Konvencija o jedrski varnosti

PREAMBULA

POGODBENICE SO SE –

(i) ob zavedanju pomena, ki jo ima za mednarodno skupnost zagotovilo, da je uporaba jedrske energije varna, dobro pravno urejena ter okolju primerna;

(ii) ponovno potrjujoče potrebo po nadaljevanju pospeševanja visoke stopnje jedrske varnosti po vsem svetu;

(iii) ponovno potrjujoče, da je za jedrsko varnost odgovorna država, ki ima jurisdikcijo nad jedrskim objektom;

(iv) v želji pospeševati učinkovito kulturo jedrske varnosti;

(v) ob zavedanju, da nesreče na jedrskih objektih lahko vplivajo čezmejno;

(vi) ob upoštevanju Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala (1979), Konvencije o zgodnjem obveščanju o jedrskih nesrečah (1986) ter Konvencije o pomoči v primeru jedrskih nesreč ali radiološke nevarnosti (1986);

(vii) ponovno potrjujoč pomen mednarodnega sodelovanja za povečanje jedrske varnosti z obstoječimi dvostranskimi in mnogostranskimi mehanizmi ter ustanovitvijo te spodbudne konvencije;

(viii) priznavajoč, da ta konvencija vsebuje obvezo za uporabo temeljnih varnostnih načel za jedrske objekte in ne toliko podrobnih varnostnih standardov ter da obstajajo mednarodno izoblikovane varnostne smernice, ki se od časa do časa posodabljajo, da lahko tako usmerjajo sodoben način doseganja visoke varnostne ravni;

(ix) potrjujoč potrebo bo takojšnjem začetku priprave mednarodne konvencijo o varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki takoj, ko se bo sedanji proces priprave temeljnih varnostnih smernic za ravnanje z radioaktivnimi odpadki zaključil s širokim mednarodnim sporazumom;

(x) priznavajoč koristnost nadaljnjega tehničnega dela v zvezi z varnostjo drugih delov jedrskega gorivnega kroga in da to delo lahko sčasoma olajša razvoj obstoječih in prihodnjih mednarodnih instrumentov;

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

POGLAVJE 1

CILJI, OPREDELITEV POJMOV IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Cilji

Cilji te konvencije so:

(i) doseči in vzdrževati visoko raven jedrske varnosti po vsem svetu s krepitvijo državnih ukrepov ter mednarodnega sodelovanja skupaj s tehničnim sodelovanjem, povezanim z varnostjo, kjer je to primerno;

(ii) vzpostaviti in vzdrževati učinkovite obrambne mehanizme v jedrskih objektih proti možnim radiološkimi nevarnostim, da bi pred škodljivimi učinki ionizirajočega sevanja iz takih objektov zaščitili tako posameznike kot družbo in okolje;

(iii) preprečevati nesreče z radiološkimi posledicami in ublažiti take posledice, če bi do njih prišlo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te konvencije:

(i) "jedrski objekt" pomeni za vsako pogodbenico kakršno koli kopensko civilno jedrsko elektrarno pod njeno jurisdikcijo, vključno z napravami za shranjevanje, ravnanje in obdelavo radioaktivnih snovi, ki so na isti lokaciji in so neposredno povezane z obratovanjem jedrske elektrarne. Taka elektrarna preneha biti jedrski objekt, ko se vsi jedrski gorivni elementi trajno odstranijo iz reaktorske sredice in se varno shranijo v skladu z odobreni postopki ter ko upravni organ odobri program za razgradnjo objekta;

(ii) "upravni organ" pomeni za vsako pogodbenico katerikoli organ ali organe, ki jih je ta pogodbenica pravno pooblastila, da izdajajo dovoljenja in urejajo izbiro lokacije, projektiranje, gradnjo, prevzemanje, obratovanje ali razgradnjo jedrskih objektov;

(iii) "dovoljenje" pomeni katero koli dovoljenje, ki ga izda upravni organ prosilcu, da je odgovoren za izbiro lokacije, projektiranje, gradnjo, prevzemanje, obratovanje ali razgradnjo jedrskega objekta.

Člen 3

Področje uporabe

Ta konvencija se nanaša na varnost jedrskih objektov.

POGLAVJE 2

OBVEZNOSTI

(a) Splošne določbe

Člen 4

Ukrepi za izvajanje

Vsaka pogodbenica sprejme v okviru svojega notranjega prava zakone, predpise ter upravne in druge ukrepe, ki so potrebni za izvajanje njenih obveznosti po tej konvenciji.

