SL Uradni list Evropske unije L 11/9

Izjave za zapisnik Sveta

Kazalo

1. Izjava Sveta k členu 20.12 „Camcording“ (izvrševanje kazenskopravnih ukrepov na področju pravic intelektualne lastnine). 11

2. Izjava Sveta o začasni uporabi člena 20.7 „Odobrena zaščita“ (pristojnosti držav članic v zvezi z moralnimi pravicami, ki so zaščitene z Bernsko konvencijo). 11

3. Izjava Sveta o začasni uporabi določb o prevozu in prevoznih storitvah (v zvezi z delitvijo pristojnosti). 11

4. Izjava Sveta o začasni uporabi poglavij 22, 23 in 24: „Trgovina in trajnostni razvoj“, „Trgovina in delo“ ter „Trgovina in okolje“ (v zvezi z delitvijo pristojnosti). 11

5. Izjava Sveta o uporabi Uredbe (EU) št. 912/2014 o „finančnih odgovornostih“ za reševanje naložbenih sporov. 11

6. Izjava Komisije o zaščiti geografskih označb. 11

7. Izjava Komisije o zaščiti previdnostnega načela v sporazumu CETA. 12

8. Izjava Komisije o vodi. 12

9. Izjava Komisije o vsebini pravnih podlag , ki jih je dodal Svet. 12

10. Izjava Irske (o naslovu V tretjega dela PDEU). 13

11. Izjava Združenega kraljestva (o naslovu V tretjega dela PDEU). 13

12. Izjava Madžarske (o začasni uporabi sporazuma CETA) 13

13. Izjava Portugalske (o začasni uporabi sporazuma CETA in avtonomnosti odločanja o zadevah v nacionalni pristojnosti). 13

14. Izjava Grčije (o zaščiti zaščitene označbe porekla (ZOP) „Feta“ v sporazumu CETA). 13

15. Izjava Sveta o obsegu začasne uporabe sporazuma CETA 14

16. Izjava Sveta o začasni uporabi določb o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij (delitev pristojnosti). 14

17. Izjava Sveta o začasni uporabi določb o zaščiti delavcev (delitev pristojnosti). 14

18. Izjava Komisije o odločitvah Skupnega odbora CETA. 15

19. Izjava Sveta in držav članic o odločitvah Skupnega odbora CETA. 15

20. Izjava Sveta o prenehanju začasne uporabe sporazuma CETA. 15

21. Izjava Nemčije in Avstrije o prenehanju začasne uporabe sporazuma CETA. 15

22. Izjava Poljske o prenehanju začasne uporabe sporazuma CETA. 15

23. Izjava Slovenije (o dvostranskem sistemu sodišč za naložbe in številnih drugih vprašanjih). 15

24. Izjava Avstrije (o stališčih, ki se v imenu Unije zavzamejo v skupnem odboru). 16

25. Izjava Poljske (o obsegu nacionalne pristojnosti in številnih drugih vprašanjih). 16

26. Izjava Komisije o nadaljnji prepovedi uporabe snovi s hormonalnim delovanjem za spodbujanje rasti pri rejnih živalih (na primer hormonsko obdelano goveje meso). 17

27. Izjava Komisije o javnem naročanju. 17

28. Izjava Komisije o belgijskem sistemu obveznega zavarovanja in družbah za vzajemno zavarovanje po belgijskem pravu. 17

29. Izjava Komisije o javnih storitvah. 18

30. Izjava Komisije o nadaljnji uporabi zakonodaje EU glede gensko spremenjenih proizvodov v zvezi z živili, krmo in gojenjem. 18

31. Izjava Komisije o pomenu izraza „znaten del dejavnosti“ v členu 8.1 Sporazuma („opredelitve“ naložb). 18

32. Izjava Sveta in Komisije o kmetijstvu v sporazumu CETA. 18

33. Izjava Evropske komisije o dosegi cilja popolne vizumske vzajemnosti s Kanado za romunske in bolgarske državljane. 19

34. Izjava Bolgarije (o brezvizumskem režimu za potovanja). 19

35. Izjava Romunije (o brezvizumskem režimu za potovanja). 19

36. Izjava Komisije in Sveta o zaščiti naložb in sistemu sodišča za naložbe. 20

37. Izjava Kraljevine Belgije o pogojih za polna pooblastila zvezne države in zveznih enot za podpis sporazuma CETA. 21

38. Izjava pravne službe Sveta o pravni naravi skupnega interpretativnega instrumenta. 22

IZJAVE:

Naslednje izjave so sestavni del okvira, v katerem Svet sprejema sklep o odobritvi podpisa sporazuma CETA v imenu Unije. Ob tej priložnosti bodo vključene tudi v zapisnik Sveta.

