PRILOGA

2021–2027 PRIDRUŽITVENI NAČRT MED EVROPSKO UNIJO IN REPUBLIKO MOLDAVIJO

Kazalo

Uvod 106

1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta 106

2. Splošni cilji sodelovanja med EU in Republiko Moldavijo 107

I. Odporna, trajnostna in povezana gospodarstva 108

II. Odgovorne institucije, pravna država in varnost 109

III. Okoljska odpornost in odpornost proti podnebnim spremembam 109

IV. Odporna digitalna preobrazba 110

V. Odporne, pravične in vključujoče družbe 110

3. Kratkoročne in dolgoročne prednostne naloge pridružitvenega načrta 111

I. Demokracija, človekove pravice in dobro upravljanje 111

II. Zunanja in varnostna politika 117

III. Svoboda, varnost in pravica 119

IV. Gospodarsko in sektorsko sodelovanje 124

V. Trgovina in z njo povezane zadeve (poglobljeno in celovito območje proste trgovine) 139

Uvod

Pridružitveni načrt med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo

Evropska unija in njene države članice ter Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) so 27. junija 2014 podpisale ambiciozen in inovativen pridružitveni sporazum, ki vključuje poglobljeno in celovito območje proste trgovine. Sporazum vsebuje zavezujoče, na pravilih temelječe določbe in zagotavlja okrepljeno sodelovanje za spodbujanje političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, pri čemer presega tradicionalne sporazume in zajema vsa pomembna področja. Sporazum se je začasno uporabljal od 1. septembra 2014 do zaključka postopka ratifikacije, ki je od 1. julija 2016 omogočil izvajanje pridružitvenega sporazuma v celoti.

Pogodbenici sta se 26. junija 2014 dogovorili o pridružitvenem načrtu, tj. pripravi seznama prednostnih nalog za skupno delo v obdobju 2014–2016. Pogodbenici sta se 4. avgusta 2017 dogovorili, da bosta pridružitveni načrt za obdobje 2014–2016 nadomestili z novim pridružitvenim načrtom za obdobje 2017–2019. Pridružitveni načrti, o katerih sta se dogovorili EU in Republika Moldavija, pripravljajo in olajšujejo izvajanje pridružitvenega sporazuma.

EU in Republika Moldavija sta se 30. septembra 2019 na petem zasedanju Pridružitvenega sveta dogovorili, da bosta pridružitveni načrt za obdobje 2017–2019 ohranili za prehodno obdobje enega leta in začeli pripravljati seznam prednostnih nalog za usmerjanje procesa izvajanja pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega območja proste trgovine v prihodnjih letih na področjih, ki jih ta sporazum zajema. Ta dokument, ki nadomešča pridružitveni načrt za obdobje 2017–2019, preusmerja pozornost in določa nove prednostne naloge na visoki ravni za skupno delo za doseganje ciljev političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, kot so določeni v pridružitvenem sporazumu za obdobje 2021–2027. Osredotoča se na strateške dolgoročne cilje in prednostne naloge za celotno obdobje, medtem ko bi bilo treba opredelitev in spremljanje konkretnih kratkoročnih ukrepov ter operativnih vidikov izvajanja obravnavati v institucionalni strukturi odborov in pododborov, vzpostavljeni na podlagi pridružitvenega sporazuma. Ta načrt se lahko po potrebi ponovno pregleda, zlasti ob upoštevanju ruske agresije proti Ukrajini in novih varnostnih izzivov za Republiko Moldavijo.

Dejstvo, da se pridružitveni načrt osredotoča na omejeno število prednostnih nalog, ne vpliva na področje uporabe ali mandat obstoječega dialoga v okviru drugih zadevnih sporazumov in partnerstev ali na večstranski ravni vzhodnega partnerstva.

Poleg tega lahko državljani Republike Moldavije z biometričnim potnim listom od aprila 2014 v schengenske države potujejo brez vizuma. Merila za liberalizacijo vizumskega režima in priporočila iz rednih poročil o mehanizmu za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti, ki jih je izdala Komisija, je treba stalno izpolnjevati, da se zagotovi trajnost brezvizumskega režima ter tako prispeva k mobilnosti in medosebnim stikom med EU in Republiko Moldavijo.

1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta

Izvajanje tega pridružitvenega načrta bodo še naprej usmerjala naslednja skupna načela:

— ukrepe, ki se izvajajo kot del pridružitvenega načrta, bi bilo treba izvajati v duhu splošnih ciljev političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, popolnoma v skladu s pridružitvenim sporazumom/poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine, vključno z njegovo preambulo;

— prednostne naloge pridružitvenega načrta odražajo odgovornost EU in Republike Moldavije, da bosta v celoti izvajali določbe pridružitvenega sporazuma;

— pogodbenici morata sodelovati pri izvajanju pridružitvenega načrta ob polnem spoštovanju načel izpolnjevanja prevzetih obveznosti, preglednosti, odgovornosti in vključevanja;

— v okviru pridružitvenega načrta je Republika Moldavija še naprej vključena v stalen dialog o reformah, povezanih s pridružitvijo;

— cilj pridružitvenega načrta je doseči oprijemljive in trajnostne rezultate s postopnim izvajanjem strateških prednostnih nalog s praktičnimi ukrepi. Pogodbenici bosta zlasti zagotovili, da bodo vsa zakonodaja in strateški dokumenti, oblikovani v okviru pridružitvenega načrta, pripravljeni in dosledno izvajani v vključujočem, preglednem in na dokazih temelječem postopku, ki bo vključeval civilno družbo in druge ustrezne deležnike;

— pogodbenici priznavata, da je treba dogovorjene prednostne naloge podpirati z ustreznimi in zadostnimi domačimi političnimi, tehničnimi in finančnimi sredstvi;

— izvajanje pridružitvenega načrta bo predmet spremljanja, letnega poročanja, vključno s splošnim napredkom, ter ocene, vključno s sklicevanjem na splošno priznane indekse in podatke, pridobljene s projekti, ki jih financira EU. Doseženi napredek bo pregledan, tudi v okviru srečanj dvostranskih struktur, vzpostavljenih s pridružitvenim sporazumom. Tudi civilna družba bo imela možnost, da svoje dejavnosti na področju spremljanja usmeri v pridružitveni načrt;

— Evropska unija bo Republiko Moldavijo podpirala pri izvajanju ciljev in prednostnih nalog iz pridružitvenega načrta. V ta namen bo uporabila vse razpoložljive vire podpore EU, zagotavljala strokovno znanje in izkušnje ter svetovanje, olajševala izmenjavo dobrih praks, strokovnega znanja in izkušenj ter informacij ter podpirala krepitev zmogljivosti in institucij. Evropska unija bo prav tako spodbujala in si prizadevala uskladiti podporo drugih partneric Republike Moldavije ter okrepila usklajen pristop podpore Ekipe Evropa, ki združuje sredstva EU, njenih držav članic in finančnih institucij. V podporo izvajanju pridružitvenega načrta bo uporabila svoje ustrezne finančne instrumente. Vendar bo ta podpora še naprej strogo pogojena in povezana s konkretnim napredkom pri programu reform, kot je bil dogovorjen z EU, še zlasti na področjih demokracije, pravosodja in boja proti korupciji. Poleg tega pridružitveni načrt ni dokument finančnega načrtovanja in ni nadomestek za finančno načrtovanje, ki ga izvajata pogodbenici.

Prednostne naloge, opredeljene v pridružitvenem načrtu, so popolnoma v skladu z dolgoročnimi cilji politike, navedenimi v skupnem sporočilu z naslovom „Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša rezultate za vse“, ki so skupaj s prispevki držav članic in partnerskih držav podlaga za skupni delovni dokument služb o vzhodnem partnerstvu po letu 2020, objavljenem 2. julija 2021 in potrjenem na šestem vrhu vzhodnega partnerstva leta 2021 (1). Njegov gospodarski naložbeni načrt in pet vodilnih pobud za Moldavijo bodo podprli socialno-ekonomsko okrevanje in okrepili odpornost države. Svet se je s skupnim sporočilom z zadovoljstvom seznanil v zadevnih sklepih z dne 11. maja 2020.

Prednostne naloge, opredeljene v pridružitvenem načrtu, bodo podprle pomoč EU Republiki Moldaviji, kot je opredeljena v Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), večletnem okvirnem programu ter načrtovanju za več držav, ki je bilo za Republiko Moldavijo pripravljeno prek NDICI [še bo odobreno]. EU je v sinergiji 2. junija objavila načrt za oživitev gospodarstva za Moldavijo, da bi se spodbudilo dolgoročno socialno-ekonomsko okrevanje ter zeleni in digitalni prehod ter sprostil neizkoriščen gospodarski potencial te države. EU bo morda zagotovila pomoč tudi iz drugih instrumentov EU, vključno z instrumentom za sodelovanje na področju jedrske varnosti. Vsakršna podpora bo zagotovljena popolnoma v skladu z izvedbenimi pravili in postopki, ki urejajo zunanjo pomoč EU. Za podporo EU bodo veljali pogoji in spodbude, pogoj zanjo pa bo tudi izvajanje dogovorjenih reform. Pogodbenici bosta sodelovali pri krepitvi nacionalnih sistemov in institucij v skladu z dobrimi praksami predvidljivosti in učinkovitosti pomoči ter v skladu z odobrenimi strategijami in dokumenti vladne politike.

Ta pridružitveni načrt se bo uporabljal od trenutka, ko bo sprejet, do konca leta 2027. Pridružitveni načrt se lahko kadar koli spremeni ali posodobi, in sicer na podlagi soglasja Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija.

2. Splošni cilji sodelovanja med EU in Republiko Moldavijo

EU in Republika Moldavija menita, da izvajanje pridružitvenega sporazuma in pridružitvenega načrta spada med ključne prednostne naloge za uskladitev in uveljavljanje skupnih vrednot in načel, o katerih sta se dogovorili EU in Republika Moldavija. Pridružitveni sporazum predvideva pospešitev političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja z Evropsko unijo v duhu evropskih teženj in evropske izbire Moldavije, kot je bilo potrjeno v izjavi z vrha vzhodnega partnerstva leta 2017. EU ponovno poudarja, da odločno podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Republike Moldavije znotraj njenih mednarodno priznanih meja.

Republika Moldavija je od podpisa pridružitvenega sporazuma sprejela ukrepe za izvajanje reform za njegovo učinkovito izvajanje. Obe strani priznavata napredek, ki ga je Republika Moldavija dosegla za tesnejše politično pridruževanje in gospodarsko povezovanje z EU, ter priznavata, da so za znaten in trajen napredek še vedno potrebni nadaljnji pomembni ukrepi, da bi lahko državljani v celoti izkoristili Pridružitveni sporazum EU-Republika Moldavija.

EU bo še naprej podpirala delo stalne konference o političnih vprašanjih v okviru pogajalskega procesa za rešitev spora v Pridnestrju v obliki „5 + 2“, da bi se dosegla celovita, mirna in trajna rešitev konflikta na podlagi suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije znotraj njenih mednarodno priznanih meja ter določb ministrske izjave OVSE iz decembra 2020.

Cilj sodelovanja med EU in Republiko Moldavijo je tudi podpora doseganju globalnih ciljev politike, vključno s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah ter izvajanjem agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja, h katerim sta obe zavezani. Sodelovanje bo okrepilo mednarodni red, ki temelji na pravilih, in prispevalo k izgradnji močnejše Evrope v svetu.

Republika Moldavija bo pri določanju strateške usmeritve reform, ki jih bo izvedla v prihodnjih letih, ustrezno upoštevala naslednje dolgoročne cilje politike vzhodnega partnerstva po letu 2020, kot so podrobno navedeni v skupnem sporočilu iz marca 2020. Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za obveščanje o koristih njunega sodelovanja.

I. Odporna, trajnostna in povezana gospodarstva

Pogodbenici bosta okrepili sodelovanje za spodbujanje gospodarskega razvoja in gospodarskega povezovanja med Republiko Moldavijo, državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva v korist moldavskih državljanov in za njihovo blaginjo. To bo zmanjšalo gospodarske in izobraževalne neenakosti ter izboljšalo delovne pogoje, hkrati pa zagotovilo postopno razogljičenje in podnebno nevtralnost gospodarstva v skladu z evropskim zelenim dogovorom. Navedeno se bo izražalo tudi v prizadevanjih za zagotovitev, da bo okrevanje po pandemiji COVID-19 zeleno ter da ne bo ogrozilo okoljskih in podnebnih ciljev. Za trajnostno in pravično okrevanje bosta ključnega pomena tudi ohranjanje zaščite delavcev in spodbujanje dostojnega dela. Izboljšanje naložbenega okolja bo doseženo s krepitvijo sposobnosti črpanja naložb, ustvarjanjem enakih konkurenčnih pogojev za podjetnike, zagotavljanjem pravne države, preglednosti in neodvisnosti sodstva, prizadevanji za boj proti korupciji in učinkovitim upravljanjem.

