podnebne 
sprememb e 
v povezavi s šib kimi 
sistemi javn ega 
zdravstva in  
omejenim 
dostopom 
do javnega 
zdravstva ter s slab im 
upravljanjem 
in 
čiščenjem 
vode povzročile večjo pog ostost 
bolezni, 
ki 
se 
prenašajo 
z vodo in  
prenašalci, 
kot 
so malarija, mrzlica den gue 
in 
koler
a, povečan je 
vročine 
in 
razši­
rjenost 
bolezni 
dihal,
I. ker 
bo 
vpliv podn ebnih 
sprememb  
na 
okolje 
sprožil ob sežne 
notranje 
in 
čezmejne 
selitve (IPCC 
ocenjuje, 
da 
bo 
do leta 2050 150 milijon ov 
migrantov); 
ker 
se bo 
večina 
okoljskih 
migr
antov, 
ki 
prihajajo iz držav 
AKP, 
preselila in  
se naselila 
v domači ali sosedn jih 
državah, k ar 
bo 
povzročilo n araščajoče 
humanitarne 
krize, 
hitro urbanizacijo 
in 
s tem povezan o 
širitev revn ih 
mestnih 
četrti ter zaustavitev razvoja v državah 
AKP; 
ker 
bo 
ta rast mest povzročila zapuščan je 
podeželja, s čimer se b o 
povečalo tudi propadan je 
tal,
J. ker 
bodo 
po navedbah 
Svetovne 
zdravstven e 
organizacije 
in 
Evropskega 
centra 
za preprečevan je 
in 
ob­
vladovanje 
bolezni 
podnebne 
sprememb e 
povzročile povečan je 
števila bol
ezni, 
ki 
jih prenašajo 
insekti, 
vključno 
z malarijo, čik ungunjo 
in 
boreliozo, 
zaradi česar b odo 
potrebni 
ukrepi 
za prilagoditev,
K. ker 
je treba 
številne 
posledice podn ebnih 
sprememb  
za zdravje, n a 
kater
e na 
primer opozarja Svetovn a 
zdravstven a 
organizacija, 
preprečiti s pripravo in  
okrepitvijo 
zdravstven ih 
sistemov prek  
sprejetja primer­
nih 
preventivnih 
ukrepov, 
ki 
posebej 
opozarjajo n a 
širjenje 
tropskih 
bol
ezni, 
in 
prek 
kampanj 
obveščanja 
javnosti, 
zlasti ranljivih 
skupin, 
kot 
so nosečnice, 
novorojenčki, 
otroci in 
starejši,
L. ker
 podnebne
 sprememb e
 ogrožajo
 nacionalno,
 regionalno
 in svetovn o
 varnost,
 saj vodijo do sporov 
v zvezi z dostopom, n adzorom 
in 
uporabo 
redkih 
naravnih 
virov ali zaradi razseljen ega 
prebivalstva,
M. ker 
podnebne 
sprememb e 
(po ocenah 
Svetovne 
banke) 
pomenijo 
tveganje 
za 40 % medn arodnih 
naložb 
za 
zmanjšanje 
revščine 
in 
s tem tudi resn o 
ogrožajo 
zmanjšanje 
revščine, 
gospodarsk i 
in 
socialni 
razvoj 
ter doseganje 
razvojnih 
ciljev tisočletja v mn ogih 
državah AK P,
N.