Člen 5

Poročanje

Vsaka pogodbenica pred vsakim zasedanjem, omenjenim v členu 20, predloži v pregled poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela za izvajanje vsake obveznosti te konvencije.

Člen 6

Obstoječi jedrski objekti

Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da bo varnost jedrskih objektov, obstoječih ob začetku veljavnosti konvencije za pogodbenico, čim prej pregledana. Pogodbenica zagotovi, da se nujno opravijo vse razumno mogoče izboljšave za povečanje varnosti jedrskega objekta, kadar je to potrebno v smislu te konvencije. Če takega povečanja varnosti ni mogoče doseči, bi se morali izvesti načrti za ustavitev jedrskega objekta tako hitro, kot je to praktično mogoče. Pri določitvi časa ustavitve se lahko upoštevajo celotno energetsko stanje in možne alternative kakor tudi socialni, okoljski in gospodarski vpliv.

(b) Zakonodaja in urejanje s predpisi

Člen 7

Zakonski in predpisni okvir

1. Vsaka pogodbenica vzpostavi in vzdržuje zakonski in predpisni okvir za urejanje varnosti jedrskih objektov.

2. Zakonski in predpisni okvir zagotavlja:

(i) določitev primernih državnih varnostnih zahtev in predpisov;

(ii) sistem izdajanja dovoljenj za jedrske objekte in prepoved obratovanja jedrskega objekta brez dovoljenja;

(iii) sistem upravne inšpekcije in ocenjevanja jedrskih objektov zaradi preverjanja skladnosti z ustreznimi predpisi in pogoji dovoljenj;

(iv) uveljavljanje ustreznih predpisov in pogojev dovoljenj, vključno z začasnim odvzemom, spremembo ali preklicem.

Člen 8

Upravni organ

1. Vsaka pogodbenica ustanovi ali imenuje upravni organ, ki mu bo zaupano izvrševanje zakonskega in predpisnega okvira iz člena 7; dodeljena mu bodo primerna pooblastila, pristojnosti ter finančna sredstva in kadri za izpolnjevanje njegovih dodeljenih odgovornosti.

2. Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe za zagotovitev učinkovitega ločevanja med funkcijami upravnega organa in funkcijami katerega koli drugega organa in organizacije, ki se ukvarja s pospeševanjem ali uporabo jedrske energije.

Člen 9

Odgovornost imetnika dovoljenja

Vsaka pogodbenica zagotavlja, da je za varnost jedrskega objekta primarno odgovoren imetnik ustreznega dovoljenja in da sprejme primerne ukrepe s katerimi zagotavlja, da vsak tak imetnik dovoljenja izpolnjuje svojo odgovornost.

(c) Splošna varnostna načela

Člen 10

Prednost varnosti

Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da vse organizacije, ki se ukvarjajo z dejavnostmi, ki so neposredno povezane z jedrskimi objekti, oblikujejo take usmeritve, ki dajejo potrebno prednost jedrski varnosti.

Člen 11

Finančna sredstva in kadri

1. Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe za zagotovitev ustreznih finančnih sredstev, ki morajo biti na voljo, da bi se podprla varnost vsakega jedrskega objekta med vso življenjsko dobo objekta.

2. Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe za zagotovitev zadostnega števila kvalificiranega osebja s primerno izobrazbo, usposabljanjem ter obnavljanjem znanja za vse z varnostjo povezane dejavnosti za vsak jedrski objekt ali v njem med vso življenjsko dobo objekta.

Člen 12

Človeški dejavniki

Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se med vso življenjsko dobo jedrskega objekta upoštevajo zmožnosti in omejitve človeškega delovanja.

Člen 13

Zagotavljanje kakovosti

Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se določijo in izvajajo programi zagotavljanja kakovosti, da bi se tako lahko zanesli, da so navedene zahteve za vse dejavnosti, pomembne za jedrsko varnost, izpolnjene med celotno življenjsko dobo jedrskega objekta.

Člen 14

Ocenjevanje in preverjanje varnosti

Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe za zagotovitev, da se:

(i) izvedejo celovite in sistematične varnostne ocene pred gradnjo in prevzemanjem jedrskega objekta tako kot med njegovo celotno življenjsko dobo. Take ocene morajo biti dobro dokumentirane, kasneje pa dopolnjene glede na obratovalne izkušnje in pomembne nove varnostne podatke, in pregledane v okviru pristojnosti upravnega organa;

(ii) izvede preverjanje z analizo, nadzorom, preizkušanjem in pregledom in tako zagotovi, da sta fizično stanje in obratovanje jedrskega objekta še naprej v skladu z njegovim projektom, veljavnimi državnimi zahtevami in obratovalnimi omejitvami in pogoji.