Pogodbenici bosta sodelovali tudi pri vlaganju v ljudi, zlasti mlade, da bi izboljšali njihovo zaposljivost, hkrati pa zagotovili dostojna delovna mesta in učinkovito varstvo dela ter bolje povezali izobraževanje, raziskave in inovacije s potrebami zasebnega sektorja. Podpora raziskovalnim in inovacijskim politikam se bo izvajala s spodbujanjem in omogočanjem pametne specializacije in prenosa tehnologije ter s pridružitvijo Republike Moldavije okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje Evropa. Republika Moldavija bo izboljšala svojo uspešnost na področju izobraževanja s posodobitvijo in celovito reformo izobraževalnega sektorja, s čimer bo postala učinkovitejša v smislu uporabe virov, pri tem pa bo vlagala v kakovost svojih človeških virov in rezultate v skladu z mednarodnimi standardi kakovosti, sisteme za usposabljanja in mlade ter zagotavljala vključenost.

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za podporo Republiki Moldaviji pri vzpostavljanju v celoti delujočega in konkurenčnega tržnega gospodarstva ter postopnem usklajevanju njenih politik s politikami EU. To bi bilo treba doseči v skladu z vodilnimi načeli makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financ, zagotavljanja močnega finančnega sistema in vzdržne plačilne bilance. Krepitev notranjega nadzora in notranje revizije bo izvedena v skladu z evropskimi standardi in praksami. Strani si bosta skupaj prizadevali za nadaljnjo konsolidacijo reform v bančnem sektorju. Prednostna naloga bo izboljšanje regulativnega okvira in operativnega okolja za mala in srednja podjetja (MSP) ob hkratnem izvrševanju moldavskega konkurenčnega prava, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga, vključno z zmanjšanjem monopolnega ravnanja. Privatizacije se bodo izvajale pregledno z mehanizmi pregleda strateških sredstev in kritične infrastrukture. Izboljšati je treba upravljanje podjetij v državni lasti ter neodvisnost in odgovornost pristojnega organa na področju upravljanja javne lastnine. Zagotoviti je treba tudi neodvisnost in odgovornost drugih javnih nadzornih/regulativnih institucij.

Učinkovito izvajanje pridružitvenega sporazuma ter njegovega poglobljenega in celovitega območja proste trgovine skupaj s širšim procesom približevanja zakonodaje in povezanimi potrebnimi reformami prispeva k vzpostavitvi pogojev za okrepljene gospodarske in trgovinske odnose z EU, ki vodijo k nadaljnjemu postopnemu gospodarskemu vključevanju Republike Moldavije na notranji trg Evropske unije, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu.

Pogodbenici bosta sodelovali pri krepitvi nadaljnjega izvajanja pravnega reda Unije pri vseh vrstah prevoza, opredeljenih v pridružitvenem sporazumu (letalski, cestni, pomorski in železniški), pri čemer bosta močno osredotočeni na izboljšanje fizične povezljivosti, pa tudi na varnostne vidike. To bo vključevalo razvoj gospodarsko pomembne infrastrukture in večji poudarek na zelenih prometnih rešitvah, vključno z razvojem razširjenega okvirnega omrežja TEN-T in spodbujanjem rešitev večmodalnega prevoza.

Glede na okoliščine bo ključnega pomena obravnavati socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 ter hkrati krepiti kratkoročno in dolgoročno odpornost.

II. Odgovorne institucije, pravna država in varnost

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za spoštovanje načel pravne države in splošnih človekovih pravic, zagotavljanje delovanja demokratičnih institucij in vključevanje. Prednost bo imela zakonodaja v zvezi s pravosodjem in organi kazenskega pregona, vključno s protikorupcijskimi organi, in njeno izvajanje. Zakonodaja bo po potrebi prilagojena, temu sektorju pa bodo namenjeni ustrezni človeški in finančni viri, da se zagotovijo neodvisnost, odgovornost, nepristranskost, integriteta, strokovnost in učinkovitost sodstva, vključno s tožilstvom, ki bi moralo biti brez političnega ali kakršnega koli drugega neupravičenega vmešavanja. EU pozdravlja odločitev Republike Moldavije, da bo reforme pravne države obravnavala prednostno. Zakonodaja bo vključevala mnenja Beneške komisije, ko bodo to na voljo, in bo oblikovana v skladu z njimi. Za preprečevanje vseh vrst koruptivnih ravnanj se bo prizadevalo doseči ničelno toleranco do korupcije. Politična korupcija bo obravnavana v skladu s priporočili Skupine držav proti korupciji. Okrepila se bo integriteta javnega sektorja s poudarkom na učinkovitem nadzoru premoženja in v skladu z načeli dobrega upravljanja.

Prednostna naloga bo krepitev nacionalne službe za odvzem premoženjske koristi in izboljšanje njene učinkovitosti. Republika Moldavija bo uvedla temeljite, nepristranske in pregledne preiskave za vse primere goljufije, ki so v obdobju 2012–2014 prizadele bančni sistem države, in pranje denarja, kot je primer pralnice denarja, tudi zato, da se povrnejo neupravičeno nakazana sredstva, odgovorni pa privedejo pred sodišče. Okrepilo se bo sodelovanje med moldavskimi in ustreznimi evropskimi organi kazenskega pregona.

Republika Moldavija bo zagotovila, da bodo predsedniške, parlamentarne in lokalne volitve potekale demokratično v skladu z mednarodno dogovorjenimi in evropskimi standardi ter da se ne bo izvajal noben politični pritisk na deležnike, vključene v volitve. Mnenja in priporočila mednarodnih organizacij, vključno s Svetom Evrope in Uradom za demokratične institucije in človekove pravice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODIHR), se bodo spoštovala in upoštevala.

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za zagotovitev izvajanja reforme varnostnega sektorja ter sprejetja ustreznih okvirov in postopkov na področjih kriznega upravljanja, zaščite kritične infrastrukture in preprečevanja hibridnih groženj, vključno z razvojem odpornosti državnih institucij proti tujemu vmešavanju in obravnavanjem posledic korupcije za nacionalno varnost.

Podpora reformi policije in mejnemu sodelovanju v skladu z dobrimi mednarodnimi standardi in standardi EU bo še naprej pomemben cilj. Poudarek bo na podpori boju proti organiziranemu kriminalu, čezmejnemu tihotapljenju ter krepitvi sodelovanja med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona v EU.

Republika Moldavija bo zagotovila trajno izpolnjevanje vseh meril za liberalizacijo vizumskega režima in priporočil, ki jih je Komisija izdala v poročilih o mehanizmu za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti.

III. Okoljska odpornost in odpornost proti podnebnim spremembam

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za izboljšanje energetske varnosti z večjo diverzifikacijo ter večjo energijsko učinkovitostjo in uporabo energije iz obnovljivih virov. Skupni cilj ostaja vzpostavitev konkurenčnega in preglednega energetskega trga brez korupcije v Republiki Moldaviji in njegova popolna povezava z energetskim trgom EU, vključno z višjo stopnjo medsebojne povezanosti med Republiko Moldavijo in EU. Republika Moldavija bo za dosego tega zagotovila, da bodo pravila, infrastrukturni projekti in povezljivost še naprej osredotočeni na zmanjšanje energetske odvisnosti, krepitev stabilnosti in varnosti energetskih sistemov ter zanesljivost oskrbe z energijo.

Pogodbenici si bosta še naprej skupaj prizadevali za odpornost proti podnebnim spremembam in okoljsko odpornost s spodbujanjem sodobnega, z viri gospodarnega, trajnostnega in krožnega gospodarstva, ki bo vodilo k okolju prijaznejšemu gospodarstvu in bolj trajnostni rabi naravnih virov, v skladu z evropskim zelenim dogovorom in tudi v okviru okrevanja po pandemiji COVID-19. To bo med drugim doseženo z nadaljevanjem upravnih reform in krepitvijo ustreznih upravnih zmogljivosti za izvajanje poglavij o okoljskih in podnebnih ukrepih iz pridružitvenega sporazuma ter z namenom, da se preseže zapuščina preteklosti v smislu okoljske zakonodaje, praks upravljanja in infrastrukture. To pomeni tudi vključitev ciljev v zvezi z nizkimi emisijami in odpornostjo proti podnebnim spremembam v skladu s Pariškim sporazumom, da bi se omejil vpliv podnebnih sprememb na življenja državljanov. Poleg tega se bo v okviru obstoječega sodelovanja na podlagi pridružitvenega sporazuma okrepil dialog med EU in Republiko Moldavijo o okolju in podnebju z ustreznim prispevkom civilne družbe.

Okoljsko upravljanje se bo okrepilo s sprejetjem in izvajanjem nove zakonodaje ter zagotavljanjem dostopa javnosti do informacij o okolju in udeležbe javnosti pri odločanju. Nazadnje bo večja udeležba pri ukrepih na področju raziskav in inovacij s cilji blažitve podnebnih sprememb še naprej podpirala zeleni prehod.

Izboljšanje kakovosti zraka in vode ter boljše ravnanje z odpadki v skladu z evropskimi standardi bo povezano z omogočanjem in spodbujanjem trajnostnega kmetijstva ter ohranjanjem biotske raznovrstnosti in ekosistemov.

IV. Odporna digitalna preobrazba

Pandemija COVID-19 je pokazala digitalni razkorak v družbah in nujno potrebo po podpori te digitalne preobrazbe. Rešitve za e-zdravje, učenje na daljavo, telemedicino, sledenje virusom in preprečevanje dezinformacij ne bodo le pomagale med pandemijo, temveč bodo podpirale odpornost in razvoj naših partnerjev v prihodnjih letih. Zato si bosta pogodbenici skupaj prizadevali za rast in spodbujanje trajnostnega razvoja ter nadaljnje naložbe v digitalno preobrazbo Republike Moldavije v skladu z zakonodajo EU in njenimi dobrimi praksami. Ključnega pomena bo zagotoviti politike, namenjene spodbujanju in diverzifikaciji informacijske industrije, krepitvi njene konkurenčnosti, spodbujanju zagonskih podjetij ter digitalnih raziskav in inovacij v vseh gospodarskih sektorjih. Prednostni nalogi bosta razvoj podpornih programov za digitalizacijo MSP ter zbiranje kazalnikov in statističnih informacij na področju digitalnega gospodarstva. Hkrati bi bilo treba še naprej razvijati e-upravljanje in digitalne storitve, da bi se povečale dostopnost, učinkovitost, preglednost in odgovornost javne uprave, tudi za okvir javnih naložb in storitev. To mora biti tesno povezano z razvojem in utrjevanjem digitalnih znanj in spretnosti ter e-pismenostjo širšega prebivalstva. Poleg tega bo EU podpirala izvajanje sporazumov o gostovanju in spektru med Republiko Moldavijo in drugimi partnerskimi državami ter kot dolgoročnejši cilj znižanje tarif gostovanja z EU. Republika Moldavija se bo zavezala, da bo premagala pravne in tehnične ovire takih sporazumov, še naprej vlagala v digitalno preobrazbo ter zagotavljala visokokakovosten dostop do varnih komunikacijskih omrežij in storitev po dostopnih cenah. Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za povečanje odgovornosti, upravne zmogljivosti in neodvisnosti nacionalnega regulativnega organa Republike Moldavije za elektronske komunikacije, kar je bistveni pogoj za pravilno delovanje ustreznega trga. Prav tako bosta sodelovali pri zagotavljanju trdnih pravnih, političnih in operativnih okvirov kibernetske varnosti, ki temeljijo na zakonodaji in dobrih praksah EU.

V. Odporne, pravične in vključujoče družbe

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da bi zagotovili pregledno, na državljane osredotočeno in odgovorno javno upravo ter varne, svobodne in poštene volitve.

Republika Moldavija bo še naprej izvajala strategijo za reformo javne uprave in strategije, na katerih ta temelji. To pomeni reorganizacijo državnih institucij, upravnih organov in podjetij v državni lasti za večjo odgovornost, učinkovitost in uspešnost. To bo pomenilo tudi nadaljnje prilagajanje sistema razvoja in usklajevanja politik, po potrebi vključno s postopki imenovanja in razrešitve, da bi povečali vključenost, skladnost, učinkovitost, predvidljivost in preglednost postopka odločanja. Spodbujala se bosta močna in strokovna javna uprava ter sodobni sistem upravljanja človeških virov. Republika Moldavija si bo prizadevala čim bolj povečati sredstva, ki so na voljo državljanom na lokalni ravni. Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za krepitev preglednosti, nadzora in odgovornosti v zvezi s politiko in upravljanjem javnih financ. Poudarek na skrbnem upravljanju proračuna in proračunski disciplini ter izvrševanju proračuna se bo nadaljeval za krepitev postopkov odgovornosti in boljšega upravljanja za doseganje rezultatov. V ta namen bi bilo treba nadaljevati reformo parlamentarnega nadzora in nadzora nad proračunskimi sredstvi.