 ker
 je treba
 zvišanje
 svetovne
 temperature omejiti na man j
 kot
 2 °C
 in ustaliti svetovn e
 koncentracije
 
toplogrednih 
plinov 
v ozračju pod 450 delcev n a 
milijon, 
da bi 
preprečili najhujše trajn e 
učinke 
podnebnih 
sprememb ; 
ker 
bi 
morali nesporni 
največji 
onesnaževalci 
s CO2 – industrializirane države in gospodar­
stva 
v vzponu 
– prevzeti g lavno 
odgovornost 
za drastičn o 
zmanjšanje 
svojih emisij,
O. ker 
je treba 
ublažitvene 
ukrepe 
v državah AK P 
združiti s prilag oditveni
mi ukrepi, 
da bi 
lahko 
obvladovali 
velik
 vpliv podn ebnih
 sprememb ;
 ker
 nosijo
 industrializirane države zg odovinsko
 odgovornost
 za 
podnebne 
sprememb e 
in 
so moraln o 
obvezane 
pomagati 
državam AK P 
pri prizadevan jih, 
da se te prila­
godijo 
posledicam podn ebnih 
sprememb  
po načelu „
onesnaževalec 
plača“,L S 4 3 / 1 2 2 C
Uradnilist Evropskeunije C 221/35
P. ker glede financiranja prilagajanja v državah v razvoju zdaj zeva og rom na vrzel; ker po ocenah letni stro­
ški 
za prilagajanje 
znašajo 
od 10 do več k ot 
80 milijard USD, medtem k o 
sredstva, k i 
jih zdaj zag otavljajo 
industrializirane 
države prek  
večstranskih 
mehanizmov 
financiranja, 
znašajo 
150–300 milijon ov 
letno,
Q. ker 
je zgodnje 
ukrepanje 
pri prilagajanju 
na 
podnebne 
sprememb e 
in 
zmanjševan ju 
tveganja 
nesreč 
brez 
dvoma 
stroškovno 
učinkovita 
rešitev; ker 
lahko 
po ocenah 
z enim 
dolarjem, porab ljenim 
za zmanjševa­
nje 
tveganja 
nesreč, 
prihranimo 
do sedem dolarjev pri odzivih n a 
nesreče, 
kar 
je močan 
argument, 
da se 
stroški 
pomoči n ačrtujejo 
vnaprej,
R. ker 
so postopk i 
za uporab o 
in 
razdelitev sredstev v ok viru 
različnih 
finančnih 
mehanizmov 
za boj 
proti 
podnebnim 
sprememb am, 
kot 
so mehan izem 
čistega 
razvoja, precej zapleteni in  
vanje 
države prejemn ice 
niso 
dovolj vključene,
S. ker 
mehanizem 
čistega 
razvoja doslej n i 
bil 
primeren 
za uspešn o 
izpolnj
evanje 
potreb 
najrevnejših 
držav 
po naložbah 
v čisto tehn ologijo, 
saj se v Afrik i 
izvajata le 2 % vseh projek t
ov mehan izma 
čistega 
razvoja; 
ker 
se pogosto 
ne 
ohranjajo 
merila trajn osti 
in 
dodatnosti 
projektov 
mehanizma 
čistega 
razvoja,
T. ker 
bodo 
morebitne 
zamude pri sprejeman ju 
trdnih 
odločitev o mehan izmi
h in 
financiranju, 
potrebnih 
za 
zmanjšanje 
vzrokov 
ter posledic podn ebnih 
sprememb , 
zelo povečale strošk e,
Splošno
1.
 poziva Komisijo
 in države don atorice,
 naj
 preoblikujejo
 razvojno
 sodelovan je,
 da bo
 prilagojeno
 
podnebnim 
sprememb am 
in 
bo 
upoštevalo n izkoogljične 
pristope;
2. poziva Komisijo, 
naj 
poenostavi 
sedanje 
strukture, 
ki 
se ukvarjajo 
s podnebnimi 
sprememb ami 
in 
razvoj­
nimi 
vprašanji;
3. poziva 
Komisijo 
in 
države član ice 
EU, 
naj 
vzpostavijo b oljše 
povezave med razvojn imi 
cilji tisočletja in  
podnebnimi 
sprememb ami, 
tako 
da vključijo 
posledice podn ebnih 
sprememb  
in 
prilagajanje 
nanje 
v pro­
jekte
 in programe,
 katerih
 namen
 je doseganje
 razvojnih
 ciljev tisočletja, ter v celoto širših strateg ij
 za 
zmanjšanje 
revščine 
in 
v razvojne 
politike;
4. pozdravlja 
doseženi 
napredek 
pri izenačevanju 
statusa uk repov 
za prilagajanje 
in 
ublažitev 
med pogajanji 
za 
prihodnji 
okvir 
po Kjotu, 
poudarja pa, da je treb a 
vzpostaviti tesn ejšo 
povezavo med pog ajanji 
o pri­
lagajanju 
in 
ublažitvi, 
da se bistvene 
odločitve o teh vprašan jih 
ne 
bi 
sprejemale ločen o 
druga 
od druge;
5. poziva 
mednarodno 
skupnost 
in 
zasebni 
sektor 
zaradi omog očanja 
prehoda držav AK P 
h gospodarstvu 
z 
manj 
ogljika, 
da zagotovita 
potrebne 
naložbe 
za raziskave, 
razvoj ter hiter in  
obsežen 
prenos 
tehnologij 
ublažitve 
(npr. 