1. Izjava Sveta k členu 20.12

Svet izjavlja, da dogovor med državami članicami o izvrševanju kazenskopravnih ukrepov na področju pravic intelektualne lastnine ne bo pomenil precedensa za prihodnje sporazume med Evropsko unijo in tretjimi državami.

2. Izjava Sveta o začasni uporabi člena 20.7

Svet izjavlja, da njegov sklep, kolikor določa začasno uporabo člena 20.7 s strani EU, ne vpliva na delitev pristojnosti med EU in državami članicami, če se nanaša na moralne pravice, ki so zaščitene z Bernsko konvencijo.

3. Izjava Sveta o začasni uporabi določb o prevozu in prevoznih storitvah

Svet Evropske unije izjavlja, da njegov sklep, kolikor določa začasno uporabo določb na področju prevoznih storitev, ki sodijo v področje uporabe deljenih pristojnosti med EU in državami članicami, s strani EU, na tem področju ne vpliva na delitev pristojnosti med njimi in državam članicam ne preprečuje izvajanja njihovih pristojnosti s Kanado v zadevah, ki niso zajete v ta sporazum, ali z drugo tretjo državo na področju prevoznih storitev, ki sodijo v navedeno področje.

4. Izjava Sveta o začasni uporabi poglavij 22, 23 in 24:

Svet Evropske unije izjavlja, da njegov sklep, kolikor določa začasno uporabo določb iz poglavij 22, 23 in 24, ki sodijo v področje uporabe deljenih pristojnosti med EU in državami članicami, s strani EU, na tem področju ne vpliva na delitev pristojnosti med njimi in državam članicam ne preprečuje izvajanja njihovih pristojnosti s Kanado v zadevah, ki niso zajete v ta sporazum, ali z drugo tretjo državo.

5. Izjava Sveta o uporabi Uredbe (EU) št. 912/2014

Svet opozarja, da se Uredba (EU) št. 912/2014 z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za upravljanje finančnih odgovornosti, povezanih s sodišči za reševanje sporov med vlagatelji in državo, ustanovljenimi z mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Evropska unija, uporablja za vse zahtevke in spore, usmerjene zoper EU ali katero od njenih držav članic, v skladu z Oddelkom F (reševanje naložbenih sporov med vlagatelji in državami) poglavja 8 sporazuma CETA.

6. Izjava Komisije o zaščiti geografskih označb

1. Komisija bo med sedanjimi ali prihodnjimi pogajanji o geografskih označbah, vključno z zaščitenimi označbami porekla in zaščitenimi geografskimi označbami, v tesnih stikih s posameznimi zainteresiranimi državami članicami prek razpoložljivih posvetovalnih struktur in bo sprejemala tudi sprotne prošnje za nadaljnja posvetovanja.

2. Komisija se zavezuje, da si bo v sedanjih ali prihodnjih pogajanjih o trgovinskih sporazumih prizadevala za najvišjo možno raven zaščite geografskih označb, registriranih v Uniji, pri čemer se upoštevajo razmere na trgu v vsaki trgovinski partnerici in interesi držav članic.

3. Komisija je seznanjena s pomisleki Grčije glede rezultatov v zvezi z zaščito nekaterih geografskih označb v okviru celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma (CETA) med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, zlasti v zvezi z zaščiteno označbo porekla „feta“. Komisija priznava, da je z rezultati, doseženimi v okviru sporazuma CETA v zvezi s pogoji iz člena 20.21, vključno s feto, zagotovljena stopnja zaščite, ki ne ustvarja precedensa za tekoča ali prihodnja pogajanja.

4. Komisija potrjuje svojo namero, da glede na sporazum CETA zagotovi dosledno izvajanje zaščite geografskih označb, predvidenih v tem sporazumu, med drugim določb za upravno izvrševanje, in v zvezi s subjekti, ki so upravičeni do uporabe izjem v skladu s členom 20.21.