Člen 15

Varstvo pred sevanjem

Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da bo v vseh obratovalnih stanjih izpostavljenost delavcev in javnosti sevanju zaradi jedrskega objekta na tako nizki ravni, kot je to še razumno mogoče doseči, in da noben posameznik ne bo izpostavljen sevanju, ki presega predpisane državne dozne omejitve.

Člen 16

Pripravljenost na izredne razmere

1. Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da za jedrske objekte obstajajo načrti za izredne razmere na lokaciji sami in zunaj nje, ki se redno preizkušajo in pokrivajo dejavnosti, ki naj se izvedejo v primeru izrednih razmer.

Za vsak nov jedrski objekt se taki načrti pripravijo in preizkusijo preden začne obratovati nad določeno nizko močjo, ki jo je odobril upravni organ.

2. Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da njeno lastno prebivalstvo in pristojni organ držav v bližini jedrskega objekta dobijo ustrezne podatke za načrtovanje ukrepanje v primeru izrednih razmer, če bi nanje morda lahko vplivale radiološke izredne razmere.

3. Pogodbenice, ki na svojem ozemlju nimajo jedrskega objekta, in če bi nanje morda lahko vplivale radiološke izredne razmere na jedrskem objektu v bližini, sprejmejo primerne ukrepe za pripravo in preizkušanje načrtov za izredne razmere za svoje ozemlje, ki vključujejo dejavnosti, ki jih je treba izvesti ob takih izrednih razmerah.

(d) Varnost objektov

Člen 17

Izbira lokacije

Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se določijo in izvedejo primerni postopki:

(i) za ovrednotenje vseh bistvenih dejavnikov v zvezi z lokacijo, ki lahko vplivajo na varnost jedrskega objekta med njegovo predvideno življenjsko dobo;

(ii) za ovrednotenje verjetnih varnostnih učinkov predlaganega jedrskega objekta na posameznike, družbo in okolje;

(iii) ponovno ovrednotenje po potrebi vseh ustreznih dejavnikov na katere se nanašata pododstavka (i) in (ii), da se tako zagotovi nenehna varnostna sprejemljivost jedrskega objekta;

(iv) za svetovanje pogodbenicam v bližini predlaganega jedrskega objekta, če bi tak objekt nanje morda lahko vplival, in dostavljanje potrebnih informacij takim pogodbenicam na njihovo zahtevo z namenom, da se jim omogoči, da ovrednotijo in izdelajo svoje lastne ocene o možnem varnostnem učinku jedrskega objekta na njihovo ozemlje.

Člen 18

Projektiranje in gradnja

Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da:

(i) projekt in gradnja jedrskega objekta zagotavljata več zanesljivih ravni in metod zaščite (obramba v globino) pred izpustom radioaktivnih snovi z namenom preprečevanja nesreč ter ublažitve njihovih radioloških posledic, če bi do njih prišlo;

(ii) se tehnologije, vključene v projekt in gradnjo jedrskega objekta, preverijo na podlagi izkušenj ali kvalificirajo s preizkusi ali analizami;

(iii) dovoljuje projekt jedrskega objekta zanesljivo, stabilno in preprosto vodeno obratovanje, s posebnim upoštevanjem človeških dejavnikov ter odnosa človek-stroj.

Člen 19

Obratovanje

Vsaka pogodbenica sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da:

(i) začetno dovoljenje za obratovanje jedrskega obrata temelji na primerni varnostni analizi in programu prevzemanja, ki naj pokažeta, da je objekt, kot je zgrajen, skladen s projektnimi ter varnostnimi zahtevami;

(ii) se obratovalni pogoji in omejitve, ki izhajajo iz varnostne analize, iz preizkusov in obratovalnih izkušenj določijo in po potrebi revidirajo, da se ugotovijo varne meje obratovanja;

(iii) se obratovanje, vzdrževanje, pregledi in preizkušanje jedrskega objekta izvajajo v skladu z odobrenimi postopki;

(iv) se določijo postopki za odzivanje na pričakovane obratovalne dogodke ter na nesreče;

(v) se preskrbita potrebni inženiring in tehnična podpora na vseh področjih, povezanih z varnostjo med celotno življenjsko dobo objekta;

(vi) imetnik ustreznega dovoljenja pravočasno poroča upravnemu organu o nezgodah, pomembnih za varnost;