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za krepitev družbene odpornosti, spodbujanje socialne kohezije in socialne zaščite moldavske družbe, krepitev dela v zvezi z mladinskimi vprašanji ter sprejetje ukrepov za preprečevanje bega možganov in zagotavljanje enakosti spolov ter boj proti nasilju v družini. Ker je tudi obravnava migracijskih izzivov skupna prednostna naloga, si bosta pogodbenici ob upoštevanju pristojnosti EU in nacionalnih pristojnosti še naprej prizadevali, da bi zagotovili mobilnost in medosebne stike v varnem in dobro upravljanem okolju ter podporo ranljivim migrantom in beguncem. Uspešno izvajanje obstoječega sporazuma o ponovnem sprejetju oseb in stalno izpolnjevanje ustreznih meril za liberalizacijo vizumskega režima sta bistvenega pomena. Poleg tega bo partnerstvo za mobilnost EU-Moldavija zagotovilo trajnostno sodelovanje. Obravnavane bodo pobude na področju delovnih migracij, katerih cilj je krepiti sodelovanje in medsebojno bogatenje znanj in spretnosti ter kompetenc ob upoštevanju učinka bega možganov na človeški kapital partnerskih držav ter hkratnem spoštovanju obstoječe nacionalne zakonodaje in pristojnosti. Za lažje čezmejno gibanje oseb in pretok blaga se bo okrepilo tehnično in upravno sodelovanje v okviru integriranega upravljanja meja. Prednostna naloga bo vlaganje v družbeno in gospodarsko preobrazbo na lokalni ravni, vključno s povečanjem dostopa ljudi do izboljšane fizične infrastrukture, javnih služb in življenjskih pogojev. Republika Moldavija bo zagotovila temeljno pravico dostopa do zdravja, EU pa bo podpirala krepitev sektorja javnega zdravja. To bo ključnega pomena pri razvoju učinkovitih mehanizmov za odzivanje na krize v boju proti nalezljivim boleznim, vključno z obravnavanjem posledic pandemije COVID-19.

Na splošno EU še naprej spodbuja dobro upravljanje, človekove pravice, pravno državo, nediskriminacijo, dostojno delo ter temeljne vrednote in humanitarna načela pri odzivanju na pandemijo COVID-19 in okrevanju po njej.

Republika Moldavija bo zagotovila učinkovit in konsolidiran okvir za svobodno delovanje nevladnih organizacij in omogočila krepitev zmogljivosti organizacij civilne družbe, zlasti tistih, ki delujejo na lokalni ravni, da bodo lahko smiselno sodelovale pri procesih oblikovanja politik, spodbujanju reform, zagotavljanju javnih storitev in javni odgovornosti.

Republika Moldavija bo podpirala svobodo, neodvisnost in pluralnost medijev, spoštovala standarde EU in univerzalne standarde, zagotavljala pogoje za svobodno in zdravo medijsko okolje ter spodbujala kakovostne medije tudi na lokalni ravni. Prednost bo imela zagotovitev delujočega, nepristranskega, učinkovitega in preglednega avdiovizualnega sveta. Republika Moldavija bo varovala in spodbujala pravico dostopa do informacij javnega interesa ter natančno in nepristransko poročanje.

Pogodbenici bosta spodbujali izmenjavo dobrih praks o političnih pobudah za zvišanje ravni medijske pismenosti v družbi (tj. izobraževalni programi, šolski učni načrti).

Prednostna naloga bo izvajanje novega nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice s poudarkom na pripadnosti najranljivejšim skupinam. Republika Moldavija bo zagotovila učinkovito izvrševanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in vzpostavila učinkovit mehanizem parlamentarnega nadzora nad takim izvrševanjem.

3. Kratkoročne in dolgoročne prednostne naloge pridružitvenega načrta

Pogodbenici bosta sodelovali na naslednjih področjih:

I. Demokracija, človekove pravice in dobro upravljanje

1. Pravila in institucije, ki zagotavljajo demokracijo

— Zagotovitev, da se predsedniške, parlamentarne in lokalne volitve izvedejo demokratično ter v skladu z mednarodno dogovorjenimi in evropskimi standardi. Zagotovitev neodvisnosti in profesionalizacije osrednje volilne komisije;

— zagotovitev preglednosti, odgovornosti in zakonitosti financiranja političnih strank in volilnih kampanj v skladu z mednarodnimi standardi in dobrimi praksami ter izvajanje strogih, pravočasnih in ustreznih mehanizmov nadzora in sankcij;

— zagotovitev političnega pluralizma ter olajšanje politične zastopanosti in vključujoče udeležbe oseb, ki pripadajo ranljivim skupinam in manjšinam, vključno z doseganjem 40-odstotne kvote po spolu na voljenih funkcijah in ciljem doseči podobno kvoto pri imenovanjih na centralni in okrožni ravni;

— zagotovitev odgovornih, preglednih, učinkovitih, uspešnih in dobro financiranih državnih institucij in upravnih organov na nacionalni in lokalni ravni brez korupcije in neprimernega vpliva;

— okrepitev vloge in delovanja parlamenta, tudi z zagotavljanjem, da se sprejmejo potrebni ukrepi za dodelitev sredstev in izboljšanje mehanizmov za popolnoma pregleden, predvidljiv in participativen zakonodajni postopek, za pregledna imenovanja v skladu z dobrimi mednarodnimi praksami ter za učinkovitejši nadzor nad izvajanjem zakonov;

— sprememba zakona o preglednosti pri odločanju in poslovnika parlamenta, da se opredeli mehanizem nujnega postopka, ki ga uporablja parlament, ter zagotovi ustrezno sodelovanje civilne družbe;

— nadaljnje izboljšanje platforme e-zakonodaja in uvedba sistema e-glasovanja v parlamentu;

— zagotovitev neodvisnosti in nepristranskosti sodstva v skladu z evropskimi standardi;

— okrepitev vloge ustavnega sodišča z izboljšanjem pravnega okvira (vključno z razveljavitvijo zakonika o ustavni pristojnosti) in institucionalnih mehanizmov, da se zviša stopnja izvrševanja odločb ustavnega sodišča in ponovno pridobi zaupanje javnosti;

— zagotovitev konkurenčne ravni plač in preglednega sistema napredovanja na podlagi dosežkov v javni upravi, da se pritegnejo in obdržijo talenti.

2. Človekove pravice in temeljne svoboščine

— v treh do štirih letih: — zagotovitev učinkovitega institucionalnega okvira za varstvo človekovih pravic, ki vključuje zlasti ustrezne človeške in finančne vire; — izvajanje akcijskega načrta za človekove pravice za obdobje 2018–2022 ter oblikovanje in izvajanje novega dokumenta o politiki za obdobje po letu 2022; — zagotovitev, da bo pristop, ki temelji na človekovih pravicah, učinkovito vključen v prihodnje dokumente vladne politike; — zagotovitev pravilnega delovanja nacionalnega sveta za človekove pravice in stalnega sekretariata za človekove pravice, ki sta ključna za spremljanje in ocenjevanje izvajanja akcijskega načrta za človekove pravice ter priporočil mednarodnih mehanizmov za varstvo človekovih pravic; — okrepitev urada varuha človekovih pravic, vključno z zakonodajnimi spremembami zakona o varuhu človekovih pravic in zakona o žvižgačih, in sicer z ustreznimi človeškimi in finančnimi viri ter prostori v skladu z določbami nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice, da se uradu omogoči učinkovito opravljanje njegovih nalog; — zagotovitev delovanja in popolne neodvisnosti nacionalnega preventivnega mehanizma za preprečevanje mučenja v skladu s členom 18, odstavek 3, Izbirnega protokola h Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim in poniževalnim kaznim ali ravnanju; — znatno izboljšanje rezultatov pri izvrševanju odločb Evropskega sodišča za človekove pravice; — ratifikacija Protokola št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin o protidiskriminaciji; — sprejetje in izvajanje sprememb zakonodaje o kaznivih dejanjih iz sovraštva, tako da bo ta usklajena z evropskimi standardi; okrepitev prizadevanj za preiskovanje in ukrepanje v primerih sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter zagotavljanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva za žrtve; — okrepitev zmogljivosti Sveta za preprečevanje in odpravljanje diskriminacije ter zagotavljanje enakosti (v nadaljnjem besedilu: Svet za enakost) z ustreznimi človeškimi in finančnimi viri ter zadostnimi pravnimi pristojnostmi ter povečanje neodvisnosti in učinkovitosti tega organa v skladu s priporočilom Evropske komisije o standardih za organe za enakost; — zagotovitev sprememb zakona o enakosti ter uporabe zakonov in drugih predpisov proti diskriminaciji na vseh podlagah, vključno z zakonom o zagotavljanju enakosti; — podpiranje izgradnje in krepitve zmogljivosti nacionalnih institucij, najprej z nacionalnimi strukturami za človekove pravice, da se opremijo za obravnavanje učinkov, ki izhajajo iz uporabe umetne inteligence, pri čemer je treba začeti s splošnimi dejavnostmi ozaveščanja v zvezi z varstvom človekovih pravic v digitalnem prostoru; — zagotovitev varnega in spodbudnega okolja za zagovornike človekovih pravic;

— v sedmih letih: — zagotovitev učinkovitega izvajanja Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin; — izvajanje strategije za utrditev medetničnih odnosov v Republiki Moldaviji za obdobje 2017–2027; — izboljšanje izvajanja zakonodaje o dostopnosti za invalide. Povečanje in izboljšanje dostopnosti javnih stavb, prevoza in informacij za invalide; — zagotovitev učinkovitega izvajanja Konvencije ZN o pravicah invalidov; — ratifikacija Izbirnega protokol h Konvenciji o pravicah invalidov; — zagotovitev skladnosti z mednarodnimi zavezami glede svobode veroizpovedi ali prepričanja in njihovo izvajanje.

3. Reforma javne uprave, vključno z upravljanjem javnih financ

— Ocenjevanje zaključkov in razvoja razmer od strategije za reformo javne uprave iz leta 2016 ter sprejetje nadaljnjih reformnih ukrepov v skladu z ugotovitvami ocene;

— nadaljnja redna uporaba predhodnih ocen učinka in zagotavljanje, da se stroški reform sistematično ocenjujejo; Okrepitev institucionalne zmogljivosti za obe dejavnosti. Zagotovitev delovanja medministrskih forumov za reševanje sporov na visoki upravni in politični ravni;

— nadaljnja reorganizacija državnih institucij, upravnih organov in podjetij v državni lasti za večjo odgovornost, učinkovitost in uspešnost. Nadaljnji razvoj politike in sistema usklajevanja za povečanje vključevanja, usklajenosti, učinkovitosti, predvidljivosti in preglednosti postopka odločanja;

— nadaljnje izboljševanje kakovosti in dostopnosti javnih storitev, tudi s krepitvijo njihove digitalizacije in izvajanjem močnih mehanizmov spremljanja ter mehanizmov za povratne informacije o izkušnjah uporabnikov. Zagotavljanje strokovne javne uprave in sodobnega sistema upravljanja človeških virov;

— nadaljnje izvajanje reforme javne uprave v skladu z načeli javne uprave v posvetovanju s civilno družbo in njenim vse močnejšim vključevanjem, da bi se vzpostavila odgovorna, učinkovita, pregledna in strokovna javna uprava z ustrezno poklicno etiko, ki temelji na strokovnih dosežkih in dokazih ter je neodvisna od političnih pritiskov;

— izvedba analize vpliva organizacije lokalne javne uprave na interese državljanov. Razvoj načinov za krepitev lokalne demokracije, avtonomije in decentralizacije v skladu z vsemi mednarodnimi in evropskimi standardi, da bi se zagotovila lokalna udeležba državljanov in izboljšalo zagotavljanje lokalnih storitev državljanom, tudi s preučitvijo možnosti za teritorialno upravno reformo;

— oblikovanje svežnjev spodbud za spodbujanje prostovoljnega združevanja in lokalnega socialno-ekonomskega razvoja;

— nadaljnja podpora EU sodelovanju avtonomne Gagauzije pri izvajanju ustreznih javnih politik v skladu z zakonom iz leta 1994 o posebnem pravnem statusu Gagauzije;

— izboljšanje fiskalnega upravljanja z nadaljevanjem reforme upravljanja javnih financ na podlagi nacionalne strategije upravljanja javnih financ;

— izboljšanje upravljanja javnih naložb, da se poveča učinkovitost javnih naložb, vključno z zagotavljanjem preglednega odločanja o dodeljevanju sredstev, razvojem nabora projektov, pripravljenih za naložbe, razvojem zmogljivosti za upravljanje projektov in sistemov spremljanja za izboljšanje črpanja sredstev ter zagotavljanjem visoke kakovosti zaključenih projektov;

— nadaljnji razvoj vodstvene odgovornosti v javnem sektorju na podlagi načel EU/SIGMA za notranji nadzor in revizijo javnih financ;

— zagotovitev nadaljnje uskladitve javne zunanje revizije s standardi Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij, izboljšanje kakovosti in povečanje učinka dela vrhovne revizijske institucije ter okrepitev parlamentarnega nadzora in nadzora nad javnimi financami.