tehnologije, 
ki 
uporabljajo 
nizkoogljično 
energijo, 
tehnologije 
za zajeman je 
in 
shranjevan­
je 
ogljika) 
ter prilagajanje 
v državah AK P; 
poziva medn arodno 
skupnost, 
da odpravi trg ovinske 
ovire za 
tehnologije 
prilagajanja 
podnebnim 
sprememb am 
in 
omejitve za pravice intelek tualne 
lastnine 
(npr. 
ob­
vezno 
patentiranje);
6. poziva 
Komisijo 
in 
države član ice 
EU, 
naj 
podprejo dejavn o
sti Unesca, 
ki prispevajo k  
izvajanju 
akcijskega 
programa 
z Barbadosa 
za trajnostni 
razvoj otošk ih 
držav v razvoju ter k asn
ejše strateg ije 
z Mauritiusa;L S 9 0 0 2 . 9 . 4 1
Uradnilist Evropskeunije 14.9.2009
Ublažitev
7. poudarja, da je treb a 
na 
konferenci 
ZN o podn ebnih 
sprememb ah, 
ki 
bo 
potekala 
decembra 
2009 
v Kopenhagnu, 
doseči svetovn o 
soglasje 
o ambicioznem 
in 
zavezujočem cilju za ub lažitev 
v skladu 
z na­
čelom 
skupne 
odgovornosti, 
ki 
se razlikuje 
od odgovornosti 
iz Okvirne 
kon
vencije 
Združenih 
narodov 
o 
sprememb i 
podnebja, 
ter zato poziva vse in dustrializirane 
države in 
države, ki 
se hitro razvijajo, n aj 
se 
sporazumejo o zavezujočem cilju za emisije toplog rednih 
plinov; 
priporoča, da se za spodb uditev 
sode­
lovanja 
gospodarstev 
v vzponu 
pri novem 
sporazumu uporab i 
bolj 
prilagodl
jiv in 
diferenciran 
pristop za­
nje 
(npr. 
cilji samo za specifičn e 
sektorje), 
ki 
bo 
upošteval sposob nosti 
prilagajanja 
posamezn e 
države in 
zgodovinsko 
odgovornost 
industrializiranih 
držav za g lobalno 
segrevan
je;
8. ugotavlja, 
da je treba 
postopke 
za uporab o 
in 
razdelitev sredstev v ok vi
ru mehan izma 
čistega 
razvoja pre­
gledati 
in 
poenostaviti, 
da bi 
postal ta mehan izem 
državam AK P 
lažje dostopen  
ter razdelitev projek tov 
mehanizma 
čistega 
razvoja bolj 
uravnotežena, 
število projektov pa b i 
se zlasti povečalo v podsaharsk i 
Afri­
ki; 
poudarja, da b i 
bilo 
treba 
vzpostaviti mehan izem, 
ki 
bi 
zagotovil 
skla
dnost 
projektov 
mehanizma 
či­
stega 
razvoja z n ačelom 
dodatnosti 
in 
bi 
vodil k 
trajnostnemu 
razvoju v državah AK P; 
poziva države 
donatorice, 
naj 
pomagajo 
povečati potreb no 
zmogljivost 
v državah AK P 
za povečan je 
njihovega 
sodelo­
vanja 
v mehanizmu 
čistega 
razvoja ter n aj 
se ne 
osredotočajo izk ljučno 
na 
mehanizem 
čistega 
razvoja kot 
dokončno 
politično 
orodje, temveč n aj 
razvijajo tudi n ove 
mehanizme 
za ublažitev v državah AK P;
9. poziva 
vlade industrializiranih 
držav in 
gospodarstev 
v vzponu, 
da določijo jasn e 
in 
skladne 
dolgoročne 
politične 
okvire, 
ki 
bi 
spodbudili 
ekološke 
inovacije 
in 
naložbe 
(npr. 