(vii) se določijo programi za zbiranje in analizo obratovalnih izkušenj, se ukrepa na podlagi tako dobljenih rezultatov in zbranih ugotovitev ter se uporabijo obstoječi mehanizmi za prenašanje pomembnih izkušenj na mednarodna telesa in druge obratovalne organizacije in upravne organe;

(viii) se nastajanje radioaktivnih odpadkov kot posledice obratovanja jedrskega objekta zadrži po aktivnosti in obsegu na najmanjši praktično možni ravni za določen proces in da se za kakršno koli potrebno obdelavo in skladiščenje izrabljenega goriva in odpadkov, ki so neposredno povezani z obratovanjem ter so na isti lokaciji kot jedrski objekt, upoštevata kondicioniranje in odlaganje.

POGLAVJE 3

SESTANKI POGODBENIC

Člen 20

Pregledovalni sestanki

1. Pogodbenice imajo sestanke (v nadaljnjem besedilu "pregledovalni sestanki") zaradi pregleda poročil, predloženih na podlagi člena 5 v skladu s postopki, sprejetimi na podlagi člena 22.

2. Po določbah člena 24, se lahko ustanovijo podskupine iz predstavnikov pogodbenic in lahko po potrebi med pregledovalnimi sestanki pregledujejo določene teme iz poročil.

3. Vsaka pogodbenica ima v razumni meri možnost, da obravnava predložena poročila drugih pogodbenic in išče pojasnila o teh poročilih.

Člen 21

Časovni razpored

1. Pripravljalni sestanek pogodbenic se izvede najkasneje šest mesecev po začetku veljavnosti te konvencije.

2. Na tem pripravljalnem sestanku pogodbenice določijo datum prvega pregledovalnega sestanka. Ta pregledovalni sestanek mora biti čim prej, vendar ne pozneje kot 30 mesecev po začetku veljavnosti te konvencije.

3. Na vsakem pregledovalnem sestanku pogodbenice določijo datum naslednjega takega sestanka. Razmik med pregledovalnimi sestanki ne sme biti daljši kot tri leta.

Člen 22

Ureditev postopka

1. Na pripravljalnem sestanku, ki poteka v skladu s členom 21, pogodbenice pripravijo in sprejmejo s konsenzom poslovnik in finančna pravila. Pogodbenice posebej in v skladu s poslovnikom določijo:

(i) smernice o obliki in strukturi poročil, ki jih je treba predložiti v skladu s členom 5;

(ii) datum predložitve takih poročil;

(iii) postopek za pregledovanje takih poročil.

2. Na pregledovalnih sestankih lahko pogodbenice, če je to potrebno, pregledajo ureditev iz pododstavkov (i) do (iii), in sprejmejo s konsenzom revizije, če ni drugače predvideno s poslovnikom. Tudi poslovnik in finančna pravila lahko dopolnijo in spremenijo s konsenzom.

Člen 23

Izredni sestanki

Izreden sestanek pogodbenic se izvede:

(i) če se o tem sporazume večina pogodbenic, ki so prisotne in glasujejo na sestanku, pri čemer se vzdržanost šteje kot glasovanje; ali

(ii) na pisno zahtevo pogodbenice v šestih mesecih od dneva, ko se ta zahtevek sporoči pogodbenicam in ko sekretariat iz člena 28 prejme notifikacijo, da je večina pogodbenic podprla zahtevo.

Člen 24

Udeležba

1. Vsaka pogodbenica se udeleži sestankov pogodbenic, na katerih jo zastopajo delegat ter toliko namestnikov, strokovnjakov in svetovalcev, kot se ji zdi primerno.

2. Pogodbenice lahko s konsenzom povabijo katero koli medvladno organizacijo, pristojno za zadeve, urejene s to konvencijo, da se kot opazovalka udeleži katerega koli sestanka ali posebnega zasedanja takega sestanka. Opazovalke morajo pisno in vnaprej sprejeti določbe člena 27.

Člen 25

Zbirna poročila

Pogodbenice sprejmejo s konsenzom in dajo na voljo javnosti dokument, ki se nanaša na obravnavane zadeve in sprejete sklepe na sestanku.

Člen 26

Jeziki

1. Jeziki sestankov pogodbenic so arabščina, kitajščina, angleščina, francoščina, ruščina in španščina, če ni drugače določeno v poslovniku.