4. Svoboda izražanja

— Nadaljnje delo v zvezi z zagotavljanjem svobode izražanja na spletu in zunaj njega ter neodvisnosti medijev v skladu s priporočili Sveta Evrope, Evropske unije in OVSE;

— nadaljnji dialog za izmenjavo dobrih praks na področju svobode in pluralnosti medijev, dekriminalizacije obrekovanja, zaščite novinarskih virov ter kulturne raznolikosti v medijih;

— sprejetje nove zakonodaje, ki bo okrepila dostop do informacij in uredila oglaševanje, ter podpornih ukrepov za množične medije, vključno za pripravo in razširjanje sporočil javnega interesa;

— na podlagi koncepta množičnih medijev sprejetje in izvajanje strategije in njenega programa ukrepov, vključno z razvojem mehanizmov in zmogljivosti za spremljanje;

— obravnavanje sovražnega govora v množičnih medijih, tudi na spletu in v družbenih medijih, ter boj proti dezinformacijam;

— ustvarjanje pogojev za popolno neodvisnost, strokovnost, delovanje in odgovornost avdiovizualnega nadzornega organa (avdiovizualnega sveta) in javnih radiotelevizij;

— podpiranje samoupravnih organov v tiskanih medijih in sprejetje ukrepov za podporo lokalnim in regionalnim medijem;

— zagotovitev konkurenčnosti na oglaševalskem trgu ter zagotovitev preglednosti končnih upravičencev in politične pripadnosti;

— oblikovanje učinkovitih in uspešnih orodij za obravnavanje monopolizacije oglaševalskih trgov.

5. Slabo ravnanje in mučenje

— v treh do štirih letih: — izboljšanje pogojev pridržanja, da bi bili usklajeni z evropskimi standardi; nadaljnje izboljšanje razmer v prostorih za začasno pridržanje; — izvajanje konkretnih ukrepov za boj proti neformalni hierarhiji zapornikov v moldavskem kazenskem sistemu, da se zagotovi varnost zapornikov in da se jim omogoči uspeh v zunanji skupnosti ob njihovi izpustitvi; — vzpostavitev sistema ustrezne porazdelitve in klasifikacije zapornikov ter učinkovitega sistema zaposlovanja in usposabljanja za osebje v zaporih ter zagotovitev stalnega nadzora osebja (tudi ponoči) na območjih pridržanja; — zagotovitev ustreznega zdravljenja pridržanih oseb (vključno s prijetimi v predkazenskem postopku); — okrepitev uporabe preventivnih ukrepov in sankcij brez odvzema prostosti pred sojenjem; — zagotovitev učinkovite preiskave in sankcij za vse prijavljene primere mučenja in slabega ravnanja; — obravnavanje in preprečevanje mučenja in slabega ravnanja v psihiatričnih ustanovah in prostorih za pridržanje;

— v sedmih letih: — oblikovanje odgovornega, učinkovitega, preglednega in profesionalnega zaporniškega sistema z zadostnimi viri in brez korupcije; — izgradnja novega visokokakovostnega zapora; — vzpostavitev progresivnega sistema izvrševanja kazni v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi ter dobrimi praksami; — vzpostavitev in ureditev sob za zaslišanje, sob za predstavitev za prepoznavo oseb, sob za zaupno srečanje osumljenih/obtoženih oseb z zagovornikom in čakalnic (tranzit) v skladu s standardi EU v okviru teritorialnih enot policije; — oblikovanje kazenskega sektorja.

6. Sodelovanje civilne družbe

— Zagotovitev izvajanja zakona o nekomercialnih organizacijah, katerega namen je izboljšati pravni okvir za učinkovito sodelovanje civilne družbe v postopku odločanja;

— sprejetje in izvajanje novega dokumenta o politiki za razvoj civilne družbe;

— nadaljnje spodbujanje in varovanje ugodnega okolja za civilno družbo. Odzivanje na sistematične kampanje obrekovanja in napade na organizacije civilne družbe;

— okrepitev okvira za sodelovanje civilne družbe pri pripravi in spremljanju izvajanja javnih politik;

— spodbujanje in okrepitev finančne vzdržnosti civilne družbe. Izvajanje delujočega mehanizma za zagotovitev preglednega in na dosežkih temelječega dodeljevanja državnih sredstev organizacijam civilne družbe, vključno z informacijsko kampanjo za javnost, ki jo organizirajo državni organi;

— podpiranje aktivnega državljanskega duha in duha prostovoljstva ter socialnega podjetništva;

— organiziranje informacijskih kampanj za javnost za širjenje točnih informacij o vlogi in pomenu civilne družbe ter omogočanje ljudem, da se zanimajo za državljanske pobude in sodelujejo v njih.

7. Otrokove pravice

— Nadaljnja deinstitucionalizacija otrok in zagotovitev, da se število otrok v institucijah postopoma zmanjša na nič in se deinstitucionalizacija tako zaključi, z vzporednim razvojem alternativnih oblik varstva;

— sprejetje programa za zaščito otrok v skladu z določbami sklepa vlade št. 386/2020 in akcijskim načrtom, povezanim z njim;

— izboljšanje zaščite otrok, zapuščenih zaradi migracij, vključno z zagotavljanjem socialne in psihološke podpore;

— obravnavanje vprašanja preprečevanja prestopništva otrok v okviru programa za zaščito otrok;

— reševanje problema otrok na ulici z mehanizmi socialne zaščite, rehabilitacijo in programi ponovne vključitve;

— preprečevanje in izkoreninjenje vsega nasilja nad otroki, ki so žrtve in potencialne žrtve nasilja, zanemarjanja, zlorabe, izkoriščanja in dela otrok, vključno z zagotavljanjem učinkovitega izvajanja Konvencije Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem ter drugih ustreznih mednarodnih mehanizmov;

— preprečevanje ločevanja od družin ter krepitev ponovnega združevanja družinskih članov in deinstitucionalizacije;

— zagotovitev otrokom prijaznega pravosodja, ponovnega vključevanja in podpore za vključevanje (storilci, žrtve in priče);

— okrepitev in podpiranje medsektorskih pristopov pri zagotavljanju storitev otrokom in družinam na lokalni in regionalni ravni;

— izvajanje sklepnih ugotovitev Odbora ZN za otrokove pravice ter krepitev sodelovanja civilne družbe in neodvisnih institucij za človekove pravice (varuh človekovih pravic otrok);

— zagotovitev socialne vključenosti otrok v ranljivem položaju in invalidnih otrok (dobro počutje, izobraževanje, razvoj, zaščita in zdravje);

— okrepitev pozitivnega starševstva, da se zagotovita spoštovanje in varstvo pravic otrok in mladostnikov;

— okrepitev zdravega vedenja otrok, mladostnikov in mladih (prehrana, telesne dejavnosti, preprečevanje zlorabe psihoaktivnih snovi, spolno in reproduktivno zdravje, nalezljive bolezni, psihološka podpora itd.);

— krepitev sodelovanja otrok, mladostnikov in mladih pri odločanju na različnih ravneh;

— okrepitev in podpiranje vključujočega formalnega in neformalnega izobraževanja s pristopi, osredotočenimi na otroke;

— povečanje ozaveščenosti in digitalne odpornosti otrok, mladostnikov in mladih ter zagotovitev varnosti otrok na spletu;

— zagotovitev celovitega in specializiranega usposabljanja strokovnjakov, ki delajo z otroki (kazenski pregon, sodstvo, zdravstvo, socialni sektor itd.).

8. Nasilje na podlagi spola

— Zaščita vseh žensk in deklet pred vsemi oblikami nasilja ter preprečevanje, kazenski pregon in odprava nasilja nad ženskami in nasilja v družini, vključno z ratifikacijo in zagotavljanjem polnega izvajanja Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija);

— prizadevanje za spremembo dojemanja spolnih stereotipov in patriarhalnih norm, ki omejujejo enakost pravic žensk;

— podpiranje vključevanja moških v nego in varstvo otrok z ozaveščanjem o očetovstvu;

— delo s storilci na podlagi dobrih mednarodnih praks za zmanjšanje in preprečevanje vsakega nasilja nad ženskami in dekleti;

— oblikovanje stanovanjskih programov in specializirane pomoči za žrtve nasilja v družini ter žrtve spolnega nasilja in nasilja zaradi spola;

— prevzemanje proaktivne vloge vlade pri varstvu in spodbujanju enakosti pravic za ženske in dekleta;

— posebna prednostna naloga je preprečevanje vseh oblik nasilja na podlagi spola ter podpiranje krepitve in povečanja udeležbe in vodilne vloge žensk v preprečevanju konfliktov in mirovnih procesih;

— izvajanje sklepnih ugotovitev Odbora Združenih narodov za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk;

— oblikovanje programov psihološkega svetovanja in storitev za storilce, namenjenih spreminjanju vedenja in spodbujanju kulture proti nasilju.

9. Enaka obravnava

— Nadaljnje sprejemanje ukrepov za zagotovitev enakosti za vse in boj proti diskriminaciji na kakršni koli podlagi, ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost, jezik, spolno identiteto, spolno usmerjenost, sposobnost ali druge razloge v družbenem, političnem in gospodarskem življenju, da se omogočijo enake in pravične možnosti;

— izvajanje in spremljanje nacionalne zakonodaje, prilagojene direktivi o rasni enakosti (Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000);

— zagotovitev učinkovitega izvajanja Konvencije ZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije;

— boj proti diskriminaciji vseh etničnih manjšin v Republiki Moldaviji, zlasti romske skupnosti;

— izboljšanje vključevanja Romov in enake možnosti zanje ter boj proti anticiganizmu;

— zagotovitev učinkovitega mehanizma za usklajevanje med spoloma na vladni ravni;

— zagotovitev zbiranja podatkov, razčlenjenih po spolu in starosti, na nacionalni ravni, da se podpre (predhodno) odločanje, izvajanje politik v različnih fazah, spremljanje in (naknadno) vrednotenje (2);

— doseganje uravnotežene udeležbe žensk in moških (3) na vodstveni ravni zakonodajalca in uprave (vladne institucije, organi in agencije) ter uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju na nacionalni in lokalni ravni;

— povečanje deleža žensk v zasebnem sektorju, izboljšanje delovnih pogojev žensk, boj proti izkoriščanju žensk, vključno z delom v kmetijstvu in neformalni oskrbi, ter razvoj ženskega podjetništva na podeželju;

— odprava diskriminacije, slabega ravnanja in nasilja nad ženskami iz zdravstvenega sistema;

— vključitev vidika enakosti spolov v delo sindikatov in njihova posledična uvrstitev med glavne spodbujevalce enakosti spolov na delovnem mestu in v okviru socialnega partnerstva;

— zagotovitev, da volilne kampanje vsebujejo spoštljive in točne upodobitve žensk in moških ter dejavno obravnavajo spolne stereotipe;

— obravnavanje spolnih stereotipov in anticiganizma v medijskih vsebinah.

10. Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi

— v treh do štirih letih: — zagotovitev, da se spoštujejo pravice sindikatov in temeljni delovni standardi v skladu z evropskimi standardi in konvencijami Mednarodne organizacije dela; — oblikovanje pristopa za odpravo dela otrok; — podpiranje razvoja strukture združenj delodajalcev, utrditev njihovega članstva in oblikovanje regionalnih struktur združenj delodajalcev;

— v sedmih letih: — izvajanje in spremljanje pristopa za odpravo dela otrok; — napredek pri zagotavljanju enakosti in nediskriminacije na trgu dela.

II. Zunanja in varnostna politika

Ob ponovni potrditvi zavezanosti načelom spoštovanja suverenosti in ozemeljske celovitosti ter nedotakljivosti meja se bosta nadalje okrepila dialog in sodelovanje na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), da bi se spodbudilo zbliževanje stališč glede zunanje in varnostne politike med EU in Republiko Moldavijo. To bo vključevalo:

— nadaljnje širjenje in utrjevanje sodelovanja in usklajevanja na področju zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), pa tudi v skladu z načeli suverenosti in ozemeljske celovitosti, zapisanimi v pridružitvenem sporazumu EU-Moldavija. Pri tem se bodo obravnavala zlasti vprašanja preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, regionalne stabilnosti, razoroževanja, neširjenja orožja, nadzora nad oborožitvijo in nadzora nad izvozom orožja, in sicer z uporabo dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov;

— nadaljnje posvetovanje za razvoj zmogljivosti za prispevanje k upravljanju odzivanja na krizne razmere na nacionalni in mednarodni ravni ter morda k mednarodnim operacijam za ohranjanje miru;

— vključevanje enakosti spolov v varnostni sektor ter spodbujanje udeležbe in vodilne vloge žensk v mirovnih pogajanjih in mirovnih procesih;

— nadaljnjo krepitev sodelovanja med Republiko Moldavijo in EU na področju varnosti, zlasti na področju preprečevanja hibridnih groženj, krepitve kibernetske varnosti in boja proti dezinformacijam;

— pomoč Republiki Moldaviji na področju krepitve zmogljivosti proti hibridnim grožnjam pri razvoju operativnega protokola za preprečevanje hibridnih groženj, vzpostavitvi zmogljivosti za zgodnje opozarjanje, ozaveščanju o hibridnih grožnjah z zagotavljanjem usposabljanja in izvajanju pilotnih testov izjemnih situacij;

— uskladitev s standardi direktiv EU o kritični infrastrukturi; podpiranje prizadevanj za povečanje odpornosti energetskega sektorja ob kibernetskem napadu; podpiranje izboljšanja povezljivosti znotraj vlade, vključno s fizično infrastrukturo, potrebno za izmenjavo podatkov, in izboljšanje nacionalnih zmogljivosti za učinkovito zaščito pred kibernetskimi napadi;

— nadaljnjo krepitev sodelovanje pri razvoju zmogljivosti strateškega komuniciranja, vključno z bojem proti dezinformacijam, podpiranjem krepitve svobode in pluralnosti medijev ter pomočjo pri zaščiti moldavskega informacijskega okolja pred dezinformacijami;

— spodbujanje praktičnega sodelovanja pri preprečevanju konfliktov in kriznem upravljanju z olajševanjem sodelovanja Republike Moldavije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja, ki jih vodi EU, ter zagotavljanjem dejavnosti usposabljanja na področju SVOP;

— krepitev sodelovanja v večstranskih forumih s ciljem spoštovanja mednarodnega reda, ki temelji na pravilih, tudi za večjo usklajenost s stališči EU v večstranskih forumih.

Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit prenos orožja

— Okrepitev izmenjave informacij o terorističnih organizacijah, skupinah, njihovih dejavnostih in podpornih mrežah v skladu z mednarodnim pravom in zakonodajo, ki sta jo sprejeli pogodbenici, vključno s sporazumom o operativnem in strateškem sodelovanju med Republiko Moldavijo in Europolom ter sporazumom o sodelovanju med Republiko Moldavijo in Eurojustom;

— nadaljnje izvajanje Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 2396 in zlasti izmenjava informacij o osumljencih terorizma za identifikacijo, odkrivanje in kazenski pregon tujih terorističnih bojevnikov;

— krepitev sodelovanja na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih vprašanj z vidika boja proti terorizmu, hibridnih groženj in zmanjševanja tveganja nesreč po odobritvi nacionalne strategije za neširjenje orožja za množično uničevanje in zmanjševanje kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj ter z zagotavljanjem podpore za krepitev nacionalnih zmogljivosti za preprečevanje nedovoljene trgovine s kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi snovmi ter boj proti njej, vključno z zagotavljanjem udeležbe nacionalnih strokovnjakov v usposabljanjih in izmenjavah;

— podpora EU prilagojenemu sodelovanju v boju proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem;

— spremljanje izvajanja priporočil, ki jih je Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (MONEYVAL) izdal v zvezi z neširjenjem orožja;

— okrepitev nacionalne zakonodajne, strateške in operativne zmogljivosti za preprečevanje, odkrivanje in zmanjšanje nezakonite proizvodnje, prenosa in gibanja osebnega in lahkega orožja.

Spor v Pridnestrju

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za mirno, celovito in trajnostno rešitev spora v Pridnestrju na podlagi suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije v okviru njenih mednarodno priznanih meja. Sodelovanje bo osredotočeno na naslednje:

— nadaljnje ohranjanje rešitve spora v Pridnestrju kot ene od osrednjih tem na dnevnem redu političnega dialoga in sodelovanja med pogodbenicama v pričakovanju njegove rešitve in brez poseganja v vzpostavljeno pogajalsko obliko;

— razvoj enotnega, celovitega in skladnega medagencijskega pristopa za razvoj in izvajanje politik ponovnega vključevanja;

— krepitev izvajanja dejavnosti v okviru ukrepov za krepitev zaupanja;

— nadaljevanje konstruktivnega dialoga glede razmer na osrednjem (pridnestrskem) delu meje med Republiko Moldavijo in Ukrajino z vsemi zadevnimi stranmi in po potrebi v sodelovanju z misijo EU za pomoč na meji.

III. Svoboda, varnost in pravica

Pogodbenici bosta sodelovali na naslednjih področjih:

Neodvisnost sodstva

— Nadaljnje oblikovanje, sprejetje in izvajanje zakonodaje v zvezi s pravosodjem in organi kazenskega pregona za zagotavljanje neodvisnosti, odgovornosti, nepristranskosti, integritete, strokovnosti in učinkovitosti sodstva, vključno s tožilstvom, v katerih ne bi smelo prihajati do političnega ali kakršnega koli drugega neupravičenega vmešavanja, ter zagotavljanje ničelne tolerance do korupcije in preprečevanje vseh vrst koruptivnih ravnanj;

— zagotovitev izvajanja strategije za zagotavljanje neodvisnosti in integritete pravosodnega sektorja za obdobje 2021–2024 in njenega akcijskega načrta;

— zagotovitev neodvisnosti in odgovornosti samoupravnih organov za sodstvo in tožilstvo, zlasti z uskladitvijo zakonodajnega okvira o sestavi vrhovnega tožilskega sveta in vrhovnega sodnega sveta z evropskimi standardi, tudi z ustavnimi spremembami;

— okrepitev pravilnega izvajanja koncepta neodvisnosti sodstva in koncepta avtonomije tožilstva, da se ohrani institucionalna in individualna odgovornost, vendar prepreči neupravičen zunanji vpliv, zlasti v posameznih primerih;

— zagotovitev funkcionalne neodvisnosti dveh specializiranih tožilstev, tj. za boj proti korupciji na visoki ravni in za boj proti organiziranemu kriminalu;

— izvajanje pravil glede funkcionalne imunitete sodnikov in tožilcev v skladu z evropskimi standardi in dobrimi mednarodnimi praksami;

— povečanje integritete sodnikov in tožilcev, tudi s krepitvijo obstoječih mehanizmov, kot so preverjanje prijav premoženjskega stanja in izjav o osebnih interesih ter objektivni, učinkoviti in pregledni disciplinski postopki;

— zagotovitev, da imenovanje kandidatov na položaje v pravosodju in tožilstvu ter napredovanje sodnikov in tožilcev opravi neodvisni organ po preglednem in izključno na dosežkih temelječem postopku na podlagi objektivnih meril, določenih z zakonom, in v skladu z evropskimi standardi;

— nadaljnje izboljšanje sistemov za ocenjevanje uspešnosti sodnikov in tožilcev v skladu z evropskimi standardi in dobrimi praksami;

— nadaljnji razvoj izobraževanja v pravosodju kot multidisciplinarne in praktične vrste usposabljanja, ki dopolnjuje pravno izobraževanje in je namenjeno predvsem prenosu strokovnih tehnik in vrednot, s poudarkom na sodniški stroki;

— dokončanje procesa ozemeljske reorganizacije sodišč in ocene izvedljivosti optimizacije tožilstev.

Preprečevanje goljufij in korupcije ter boj proti njim; zagotavljanje odvzema premoženjske koristi

— Okrepitev finančne, operativne in kadrovske zmogljivosti protikorupcijskih agencij, zagotovitev dostopa do ustreznih podatkovnih zbirk ter izboljšanje usklajevanja in sodelovanja med agencijami z jasno razmejitvijo pristojnosti in nalog;

— racionalizacija za zagotovitev najučinkovitejše razdelitve pristojnosti protikorupcijskih agencij s poudarkom na izboljšanju zmogljivosti za odpravo korupcije na visoki ravni;

— ureditev mehanizma obveznega medagencijskega sodelovanja med protikorupcijskimi agencijami;

— krepitev mednarodnega pravnega in operativnega sodelovanja s skupnimi preiskovalnimi enotami, medsebojno pravno pomočjo in mehanizmi projektnih skupin, da se zagotovijo učinkovite in uspešne nadnacionalne (čezmejne) preiskave korupcije na visoki ravni;

— okrepitev sistema e-prijav, vključno s komponento e-učenja, ter drugih operativnih in analitičnih zmogljivosti nacionalnega organa za integriteto, med drugim s preoblikovanjem organizacijske strukture nacionalnega organa za integriteto v okviru obstoječega osebja/plačilne liste, ter izboljšanje pravnega okvira, ki ureja prijave premoženja in izjave o navzkrižju interesov in nadzor nad njimi, vključno z izdajo potrebnih uradnih dovoljenj in priznavanjem elektronskih zahtev/prejemov podatkov od pravnih oseb ob postopkih preverjanja, ki jih opravijo inšpektorji za integriteto;

— zagotovitev učinkovitega izvajanja, spremljanja in posodabljanja strategije za odvzem premoženjske koristi v zvezi z bančnimi goljufijami;

— okrepitev zmogljivosti in zmožnosti agencije za odvzem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ter izboljšanje rezultatov pri zasegu, zaplembi, upravljanju in končni izterjavi premoženja, pridobljenega s kaznivim dejanjem;

— spodbujanje dobrih praks pri uporabi razširjene zaplembe v primerih korupcije na visoki ravni, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter pranja denarja;

— zagotovitev odobritve in izvajanja nove nacionalne protikorupcijske strategije kot ključnega instrumenta za preprečevanje korupcije in boj proti njej na vseh ravneh;

— nadaljnje ozaveščanje o različnih oblikah in vrstah korupcije in načinih za njihovo preprečevanje;

— okrepitev sistema za preiskovanje in kazenski pregon uradnikov na visoki ravni zaradi primerov korupcije, pri čemer se zagotovi preglednost in nepristranskost sodnih postopkov, med drugim tudi z ustvarjanjem pogojev za odprto medijsko poročanje. V zvezi s tem bi se moral urad tožilstva za boj proti korupciji osredotočiti na korupcijo na visoki ravni ter okrepiti svoje zmogljivosti v boju proti tovrstni korupciji;

— urad tožilstva za boj proti korupciji bi moral spodbujati mednarodno pravno sodelovanje s takimi uradi drugih držav pri preiskovanju primerov korupcije na visoki ravni in pranja denarja, zlasti ob upoštevanju nadnacionalnega značaja kaznivih dejanj;

— doseganje oprijemljivejših rezultatov v boju proti korupciji z izboljšanjem dosežkov boja proti korupciji z utemeljenimi preiskavami, pa tudi z bolj odvračilnimi sankcijami in izvršenimi obsodbami, zlasti uradnikov na visoki ravni;

— zagotavljanje učinkovitega sodelovanja s pristojnimi institucijami in organi EU ter pomoči tem institucijam in organom, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) za preglede in inšpekcije na kraju samem, ki se nanašajo na upravljanje sredstev EU in nadzor nad njimi, ter Evropskim javnim tožilstvom (EJT) za preiskave in kazenski pregon kaznivih dejanj, ki vplivajo na finančne interese Unije, v skladu z veljavnimi pravili in postopki;

— nadaljnje približevanje zakonodaje Republike Moldavije pravnemu redu Unije na področju boja proti goljufijam in izvajanje določb zakonodaje EU, kot je predvideno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu.

Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti finančnemu kriminalu

— Zagotovitev ustreznega izvajanja in popolne skladnosti pravnega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma v skladu z ustreznim pravnim okvirom EU in standardi Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF);

— spremljanje izvajanja priporočil, ki jih je izdal MONEYVAL v petem krogu postopka medsebojnega ocenjevanja;

— sprejetje posodobljene nacionalne strategije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter zagotovitev njenega učinkovitega izvajanja za izboljšanje sistema za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma v skladu s priporočili MONEYVAL in FATF;

— nadaljnja okrepitev zmogljivosti in zmožnosti finančnoobveščevalne enote ter zagotovitev njenega dobrega sodelovanja s takimi enotami držav članic EU;

— zagotovitev preglednosti z: a) učinkovito identifikacijo s skladnim preverjanjem v registru dejanskih lastnikov med registracijo pravnega subjekta; b) zagotavljanjem javnega dostopa do osnovnih podatkov registra dejanskih lastnikov in osnovnih podatkov o pravnih subjektih; c) zagotavljanjem spletnega dostopa nacionalnih organov kazenskega pregona in uradnikov za odvzem premoženjske koristi do registra plačilnih računov v skladu z zahtevami EU in FATF;

— krepitev mednarodnega pravnega in operativnega sodelovanja s skupnimi preiskovalnimi enotami, medsebojno pravno pomočjo in mehanizmi projektne skupine, da se zagotovijo učinkovite in uspešne nadnacionalne (čezmejne) preiskave primerov pranja denarja na visoki ravni.

Preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu

— Priprava novega in celovitega dokumenta o politiki preprečevanja organiziranega kriminala in boja proti njemu, ki bo temeljil na prejšnji strategiji za obdobje 2011–2019;

— oblikovanje in učinkovita krepitev vzporednega sistema za finančne preiskave, osredotočenega na identifikacijo, zamrznitev in zaplembo premoženjske koristi, pridobljene z organiziranim kriminalom;

— razvoj učinkovitega sistema sodelovanja z Europolom, Eurojustom in drugimi mednarodnimi partnerji pri preiskovanju organiziranih kriminalnih združb ter identifikaciji, zamrznitvi in zaplembi premoženjske koristi, ki je pridobljena z organiziranim kriminalom in se nahaja v tujini;

— racionalizacija za zagotovitev najučinkovitejše delitve pristojnosti na področju davčnih in gospodarskih kaznivih dejanj med različnimi organi;

— krepitev sodelovanja moldavskih organov pri projektu analize vzhodnoevropskega organiziranega kriminala (EEOC);

— razvoj zmogljivosti in sposobnosti pravosodnega in forenzičnega strokovnega centra v skladu z evropskimi standardi in dobrimi praksami na lokalni in nacionalni ravni.