obnovljivo 
energijo, 
vozila z varčn o 
porabo 
goriva 
in 
hibridna 
vozila, nova 
goriva); 
poudarja, da ima tudi zaseb ni 
sektor 
osrednjo 
gonilno 
vlo­
go 
pri ekoloških 
inovacijah; 
meni 
tudi, da je za zman jšanje 
emisij treb a 
na 
srednji 
in 
dolgi 
rok 
vzpostaviti 
načine 
za sprememb o 
splošnih 
potrošniških 
navad 
v razvitih državah;
10. poudarja, da morajo K omisija 
in 
vlade držav don atoric 
okrepiti 
partne
rstva z vladami AK P, 
da bi 
razvile 
ambiciozne 
politične 
pobude 
ter načrte 
za omejevan je 
krčenja 
gozdov 
in 
zmanjšanje 
degradacije 
gozdov 
ter 
zagotovile 
tehnologije 
in 
znatne 
vire za trajn ostno 
gospodarjenje 
z gozdovi v državah AK P;
Prilagajanje
11. poziva 
vlade AKP, 
naj 
cilje in 
ukrepe 
prilagajanja 
vključijo 
neposred
no 
v svoje nacionalne 
razvojne 
načr­
te, 
strategije 
za zmanjšanje 
revščine 
ter sektorske 
politike 
in 
strategi
je, pa tudi n a 
vseh stopn jah 
in 
ravneh 
svojega 
postopka 
odločanja;
12. poudarja, 
da morajo postati prispevk i 
za prilagajanje 
pravno 
zavezujoča ob veznost, 
ki 
se odraža v med­
narodnem 
sporazumu, k i 
naj 
bi 
bil 
sprejet v K openhagnu 
decembra 
2009, pa tudi v domači zak onodaji 
EU-27;
13.
 poziva industrializirane
 države, n aj
 znatno
 povečajo svojo fin an
čno podporo za prilag ajanje
 v državah 
AKP
 ter raziščejo možn osti
 temu namenj
eni
h inova
tivnih
 finančnih
 mehani
zmov, kot
 so med drug im
 
mednarodni
 davki
 na
 trgovino,
 nacionalni
 davki
 na
 emisije, dajatve n a
 vozovnice
 za letalsk i
 promet in 
dražba 
enot 
dodeljenih 
količin; 
poziva Komisijo, 
naj 
bistveno 
poveča proračun  
za Globalno 
zavezništvo 
o 
podnebnih 
sprememb ah, 
naj 
v naslednjem 
proračunu 
evropskega 
razvojneg
a sklada 
bistveno 
bolj 
upo­
števa podn ebne 
sprememb e 
ter nujno 
izvaja zamisel o fin ančnem 
mehanizmu 
za globalne 
podnebne 
spre­
membe, 
ki 
je inovativen 
finančni 
instrument 
za prednostno 
pomoč naložbam
, povezan im 
s podnebjem, 
za 
najrevnejše 
in 
najobčutljivejše 
države;
14. poudarja, da mora b iti 
financiranje 
prilagajanja 
dodatno 
k 
že obstoje
či uradni 
razvojni 
pomoči in  
prevze­
tim obveznostim 
za pomoč;
15. poziva medn arodne
 finančne
 ustanove,
 naj
 razširijo svojo politik o,
 programe
 in finančne
 instrumente
 
prilagajanja;L S 6 3 / 1 2 2 C
14.9.2009 SL Uradnilist Evropskeunije C 221/37
16. poziva zaseb ni sektor, naj poveča svojo zavezan ost, da bo izpolnil finančno vrzel pri spoprijeman ju 
s 
podnebnimi 
sprememb ami; 
spodbuja 
Komisijo 
ter vlade E U 
in 
AKP, 
naj 
vlaga
jo v razvoj javn o-zasebnih 
partnerstev, 
da bi 
pritegnile 
dodatna 
sredstva iz zaseb nega 
sektorja 
za financiranje 
projektov 
prilagajanja, 
zlasti 
v najmanj 
razvitih državah;
17. meni, 
da so v sk ladu 
s pariškimi 
načeli 
in 
akcijskim 
načrtom 
iz Akre 
2008 potreb ni 
boljše 
usklajevanje 
med
 donatorji,
 mnogo
 intenzivnejši
 dialog sever-jug ter ok repljeno
 sodelovan je
 med državami 
donatoricami 
in 
državami v razvoju n a 
področju politik  
o podnebnih 
sprememb ah, 
mehanizmov 
in 
fi­
nanciranja 
za prilagajanje;
18. poudarja, 