2. Poročila, predložena v skladu s členom 5, se pripravijo v jeziku pogodbenice, ki ga predloži, ali pa v enem samem določenem jeziku, o katerem se je treba dogovoriti v poslovniku. Če pogodbenica predloži poročilo v svojem jeziku, ki ni določeni jezik, mora zagotoviti prevod poročila v določeni jezik.

3. Ne glede na določbe odstavka 2 bo sekretariat za plačilo prevzel prevod poročil, predloženih v katerem koli jeziku sestanka, v določeni jezik.

Člen 27

Zaupnost

1. Določbe te konvencije ne vplivajo na pravice in obveznosti pogodbenic, da v skladu s svojim pravom zavarujejo informacije pred razkritjem. Za namene tega člena obsegajo "informacije" med drugim (i) osebne podatke; (ii) informacije, zavarovane s pravicami intelektualne lastnine ali z industrijsko ali poslovno tajnostjo; in (iii) informacije, ki se nanašajo na državno varnost ali na fizično zaščito jedrskih materialov ali jedrskih objektov.

2. Kadar v povezavi s to konvencijo pogodbenica preskrbi informacije, ki jih opredeli kot zavarovane po odstavku 1, se take informacije uporabljajo samo za namene, za katere so bile dane, njihova zaupnost pa se spoštuje.

3. Vsebina razprav med pregledom poročil pogodbenic na vsakem sestanku je zaupna.

Člen 28

Sekretariat

1. Mednarodna agencija za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu "Agencija") zagotovi storitve sekretariata za sestanke pogodbenic.

2. Sekretariat:

(i) sklicuje, pripravlja in oskrbuje sestanke pogodbenic;

(ii) prenaša pogodbenicam informacije, prejete ali pripravljene v skladu z določbami te konvencije.

Stroške, ki jih ima Agencija pri opravljanju nalog iz pododstavkov (i) in (ii), krije iz svojega rednega proračuna.

3. Pogodbenice lahko s konsenzom zahtevajo, da Agencija zagotovi druge storitve v podporo njihovim sestankom. Agencija lahko zagotovi take storitve, če so izvedljive v sklopu njenega programa in rednega proračuna. Če to ni možno, lahko Agencija zagotovi take storitve, če se preskrbi prostovoljno financiranje iz drugega vira.

POGLAVJE 4

KONČNE IN DRUGE DOLOČBE

Člen 29

Reševanje nesoglasij

V primeru nesoglasja med dvema ali več pogodbenicami v zvezi s tolmačenjem ali uporabo te konvencije se pogodbenice posvetujejo na sestanku pogodbenic z namenom, da ga razrešijo.

Člen 30

Podpis, ratifikacija, sprejem, odobritev, pristop

1. Ta konvencija je na voljo za podpis vsem državam na sedežu Agencije na Dunaju od 20. septembra 1994 do začetka njene veljavnosti.

2. Države podpisnice to konvencijo ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo.

3. Po začetku njene veljavnosti bo ta konvencija na voljo za pristop vsem državam.

4. (i) Ta konvencija je na voljo za podpis ali pristop regionalnim organizacijam povezovalne ali druge narave po pogojem, da tako organizacijo ustanovijo suverene države in da ima pristojnosti za pogajanja, sklenitev in uporabo mednarodnih sporazumov o zadevah, ki jih pokriva ta konvencija.

(ii) Take organizacije v zadevah iz svoje pristojnosti v svojem imenu uresničujejo pravice in izpolnjujejo obveznosti, ki jih ta konvencija pripisuje državam pogodbenicam.

(iii) Ko taka organizacija postane pogodbenica te konvencije, sporoči depozitarju iz člena 34 izjavo, iz katere je razvidno, katere države so njene članice, kateri členi te konvencije se nanjo nanašajo ter obseg njenih pristojnosti na področju, ki jih ti členi pokrivajo.

(iv) Taka organizacija nima dodatnega glasu poleg glasov svojih držav članic.

5. Listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri depozitarju.

Člen 31

Začetek veljavnosti

1. Ta konvencija začne veljati devetdeseti dan po datumu deponiranja pri depozitarju 22. listine o ratifikaciji, sprejemu ali odobritvi, vključno z listinami 17 držav, od katerih ima vsaka vsaj en jedrski objekt, ki je dosegel kritičnost v sredici reaktorja.

2. Za vsako državo ali regionalno organizacijo povezovalne ali druge narave, ki ratificira, sprejme, odobri to konvencijo ali k njej pristopi po dnevu deponiranja zadnje listine, potrebne, da se izpolnijo pogoji, določeni v odstavku 1, začne ta konvencija veljati devetdeseti dan po datumu deponiranja pri depozitarju ustrezne listine take države ali organizacije.