Policija/kazenski pregon

— Priprava novega dokumenta o politiki na področju javnega reda in varnosti, v katerem bodo opredeljene naloge in pooblastila ustreznih institucij (vključno s policijo in karabinjerji) v okviru ministrstva za notranje zadeve, ob upoštevanju obstoječih izzivov in dobrih mednarodnih praks;

— pospešitev operativnega in strateškega sodelovanja z Europolom, vključno z izmenjavo operativnih in strateških informacij;

— večja vključenost v cikel politike EU proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in hudim oblikam mednarodnega kriminala/Evropsko večdisciplinarno platformo proti grožnjam kriminala (EMPACT);

— nadaljnja celovita reforma policije v skladu z evropskimi standardi in dobrimi praksami, da bi še naprej razvijali dostopne, odgovorne, učinkovite, pregledne, strokovne policijske sile brez korupcije, za katere je na voljo dovolj sredstev, na nacionalni in lokalni ravni;

— krepitev odgovornosti in zagotavljanje, da ni neprimernega vpliva na delo policije;

— krepitev operativnega sodelovanja (interoperabilnosti) med finančno obveščevalno službo, policijo, inšpekcijsko službo za finance ter davčno in carinsko službo in njihovimi enotami z interoperabilnostjo in izmenjavo podatkov (npr. na podlagi prilagojenih sporazumov o izmenjavi podatkov). Imenovati bi bilo treba uradnike za zvezo med službami, ki bi olajšali operativno sodelovanje. Razmisliti bi bilo treba o začasnih izmenjavah osebja za usposabljanje;

— nadaljnji razvoj skupnega centra za usposabljanje organov kazenskega pregona (JLETC) kot funkcionalno samostojnega subjekta v okviru Akademije za usposabljanje „Ștefan cel Mare“, da se zagotovi zadostno osnovno in specializirano usposabljanje na delovnem mestu, vključno z visoko specializiranim usposabljanjem, kadar je potrebno. JLETC bo na podlagi delovnega dogovora med Republiko Moldavijo in Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) iz leta 2012 razvil tesno operativno sodelovanje s CEPOL in institucijami za policijsko usposabljanje držav članic EU.

Prepovedane droge

— Nadaljnje sodelovanje na področju preprečevanja drog z regionalnimi projekti in programi ter popolnim usklajevanjem politik na področju drog s stališči EU. Zagotovitev izvajanja nacionalne strategije za boj proti drogam za obdobje 2020–2027 in polno sodelovanje v programu EU4Monitoring Drugs, ki ga upravlja Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami;

— ustanovitev in operacionalizacija nacionalne agencije za boj proti drogam.

Trgovina z ljudmi

— Zagotovitev nadaljnjega izvajanja nacionalne strategije za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej za obdobje 2018–2023;

— zagotovitev krepitve zmogljivosti v institucijah kazenskega pregona, tožilstva in sodstva, da se zagotovi sodelovanje z agencijami in državami članicami EU pri preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej;

— okrepitev zmogljivosti za zagotavljanje zgodnje identifikacije ter zagotavljanje učinkovite/ustrezne pomoči in podpore vsem žrtvam ali potencialnim žrtvam trgovine z ljudmi, vključno s pravno, zdravstveno, psihološko in socialno pomočjo prek strokovnih organov/nevladnih organizacij, ob upoštevanju pristopa, vezanega na spol in prilagojenega otrokom.

Kibernetska kriminaliteta

— Okrepitev prizadevanj v boju proti kibernetski kriminaliteti, vključno z oblikovanjem celovitega pravnega in institucionalnega okvira v skladu z Budimpeško konvencijo;

— povezovanje s partnerskimi institucijami EU pri usposabljanju in krepitvi tehničnih zmogljivosti za učinkovit boj proti kibernetski kriminaliteti.

Kibernetska varnost

— Zagotovitev izvajanja ukrepov v zvezi s komponento kibernetske varnosti strategije informacijske varnosti Republike Moldavije za obdobje 2019–2024 in njenega akcijskega načrta;

— okrepitev kibernetske varnosti z vključitvijo Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov) v nacionalno pravo;

— opredelitev in uradno imenovanje nacionalne skupine CERT (skupina za odzivanje na računalniške grožnje) ter vzpostavitev jasne delitve dela in pristojnosti med agencijami, ki sodelujejo pri zagotavljanju kibernetske varnosti;

— oblikovanje pristopa h krepitvi sodelovanja na področju kibernetske varnosti z izmenjavo informacij in dobrih praks, zlasti glede uporabe pristopa z naborom orodij za tehnologijo 5G, ki ga je razvila EU.

Varstvo podatkov

— Nadaljnja harmonizacija nacionalnega pravnega okvira na področju varstva osebnih podatkov s pravom Unije, s posebnim poudarkom na Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta in Direktivi (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta;

— nadaljnje izvajanje pravnega okvira za varstvo osebnih podatkov v vseh sektorjih za učinkovito uveljavljanje visoke ravni varstva osebnih podatkov v skladu z evropskimi in mednarodnimi instrumenti in standardi.

Mobilnost, migracije, azil in upravljanje meja:

— v treh do štirih letih: — zagotovitev stalnega izpolnjevanja vseh meril za liberalizacijo vizumskega režima in priporočil, ki jih je Komisija izdala v poročilih o mehanizmu za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti; — nadaljnje zagotavljanje učinkovitega izvajanja sporazuma o ponovnem sprejemu oseb med EU in Republiko Moldavijo; — krepitev operativnega sodelovanja za hitro zmanjšanje števila neutemeljenih prošenj za azil, ki jih v razširjenem schengenskem območju vložijo državljani Moldavije; — nadaljnje organiziranje informacijskih kampanj in kampanj ozaveščanja o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov; — nadaljnja okrepitev upravljanja meja, vključno z učinkovitim medagencijskim sodelovanjem med ustreznimi nacionalnimi organi (npr. mejno stražo in carino), ter ohranjanje visoke kakovosti mejnih kontrol in nadzora; — krepitev operativnega sodelovanja na področju upravljanja meja na meji med EU in Republiko Moldavijo, med drugim tudi s krepitvijo izmenjave strateških in operativnih informacij; — nadaljnja krepitev sodelovanja z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex), vključno s sodelovanjem na področju integriranega upravljanja meja, usposabljanjem, opazovalci iz regije v skupnih operacijah in izmenjavo informacij prek mreže za analizo tveganja v okviru vzhodnega partnerstva (EaP-RAN); — razvoj novega koncepta strateškega razvoja na področju migracij in azila za izvajanje vladnih ciljev, določenih v nacionalni razvojni strategiji, in ciljev globalnega dogovora o migracijah, ki mu je Republika Moldavija pristopila; — priprava in izvajanje novega dokumenta o politiki na področju migracij in azila (na podlagi izkušenj, pridobljenih v prejšnji strategiji za obdobje 2011–2020, in sedanjih izzivov); — nadaljnje zagotavljanje pomoči za ponovno vključevanje državljanov Republike Moldavije in priprava novega dokumenta o politiki za podporo ponovnemu vključevanju moldavskih državljanov, ki se vračajo iz tujine (na podlagi nastajajočih potreb in izkušenj, pridobljenih pri izvajanju akcijskega načrta za obdobje 2017–2020), ter vključevanju oseb, ki pripadajo ranljivim in marginaliziranim skupnostim, in hkratna obravnava temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij med temi skupinami; — nadaljnji razvoj praktičnega sodelovanja v okviru partnerstva za mobilnost EU-Republika Moldavija; — okrepitev izmenjave informacij v okviru, predlaganem v novem paktu o migracijah in azilu;

— v sedmih letih: — nadaljnje zagotavljanje ustrezne infrastrukture, tehnične opreme, informacijskih sistemov ter finančnih in človeških virov v skladu s strategijo in akcijskim načrtom integriranega upravljanja meja Republike Moldavije; — razvoj in izvajanje četrtega nacionalnega dokumenta o politiki na področju integriranega upravljanja meja (na podlagi izkušenj, pridobljenih v prejšnji strategiji za obdobje 2018–2023); — okrepitev obstoječe infrastrukture (vključno s centri za pridržanje) in zaposlovanja v pristojnih organih, da se zagotovi učinkovito vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v Republiki Moldaviji in/ali jo le prečkajo, z njenega ozemlja in spoštovanje človekovih pravic priseljencev v upravnem pridržanju; — nadaljnja krepitev obstoječega okvira za vključevanje s centri za vključevanje in zlasti spodbujanje vključevanja oseb, ki pripadajo ranljivim in marginaliziranim skupnostim, ter obravnava temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij med temi skupinami; — nadaljnje učinkovito izvajanje zakonodaje o azilu, ki zagotavlja trden okvir za zaščito tistih, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in krepitev infrastrukture nastanitvenega centra; — izvajanje celovitega pristopa na področju diaspore ter združevanje zmogljivosti nacionalnih in lokalnih organov za vprašanja, povezana z diasporo; — razvoj učinkovitejših načinov za omogočanje zakonitih in krožnih migracij, vključno s programi delovne migracije, ob upoštevanju obstoječe nacionalne zakonodaje in pristojnosti ter ob polnem spoštovanju človekovih pravic vseh delavcev migrantov.

Pravno sodelovanje

— Okrepitev sodelovanja med Republiko Moldavijo in Eurojustom;

— pristop k večstranskim konvencijam o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah ter njihovo izvajanje, zlasti h Konvenciji o pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1970;

— prizadevanja za pristop k večstranskim konvencijam o zaščiti otrok in njihovo izvajanje, zlasti h konvencijam Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu s področja družinskega prava, kot sta Konvencija o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok iz leta 1996 ter Konvencija o preživnini otrok in drugih oblikah družinskih preživnin iz leta 2007, na podlagi rezultatov študij izvedljivosti, ki jih je treba izvesti.

IV. Gospodarsko in sektorsko sodelovanje

Pogodbenici bosta sodelovali pri spodbujanju gospodarskega razvoja in gospodarskega povezovanja s tesnejšim sektorskim sodelovanjem. Republika Moldavija bo EU redno obveščala o trenutnem stanju približevanja prek posebnih pododborov, EU pa bo po potrebi in s soglasjem obeh pogodbenic Republiki Moldaviji zagotovila pomoč in strokovno znanje, da bi ji pomagala pri tem procesu.

1. Podnebni ukrepi

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za okrepitev dialoga in sodelovanja na področju podnebnih sprememb za:

— v treh do štirih letih: — sodelovanje z Republiko Moldavijo pri pripravi in izvajanju dolgoročnega dokumenta o politiki na področju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki odraža pristop evropskega zelenega dogovora za celotno gospodarstvo; — nadaljnje sodelovanje z Republiko Moldavijo in zagotavljanje pomoči pri njenem prevzemanju ciljev evropskega zelenega dogovora; — sodelovanje s civilno družbo, mladimi in lokalnimi deležniki pri vključevanju, da se poveča ozaveščenost o vplivih podnebnih sprememb in da se tako sprožijo pozitivne vedenjske spremembe; — nadaljnje približevanje zakonodaje zakonodaji EU v zvezi s podnebnimi ukrepi iz pridružitvenega sporazuma in v okviru Energetske skupnosti; — sodelovanje pri izvajanju Pariškega sporazuma; — izvajanje prizadevanj v okviru ukrepov za zeleno okrevanje po pandemiji COVID-19, da bi gospodarstvo postalo odporno proti podnebnim spremembam in bolj zeleno ter da se dosežejo okoljski in podnebni cilji;

— v sedmih letih: — sodelovanje z Republiko Moldavijo pri razvoju sistema trgovanja z emisijami ali drugih mehanizmov za določanje cen ogljika; — sodelovanje z Republiko Moldavijo, da bi se do leta 2050 dosegla podnebna nevtralnost njenega gospodarstva.

2. Okolje

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za:

— v treh do štirih letih: — nadaljevanje približevanja okoljski zakonodaji EU v smislu ustreznih dokumentov o politiki, zakonov in sekundarne zakonodaje, zlasti na področjih ravnanja z odpadki, čiščenja odpadne vode, trajnostnega gospodarjenja z vodami, industrijskega onesnaževanja, kemikalij, varstva narave, razvoja in upravljanju gozdov, kakovosti zraka in podnebnih sprememb; — dokončanje institucionalne reforme v sektorju za vzpostavitev dobrega upravljanja okolja, v okviru katerega so na voljo potrebna proračunska sredstva in osebje za izvajanje in uveljavljanje okoljskega pravnega reda Unije; razvoj in izvajanje ekonomskih instrumentov na področju okolja; — sodelovanje z Republiko Moldavijo pri razvoju zelenega in krožnega gospodarstva ter zagotavljanju trajnostnega upravljanja naravnih virov, s čimer se prispeva k ciljem evropskega zelenega dogovora; — začetek postopka spodbujanja sistema za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), da bi bile organizacije in javne institucije spodbujene k izboljšanju uspešnosti na področju okolja in trajnostnega razvoja; — sodelovanje pri izvajanju večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenici sta EU in Republika Moldavija; — sodelovanje na posebnih področjih, kot so pospeševanje ponovnega pogozdovanja/pogozdovanja in trajnostno gozdarstvo, varstvo biotske raznovrstnosti ter ustrezno upravljanje zavarovanih območij; — sodelovanje za krepitev čezmejnega upravljanja vodnih virov v Republiki Moldaviji s sprejetjem dobrih praks na ravni EU; — sodelovanje pri izvajanju politik, katerih cilj je zagotoviti trajnostno upravljanje vodnih virov reke Dnester, po potrebi na ravni povodja; — omogočanje učinkovite mreže civilne družbe na področju okoljskih vprašanj z močnimi zmogljivostmi za učinkovito sodelovanje v postopku odločanja; — zagotovitev učinkovitega izvrševanja okoljske zakonodaje;

— v sedmih letih: — sodelovanje z Republiko Moldavijo pri nadaljnjem napredovanju v smeri vzpostavitve sodobnega, z viri gospodarnega in konkurenčnega gospodarstva v skladu z načeli razvoja krožnega gospodarstva z nizkimi emisijami in cilji evropskega zelenega dogovora, vključno z vključevanjem okoljskih vprašanj v vse gospodarske sektorje.