da je treba 
nadalje 
spodbujati 
regionalno 
sodelovan je, 
izmenjavo 
dobrih 
praks 
in 
oblikovanje 
forumov 
za razprave med državami AK P, 
ki 
se spoprijemajo s podob nimi 
težavami pri podn ebnih 
sprememb ah;
19. spodbuja 
vlade držav AK P, 
da v oblikovanje 
in 
izvajanje 
strategij 
za prilagajanje 
na 
podnebne 
sprememb e 
še 
bolj 
vključijo 
civilno 
družbo 
in 
lokalne 
skupnosti, 
zlasti zaradi n jih
ovih bogatih 
izkušenj 
s terena 
ter 
neposredne
 bližine
 z  osebami
  in kraji,
 ki
 so najbolj
 izpostavljen i
 negati
vnim
 posledicam motenj 
v podnebju;
20. poziva 
države don atorice 
in 
mednarodne 
organizacije, 
naj 
vlagajo 
v kr
epitev infrastrukture 
za nadzor 
nad 
podnebjem 
ter upravljan je 
s podatki, 
povezanimi 
s podnebjem, 
ter v sposobn ost 
prilagajanja 
institucij, 
lo­
kalnih 
skupnosti 
in 
posamezn ikov 
v državah AK P;
21. spodbuja 
institucije 
za raziskave 
in 
razvoj v državah član icah 
EU, 
naj 
pospešujejo ter omog očajo 
izmen­
javo 
najboljših 
praks 
in 
informacij, 
si izmenjujejo 
strokovno 
znanje 
in 
izkušnje 
ter izoblikujejo 
mreže in 
partnerstva 
s podobnimi 
institucijami 
v državah AK P 
v sektorjih, 
v kateri
h so podn ebne 
sprememb e 
po­
memben 
dejavnik 
(kmetijstvo, 
gospodarjenje 
z vodnimi 
viri);
22. poziva razvojn e 
partnerje, 
naj 
podprejo vlade AK P 
in 
organizacije 
civilne 
družbe 
pri izboljšanju 
javnega 
izobraževanja 
ter kampanj 
za obveščanje 
o posledicah podn ebnih 
sprememb;
23. pozdravlja n amero 
Komisije, 
da bo 
predlagala 
strategijo 
EU 
za zmanjše
vanje 
tveganja 
nesreč; 
poziva Ko­
misijo 
in 
države član ice 
EU, 
naj 
povečajo n aložbe 
v zmanjševanje 
tveganja 
nesreč, 
saj bi 
to olajšalo pri­
lagajanje 
na 
podnebne 
sprememb e, 
in 
vključijo 
dolgoročno 
financiranje 
zmanjšanja 
tveganja 
nesreč 
kot 
dela
 redne
 razvojne
 pomoči; men i,
 da je treb a
 zasebni
 sektor
 spodbujati
 pri razvijan ju
 zavarovaln iških
 
trgov,
 povezanih
 s podnebjem,
 v državah AK P,
 da se poveča odporn ost
 proti izrednim podn e
bnim 
razmeram;
24. poziva Komisijo 
in 
vlade EU, 
naj 
zagotovijo 
več sredstev za k repitev 
zmogljivosti 
zdravstven ih 
sistemov 
v državah AK P, 
s čimer bi 
jim pomag ali 
pri spoprijeman ju 
s škodljivimi 
učinki 
podnebnih 
sprememb  
za 
zdravje;
25. meni, 
da bo 
primerno 
načrtovanje 
in 
upravljanje 
okoljskih 
migracij 
odločilno 
za človekovo 
varnost; 
zato 
poziva medn arodno 
skupnost, 
naj 
opredeli in  
obravnava 
pomanjkljivosti 
v zvezi z zaščito za razseljevan j
e, 
povezano
 s podnebnimi
 sprememb ami,
 v veljavn i
 zakonodaji;
 predlaga,
 da se sporazumi o azilu ali 
sporazumi n a 
regionalni 
oziroma medn arodni 
ravni 
obravnavajo 
glede 
na 
izredno 
občutljive 
razmere n a 
otokih, 
ki 
jim grozi 
preplavljen je; 
opozarja tudi, da je treb a 
razviti in 
vzpostaviti in strumente 
za zaščito 
identitete, 
kulture 
in 
tradicije ok oljskih 
beguncev;
26.
 naroči
 sopredsedn ikoma,
 naj
 to resolucijo predložita svetu AK P-EU,
 Evropski
 komisiji,
 Afriški
 uniji,
 
okvirni 
konvenciji 
Združenih 
narodov 
o sprememb i 
podnebja 
in 
Svetovni 
ba
nki.