Člen 32

Amandmaji h konvenciji

1. Vsaka pogodbenica lahko predlaga amandma k tej konvenciji. Predlagani amandmaji se obravnavajo na pregledovalnem ali izrednem sestanku.

2. Besedilo vsakega predlaganega amandmaja ter razloge zanj je treba dostaviti depozitarju, ki sporoči predlog pogodbenicam takoj in vsaj devetdeset dni pred sestankom, na katerem se bo obravnaval. Depozitar razpošlje pogodbenicam vse pripombe, prejete k takemu predlogu.

3. Pogodbenice se po obravnavi predlaganega amandmaja odločijo, da ga sprejmejo s konsenzom ali pa ga, če konsenza ni, predložijo diplomatski konferenci. Za odločitev, da se predlagani amandma predloži diplomatski konferenci, je potrebna dvotretjinska večina pogodbenic, ki so na sestanku prisotne in glasujejo, pod pogojem, da je med glasovanjem prisotna najmanj polovica pogodbenic. Vzdržanost se šteje za glasovanje.

4. Depozitar skliče diplomatsko konferenco za obravnavo in sprejem amandmajev k tej konvenciji, ki se izvede najkasneje eno leto po ustrezni odločitvi, sprejeti v skladu z odstavkom 3 tega člena. Diplomatska konferenca si po najboljših močeh prizadeva zagotoviti, da so amandmaji sprejeti s konsenzom. Če pa to ni mogoče, se amandmaji sprejmejo z dvotretjinsko večino vseh pogodbenic.

5. Amandmaje k tej konvenciji, sprejete v skladu z odstavkom 3 in 4, pogodbenice ratificirajo, sprejmejo, odobrijo ali potrdijo, začeli pa bodo veljati za tiste pogodbenice, ki so jih ratificirale, sprejele, odobrile ali potrdile devetdeseti dan po tem, ko je depozitar prejel ustrezne listine najmanj treh četrtin pogodbenic. Za pogodbenico, ki pozneje ratificira, sprejme, odobri ali potrdi omenjene amandmaje, bodo ti začeli veljati devetdeseti dan po deponiranju ustrezne listine te pogodbenice.

Člen 33

Odpoved

1. Vsaka pogodbenica lahko to konvencijo odpove s pisno notifikacijo depozitarju.

2. Odpoved začne veljati eno leto po datumu, ko je depozitar prejel notifikacijo, ali na tak kasnejši datum, ki je določen v notifikaciji.

Člen 34

Depozitar

1. Generalni direktor Agencije je depozitar te konvencije.

2. Depozitar obvesti pogodbenice o:

(i) podpisu te konvencije in o deponiranju listin o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu v skladu s členom 30;

(ii) datumu začetka veljavnosti te konvencije v skladu s členom 31;

(iii) notifikacijah o odpovedi konvencije in njihovih datumih v skladu s členom 33;

(iv) predlaganih amandmajih k tej konvenciji, ki so jih predložile pogodbenice, o amandmajih, sprejetih na ustrezni diplomatski konferenci ali na sestanku pogodbenic, ter o datumu začetka veljavnosti omenjenih amandmajev v skladu s členom 32.

Člen 35

Verodostojna besedila

Izvirnik te konvencije, katere besedila v arabščini, kitajščini, angleščini, francoščini, ruščini in španščini so enako verodostojna, je shranjen pri depozitarju, ki pošlje overjene kopije pogodbenicam.

--------------------------------------------------

Izjava Evropske skupnosti za atomsko energijo v skladu z določbami člena 30(4)(iii) Konvencije o jedrski varnosti

Trenutno so članice Evropske skupnosti za atomsko energijo naslednje države: Kraljevina Belgija, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Irska, Italijanska republika, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Portugalska republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska, Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

Skupnost izjavlja, da se zanjo uporabljajta člena 15 in 16(2) konvencije. Členi 1 do 5, člen 7(1), člen 14(ii) in členi 20 do 35 se tudi uporabljajo kolikor zadevajo področja, zajeta v členih 15 in 16(2).

Skupnost ima pristojnost, ki jo deli z zgoraj navedenimi državami članicami, na področjih, zajetih v členih 15 in 16(2) Konvencije, kakor predvideva Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo v členu 2(b) in ustrezni členi Naslova II, Poglavje 3 z naslovom "Varovanje zdravja".

--------------------------------------------------