3. Digitalno gospodarstvo in družba

Pogodbenici bosta po potrebi sodelovali, da bi dosegli pravočasno in popolno izvajanje zakonodaje EU, navedene v ustreznih prilogah k Pridružitvenemu sporazumu EU-Republika Moldavija. Poleg tega bosta pogodbenici sodelovali pri krepitvi usklajevanja digitalnih trgov z EU in med državami vzhodnega partnerstva ter spodbujanju ustreznih pobud na nacionalni ravni v Republiki Moldaviji. Pogodbenici bosta spodbujali uporabo brezplačnih in odprtih podatkov in storitev, ki jih ponuja vesoljski program EU, zlasti sistem Galileo, program Copernicus in skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS), s pomembnim potencialom v digitalnem gospodarstvu in za z dokazi podprto oblikovanje politik. Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za:

— v treh do štirih letih: — nadaljnjo približevanje moldavske zakonodaje zakonodaji EU na področju elektronskih komunikacij in infrastrukture prostorskih podatkov; — morebitno vzajemno priznavanje elektronskih storitev zaupanja z EU kot glavnega rezultata projekta EU4Digital; — izvajanje regionalnega sporazuma o gostovanju in regionalnega sporazuma o spektru med šestimi državami vzhodnega partnerstva v Republiki Moldaviji; — izvajanje nacionalne strategije za širokopasovne povezave v Moldaviji v skladu z zakonodajo EU in njenimi dobrimi praksami, zlasti v zvezi z varnostjo digitalne infrastrukture; — podporo pri izvajanju načrta o e-upravi kot pomembnega rezultata projekta EU4Digital, s poudarkom na čezmejnih e-storitvah za državljane in podjetja;

— v sedmih letih: — krepitev digitalnega gospodarstva v Republiki Moldaviji, zlasti v zvezi z digitalnimi znanji in spretnostmi, izobraževalnimi programi na področju IKT, uporabo vesoljskih podatkov in storitev, digitalnimi inovacijami in zagonskimi ekosistemi ter kibernetsko varnostjo; — spodbujanje digitalnega upravljanja s standardizacijo prostorskih podatkov za digitalno preobrazbo v skladu z dobrimi praksami EU.

4. Izobraževanje, usposabljanje, mladi in šport

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za splošno posodobitev in kakovost sistemov izobraževanja in usposabljanja. To sodelovanje bo vključevalo:

— nadaljnje izvajanje reform na področju izobraževanja, da bi se povečali učinkovitost in ustreznost izobraževanja;

— razvoj in izvajanje nove nacionalne strategije izobraževanja Izobraževanje 2030 in njenega programa izvajanja;

— digitalizacijo izobraževalnega procesa; vključevanje inovacij in digitalnih tehnologij v vse učne okvire;

— boljše povezovanje in združevanje izobraževanja, raziskav in inovacij za gospodarski in socialni razvoj Republike Moldavije;

— spodbujanje strateškega pristopa k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, da se zagotovita njegova dostopnost, kakovost in ustreznost;

— krepitev sodelovanja, zmogljivosti in mobilnosti prek programov in pobud EU ter spodbujanje dejavnega sodelovanje Republike Moldavije v programih Erasmus+ in evropska solidarnostna enota;

— izboljšanje kakovosti začetnega izobraževanja učiteljev in usposabljanja učiteljev na delovnem mestu, izboljšanje privlačnosti poklicnih poti učiteljev ter izboljšanje poklicnega razvoja učiteljev;

— izboljšanje kakovosti učnega gradiva, vključno z učbeniki, prilagojenimi novim učnim načrtom;

— okrepitev strateškega pristopa k mladinski politiki ter okrepitev izmenjave in sodelovanja na področju neformalnega izobraževanja;

— okrepitev vključujočega izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh;

— izoblikovanje ekosistema vseživljenjskega učenja, vključno s funkcionalnim potrjevanjem predhodnih poklicnih izkušenj.

Pogodbenici bosta v okviru splošnih prizadevanj za izboljšanje kakovosti in ustreznosti izobraževalnega sistema ter tesnejših povezav s trgom dela sodelovali za:

— v treh do štirih letih: — nadaljnje prilagajanje poklicnega in univerzitetnega izobraževanja, vključno s področji, kot je medicinsko izobraževanje, minimalnim evropskim zahtevam glede usposabljanja; — reforme moldavskih univerz, zlasti pedagoške, tako v smislu optimizacije virov kot tudi glede ustreznosti in vsebine programov študija; — okrepitev sistema nadzora kakovosti, vključno z internacionalizacijo vrednotenja; — nadaljnjo krepitev protikorupcijskih ukrepov na vseh področjih; — povezovanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja v šoli ter dualnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja za povečanje ustreznosti in zaposljivosti; — uresničitev celotnega kroga usposabljanja učiteljev v skladu z novimi učnimi načrti; — vzpostavitev zanesljive zbirke podatkov o izobraževanju, da bo mogoče pripraviti reforme, ki temeljijo na dokazih in ki jim bo sledila ocena sprejetih ukrepov; — posodobitev okvira politike na področju izobraževanja v skladu s pridobljenimi izkušnjami; — nadaljnjo nadgradnjo institucionalnih zmogljivosti vseh zadevnih uprav in agencij, vključenih v upravljanje izobraževanja.

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali tudi za:

— izmenjavo informacij in dobrih praks na področju športa in telesne dejavnosti s poudarkom na zdravem načinu življenja, okolju, družbeni in izobraževalni vrednosti športa ter dobrem upravljanju v športu;

— nadaljevanje sodelovanja v okviru vsakoletnega evropskega tedna športa.

5. Javno zdravje

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za:

— razvoj novega dokumenta o zdravstveni politiki s komponento e-zdravja za izboljšanje dostopa do zdravstvenih storitev in njihove kakovosti;

— obravnavo s spolom povezanih vidikov zdravja, zlasti ob upoštevanju tveganj za zdravje in bolezni, značilnih za ženske;

— razvoj in izvajanje večletnega nacionalnega načrta za razvoj institucij na področju javnega zdravja;

— izvajanje novega nacionalnega programa za preprečevanje in obvladovanje nenalezljivih bolezni za zmanjšanje bremena bolezni in razširjenosti dejavnikov tveganja ter izboljšanje obvladovanja bolezni v skladu s cilji trajnostnega razvoja Agende 2030;

— povečanje zdravstvene pismenosti ter krepitev vloge skupnosti in prebivalstva za bolj zdrav življenjski slog;

— krepitev sodelovanja na področju javnega zdravja, zlasti za boljšo pripravljenost na pandemijo in izvajanje Mednarodnega zdravstvenega pravilnika, ter krepitev zdravstvenih sistemov;

— nadaljnje približevanje zakonodaji EU na področju nalezljivih bolezni ter kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev;

— pripravo in začetek izvajanja smernic Mednarodnega sveta za usklajevanje tehničnih zahtev glede zdravil za uporabo v humani medicini (ICH).

6. Gospodarski razvoj in tržne priložnosti

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi se Republiki Moldaviji zagotovila podpora pri vzpostavitvi v celoti delujočega tržnega gospodarstva ter postopnem usklajevanju politik s politikami EU v skladu z vodilnimi načeli makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financ, trdnega finančnega sistema ter vzdržne plačilne bilance. To sodelovanje prispeva zlasti k doseganju naslednjih ciljev:

— spremljanje makroekonomskega razvoja, razpravljanje o ključnih izzivih politike in izmenjava informacij o dobrih praksah s krepitvijo rednega makroekonomskega dialoga, da se izboljša kakovost oblikovanja gospodarske politike;

— nadaljnja krepitev neodvisnosti in regulativnih pristojnosti ter krepitev zmogljivosti Nacionalne banke Moldavije in nacionalne komisije za finančne trge v okviru politik na področju ureditve, spremljanja in nadzora finančnega sektorja, da se zagotovi njegova trdnost;

— delitev izkušenj EU o monetarni politiki in politiki deviznih tečajev, vključno z mednarodno vlogo eura, da se nadalje okrepijo zmogljivosti Republike Moldavije na teh področjih;

— okrepitev politike lastništva države, da se poveča učinkovitost podjetij v državni lasti in zmanjšajo davčna tveganja, ter zagotavljanje odprte, konkurenčne in pregledne privatizacije v skladu z dobrimi praksami EU;

— izpolnjevanje meril za končno pridružitev enotnemu območju plačil v eurih (SEPA);

— izboljšanje institucionalne zmogljivosti, učinkovitosti in preglednosti ter konkurenčnega regulativnega okvira.

7. Pravo gospodarskih družb, računovodstvo, revizija in upravljanje podjetij

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Republike Moldavije na izvajanje prava Unije in mednarodnih instrumentov, navedenih v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, zlasti pa bosta sodelovali pri:

— nadaljnjem približevanju zakonodaje Republike Moldavije o reviziji in računovodstvu instrumentom EU in mednarodnim instrumentom, navedenim v Prilogi II k pridružitvenemu sporazumu;

— izmenjavi pravočasnih, pomembnih in točnih informacij o stanju veljavne zakonodaje in njeni skladnosti s pravom Unije v obliki, dogovorjeni med pogodbenicama, za izvajanje prava EU v skladu z dogovorjenim časovnim načrtom;

— opredelitvi področij, na katerih bi bilo treba zagotoviti usposabljanje, krepitev zmogljivosti ter strokovno znanje in izkušnje;

— nadaljnjem izvajanju reforme sistema inšpektoratov in različnih inšpekcijskih organov, da se poveča učinkovitost in zmanjšajo možnosti za korupcijo, pri čemer je glavni cilj izboljšanje poslovnega okolja ter krepitev izvrševanja zakonodaje in standardov;

— razvoju upravne zmogljivosti državnih institucij Republike Moldavije, ki so vključene v izvajanje prava gospodarskih družb, računovodstva, revizije in upravljanja podjetij;

— začetku pogovorov o vzpostavitvi registra dejanskega lastništva za podjetja;

— izboljšanju regulativnega okvira v zvezi z reševanjem insolventnosti/zapiranjem podjetij.

8. Zaposlovanje, socialne politike in enake možnosti

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi zagotovili dostojno delo in poštene delovne pogoje za vse, okrepili enake možnosti in dostop do trga dela ter se borili proti revščini in socialni izključenosti. Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za zagotovitev dostojnega dela in poštenih delovnih pogojev:

— v treh do štirih letih: — popolno približevanje moldavske zakonodaje zakonodaji EU na področju dela ter varnosti in zdravja pri delu v skladu s časovnimi razporedi iz pridružitvenega sporazuma ter zagotavljanje skladnosti s standardi Mednarodne organizacije dela (MOD); — vzpostavitev učinkovitega sistema inšpekcij dela za varnost in zdravje pri delu ter delovne pravice in pogoje ter njegova uskladitev s standardi MOD (pravni okvir in zmogljivost); — oblikovanje pristopa k obravnavanju neprijavljenega dela in neformalnega zaposlovanja; — okrepitev zmogljivosti opazovalne skupine za trg dela; — zagotovitev učinkovitega socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj;

— v sedmih letih: — učinkovito izvajanje zakonodaje na področju dela ter varnosti in zdravja pri delu, zlasti s: — krepitvijo upravnih in izvršilnih zmogljivosti, zlasti inšpektorata za delo in ustreznih pravosodnih organov, — usposabljanjem socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov, sodnikov itd. ter ozaveščanjem; — izvajanje in spremljanje pristopa k obravnavanju neprijavljenega dela in neformalnega zaposlovanja.

Krepitev enakih možnosti in dostopa do trga dela:

— v treh do štirih letih: — priprava političnega pristopa za spodbujanje večje udeležbe na trgu dela; — izboljšanje pristopov politike za podporo prehodu mladih v zaposlitev; — okrepitev zmogljivosti uprave in institucij, pristojnih za razvoj in izvajanje politik zaposlovanja in socialnih politik, zlasti služb za zaposlovanje in socialnih služb; — izboljšanje enakega dostopa žensk do trga dela in doseganje enakosti med moškimi in ženskami pri plačanem delu, vključno z ustrezno zaščito nosečih delavk in zagotavljanjem enakosti med spoloma pri plačah;

— v sedmih letih: — okrepitev zmogljivosti uprave in institucij, pristojnih za razvoj in izvajanje politik zaposlovanja in socialnih politik, zlasti služb za zaposlovanje in socialnih služb;

Boj proti revščini in socialni izključenosti:

— v treh do štirih letih: — zagotovitev, da sistem socialne zaščite podpira aktivacijo (udeležbo na trgu dela), ter zagotovitev ustreznosti in vzdržnosti socialne pomoči in pokojninskih sistemov.

9. Varstvo potrošnikov

Za pripravo na izvajanje prava Unije in mednarodnih instrumentov, navedenih v ustrezni prilogi k pridružitvenemu sporazumu, bosta pogodbenici sodelovali pri:

— v treh do štirih letih: — izvajanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta agencije za varstvo potrošnikov; — izvajanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta nacionalne agencije za varnost hrane; — pregledu prenosa Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, saj jo je 17. januarja 2020 nadomestila Uredba (EU) 2017/2394 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, pri čemer so bili uvedeni dodatna minimalna pooblastila in zahteve za pristojne organe ter druge ustrezne določbe; — dogovoru, da se Direktiva 2013/11/EU o alternativnem reševanju potrošniških sporov (direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) doda na seznam pravnega reda EU na področju potrošniškega prava, s katerim se je treba uskladiti;

— v sedmih letih: — vzpostavitvi in aktiviranju nacionalnega sistema, ki omogoča učinkovito komunikacijo med nacionalnimi deležniki o nevarnih neživilskih potrošniških izdelkih in njihov odpoklic po vzoru sistema EU za hitro izmenjavo informacij; — razpravi o možnih korakih, ki jih je treba upoštevati pri njunem sodelovanju, in sicer na podlagi ocene EU o skladnosti zadevnega nacionalnega sistema z direktivo o splošni varnosti proizvodov; — vzpostavitvi in aktiviranju sistema za izmenjavo informacij o nevarnih živilskih potrošniških izdelkih po zgledu sistema hitrega obveščanja EU za živila in krmo; — povezavi različnih točk za preverjanje varnosti hrane (mejne kontrolne točke, služb za zdravje rastlin in živali ter nacionalnega centra za testiranje tal in kmetijskih rastlin ter njihovo certifikacijo) v en sam povezan in upravljan informacijski sistem za upravljanje; — nadaljnjem razvoju in izvrševanju postopkov analiz in nadzora, ki temeljijo na upravljanju na podlagi tveganja, za živilske in neživilske izdelke; — rednem ocenjevanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta agencije za varstvo potrošnikov, ki bo po potrebi popravljen in spremenjen; — rednem ocenjevanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta nacionalne agencije za varnost hrane, ki bo po potrebi popravljen in spremenjen; — nadaljnji uskladitvi sanitarnih in fitosanitarnih pravnih in normativnih okvirov Republike Moldavije s pravnim redom Unije; — nadaljnjem postopnem približevanju zakonodaje Republike Moldavije ustrezni zakonodaji EU in mednarodnim instrumentom; — spodbujanju razvoja neodvisnih potrošniških zvez, vključno z nevladnimi potrošniškimi organizacijami, in navezovanja stikov med predstavniki potrošnikov ter sodelovanja organov z nevladnimi organizacijami na področju varstva potrošnikov; — krepitvi upravne zmogljivosti za izvrševanje zakonodaje na področju varstva potrošnikov v Republiki Moldaviji, zlasti z usposabljanjem vladnih uradnikov in drugih predstavnikov interesov potrošnikov o prenosu zakonodaje EU v nacionalno pravo ter nato njenem izvajanju in izvrševanju.

10. Statistika

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali zagotoviti skladnost nacionalnega statističnega sistema Republike Moldavije z zakonodajo EU o statistiki iz zbirke statističnih zahtev Eurostata ter skladnost s Kodeksom ravnanja evropske statistike, ki določa načela za razvoj, pripravo in razširjanje statističnih podatkov v okviru evropskega statističnega sistema. Pogodbenici si bosta zlasti skupaj prizadevali za:

— v treh do štirih letih: — zagotovitev strokovne neodvisnosti nacionalnega statističnega urada in drugih nacionalnih organov (pripravljavcev uradne statistike); — razvoj zmogljivosti nacionalnega statističnega urada, Nacionalne banke Moldavije in drugih nacionalnih pripravljavcev uradne statistike; — posodobitev sistemov informacijske tehnologije nacionalnega statističnega urada in Nacionalne banke Moldavije. Posodobitev bi morala vključevati konsolidacijo infrastrukture IKT (za nacionalni urad za statistiko) v obstoječem pravnem okviru ter uvajanje novih tehnologij, posodobljenih metod in metodologij pri procesu priprave statističnih podatkov ter razširjanju podatkov; — okrepitev usklajevanja v nacionalnem statističnem sistemu, vključno z identifikacijo, odobritvijo in formalizacijo drugih nacionalnih organov (pripravljavcev uradne statistike); — okrepitev upravljanja kakovosti v skladu z evropskimi standardi kakovosti in okrepitev zmogljivosti nacionalnega statističnega urada za sprejetje sistema upravljanja kakovosti; — razvoj smernic za sistematično ocenjevanje kakovosti in poročanje v skladu z evropskimi standardi kakovosti; — standardizacijo klasifikacije neodgovorov v vseh anketah v gospodinjstvih; — razvoj načrta za izvajanje določb zakona o statistiki o brezplačnem dostopu do virov administrativnih podatkov za statistične namene in vzpostavitev formalnih mehanizmov za odpravo obstoječih ovir za dostop do posameznih podatkov za statistične namene; — posodobitev in izboljšanje politik razširjanja in komuniciranja; — pripravo in izvajanje popisa prebivalstva in stanovanj v okviru kroga za leto 2020; — nadaljnjo krepitev zmogljivosti nacionalnega statističnega urada za usposabljanje, vključno z razvojem centra za stalno statistično usposabljanje;

— v sedmih letih: — razvoj zadostnih in zanesljivih podatkov, ki bodo Republiki Moldaviji omogočili, da se pridruži evropskemu sistemu inovacijskih kazalnikov; — izvedbo sektorske ocene namenskih statističnih področij (vsaj petih) glede na skladnost z evropskimi statističnimi standardi ter prilagoditev priprave in razširjanja podatkov v skladu s priporočili; — izboljšanje postopkov politike zaupnosti za varstvo podatkov in s tem povezanih smernic v skladu z zakonom o statistiki in standardi EU.

11. Obdavčenje in carine

Pogodbenici bosta še naprej sodelovali pri carinskih in davčnih zadevah. Sodelovanje bo kratko- in srednjeročno vključevalo:

— nadaljnje približevanje zakonodaje na carinskem področju z izvajanjem carinskega zakonika iz leta 2021 v skladu s carinskim zakonikom Unije in drugimi akti, navedenimi v Prilogi XXVI k pridružitvenemu sporazumu;

— izvajanje faze 5 novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema in pristop h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku (trenutno le status opazovalke);

— nadaljevanje postopka zagotavljanja vzajemnega priznavanja pooblaščenih gospodarskih subjektov;

— izvajanje učinkovitega sistema spremljanja uvoza trošarinskega blaga (alkohola in tobačnih izdelkov), oproščenega plačila carine, trošarine in davka na dodano vrednost (DDV). Predlagani ukrepi se bodo izvajali s posebnimi oznakami in znižanjem zgornjih mej za opredelitev tihotapljenja kot kaznivega dejanja za uveljavljanje kazenske odgovornosti;

— izboljšanje zmogljivosti davčne uprave, da se prepreči kopičenje zaostalih plačil, zagotovi učinkovito pobiranje davkov ter okrepi boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam;

— nadaljnji razvoj sodelovanja z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in davčnimi upravami držav članic EU z izmenjavo novih izkušenj in trendov na področju obdavčenja;

— zagotovitev izvajanja priporočil strokovnjakov Svetovnega foruma OECD o preglednosti in izmenjavi informacij v davčnih zadevah;

— zagotovitev, da se ohranijo predpisi o brezcarinskih prodajalnah, ki so v celoti skladni s predpisi EU, z omejitvijo brezcarinske prodaje potnikom, ki odhajajo v tujino po zraku ali morju;

— krepitev sodelovanja z Evropskim uradom za boj proti goljufijam in Evropskim javnim tožilstvom v boju proti tihotapljenju cigaret;

— pregled in okrepitev kazni iz kazenskega zakonika in zakonika o kršitvah, da se zagotovi ustrezen odvračilni učinek pri preprečevanju tihotapljenja in davčnih utaj ter boju proti njima;

— pristop k Protokolu za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom;

— uskladitev nacionalne zakonodajo z določbami prava Unije v skladu z ustrezno prilogo k pridružitvenemu sporazumu, in sicer z določbami o DDV in trošarinah. Tobačni izdelki — Postopno zviševanje trošarin za tobak na najnižji prag EU v skladu s pridružitvenim sporazumom. Trošarine na alkohol — Uskladitev zakonodaje z direktivo EU o strukturi trošarin za alkohol in alkoholne pijače, da se zagotovi uskladitev s strukturo EU. Obdavčitev energentov in električne energije — Uskladitev zakonodaje z določbami iz ustrezne priloge k pridružitvenemu sporazumu, da se zagotovi uskladitev z najnižjim pragom EU.

12. Industrijska in podjetniška politika

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi nadalje izboljšali poslovno in regulativno okolje v Republiki Moldaviji ter spodbudili naložbe in poslovne dejavnosti vseh vrst podjetij, s poudarkom na MSP, vključno z mikropodjetji. To bo med drugim vključevalo:

— sprejetje in izvajanje novega programa za razvoj sektorja MSP za obdobje 2021–2025 na podlagi najnovejše ocene akta za mala podjetja;

— krepitev zmogljivosti Organizacije za razvoj malih in srednjih podjetij (ODIMM) za izvajanje podpornih programov za MSP;

— olajšanje sodelovanja Republike Moldavije v novem programu za enotni trg, konkurenčnost in podjetja (del za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja, vključno z nadaljnjimi ukrepi evropske podjetniške mreže in programa Erasmus za mlade podjetnike);

— okrepitev poslovnih združenj (vključno s sektorskimi združenji), da se izboljša dialog med javnim in zasebnim sektorjem;

— sodelovanje pri nadaljnjem izboljšanju dostopa do financiranja za MSP, tudi z mednarodnimi finančnimi institucijami;

— okrepitev ponudnikov storitev za razvoj podjetništva;

— spodbujanje zelene prakse MSP v njihovih delovnih procesih za učinkovito rabo virov in trajnostno gospodarstvo;

— spodbujanje razvoja programov in instrumentov za povečanje konkurenčnosti MSP v skladu s pristopom pametne specializacije za nacionalni in regionalni razvoj;

— olajšanje prenosa tehnologij ter izboljšanje znanja, zmogljivosti in pripravljenosti MSP za izvajanje inovacij;

— podpiranje digitalne preobrazbe zasebnega sektorja z omogočanjem digitalne pismenosti, spodbujanjem avtomatizacije in uporabe umetne inteligence;

— krepitev socialnega podjetništva, zlasti na podeželju, kot izvedljivega poslovnega pristopa za moldavska MSP, da bi se zmanjšale socialne neenakosti, ustvarila delovna mesta in prikrajšanim skupinam olajšal dostop do gospodarskih priložnosti;

— sodelovanje z Republiko Moldavijo in podpiranje te države pri sprejemanju z dokazi podprtih in učinkovitih ukrepov za podporo moldavskim MSP in zaposlenim med pandemijo COVID-19 in v fazi okrevanja po pandemiji COVID-19.

13. Kmetijstvo in razvoj podeželja

Pogodbenici bosta sodelovali pri približevanju politike in zakonodaje skupni kmetijski politiki (SKP) EU ter si zlasti prizadevali za:

— spodbujanje posodobitve kmetijstva, razvoja sektorjev z dodano vrednostjo in izvoznim potencialom ter hkrati zagotavljanje prenosa znanja na kmete;

— zagotavljanje trajnostnega upravljanja naravnih virov, zlasti v boju proti eroziji prsti, podpiranje ekološkega kmetovanja in izvajanje ukrepov, povezanih s podnebjem;

— zmanjšanje ranljivosti kmetijskega sektorja zaradi podnebnih tveganj;

— izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih, vključno z diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti na teh območjih in razvojem podeželskega turizma;

— nadaljnje uvajanje pristopa LEADER in razširitev sodelovanja z lokalnimi akcijskimi skupinami. Ta pristop bosta vključili v nacionalne politike razvoja podeželja;

— oblikovanje, spodbujanje in izvajanje sektorskih programov za določene kmetijske podsektorje;

— razvoj zmogljivosti centralnih in lokalnih uprav na področju politik razvoja podeželja;

— okrepitev zmogljivosti agencije za intervencije in plačila v kmetijstvu, da se zagotovijo preglednost, učinkovitost in predvidljivost izplačane državne pomoči;

— razvoj in izvajanje programa NARDS 2020+.

14. Ribiška in pomorska politika

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za:

— v treh do štirih letih: — spodbujanje celostnega pristopa k vodnim, morskim in pomorskim zadevam z vzpostavitvijo medresorskega usklajevalnega mehanizma za pomorske zadeve, ki ga bod