5. Komisija se zavezuje, da bo v celoti izkoristila mehanizme odbora CETA za geografske označbe, ustanovljenega v skladu s členom 26.2 sporazuma, da bodo tako kanadski potrošniki ustrezno obveščeni o resnični kakovosti in značilnostih proizvodov iz člena 20.21 sporazuma.

6. Komisija se zavezuje, da bo najpozneje v petih letih uporabila ustrezne mehanizme, določene v sporazumu CETA, da bi dosegli enako raven zaščite za vse geografske označbe EU s seznama v Prilogi 20-A sporazuma, tudi za feto.

7. Komisija se zavezuje, da bo v celoti uporabljala mehanizme iz člena 26.2 sporazuma CETA v zvezi z geografskimi označbami, vključno z zaščitenimi geografskimi označbami in zaščitenimi označbami porekla, da bi na podlagi zahteve države članice EU v sporazum vključili nove geografske označbe.

8. Glede na možnosti iz Uredbe (EU) št. 1144/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo, ki se izvajajo na notranjem trgu in v tretjih državah, bo Komisija državam članicam ter proizvajalcem in izvoznikom proizvodov z geografskimi označbami, zlasti najbolj ranljivim med njimi, še naprej zagotavljala podporo pri promoviranju geografskih označb.

7. Izjava Komisije o zaščiti previdnostnega načela v sporazumu CETA

Komisija potrjuje, da Evropska unija in njene države članice s sporazumom CETA ohranjajo možnost uporabe svojih temeljnih načel, ki veljajo za regulativne dejavnosti. Za Evropsko unijo so ta načela določena v Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, vključujejo pa zlasti previdnostno načelo, kot je omenjeno v členu 191 in ki se odraža v členih 168(1) ter 169(1) in (2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Zato Komisija potrjuje, da v sporazumu CETA ni ničesar, kar bi preprečevalo uporabo previdnostnega načela v Evropski uniji, kot je določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije.

8. Izjava Komisije o vodi

Komisija potrjuje, da sporazum CETA ne bo z ničemer posegal v pravico posamezne države članice, da samostojno odloča o uporabi in varstvu svojih vodnih virov. V členu 1.9 sporazuma CETA je ponovno potrjeno, da sporazum z ničemer ne zavezuje Evropske unije, da dovoli komercialno uporabo vode za kateri koli namen. Sporazum bi v tem sektorju veljal le, če bi se Evropska unija ali njene države članice samostojno odločile, da dovolijo komercialno uporabo vode.

Tudi če se država članica Evropske unije odloči dovoliti komercialno uporabo vode, s sporazumom CETA v celoti ohranja možnost preklica svoje odločitve v zvezi s tem, pa tudi pravico do urejanja komercialne uporabe vode za namene javne politike.

9. Izjava Komisije o vsebini pravnih podlag

Komisija ugotavlja, da je Svet vsebinskim pravnim podlagam, ki jih je Komisija predlagala za sklep Sveta o podpisu celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, dodal člene 43(2), 153(2) in 192(1) PDEU. Po mnenju Komisije ta sprememba ni upravičena, saj vsa zadevna vprašanja v celoti spadajo na področje uporabe člena 207 PDEU.

10. Izjava Irske

Če bo treba zaradi izvajanja sporazuma s strani Evropske unije uporabiti ukrepe iz naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, bodo v celoti upoštevane določbe iz Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

11. Izjava Združenega kraljestva

Združeno kraljestvo pozdravlja podpis celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani.

Vendar pa Združeno kraljestvo meni, da sporazum vsebuje določbe, ki se nanašajo na začasno prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov in razlogov ponovnega sprejema ter izhajajo iz naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije. Združeno kraljestvo opozarja, da v skladu s členom 2 Protokola (št. 21) k Pogodbama o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, nobena določba katerega koli mednarodnega sporazuma, ki ga je Unija sklenila na podlagi tega naslova, za Združeno kraljestvo ni zavezujoča niti se v njem ne uporablja, razen če Združeno kraljestvo v skladu s členom 3 Protokola pošlje uradno obvestilo o svoji nameri, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi predlaganega ukrepa.

Zato je Združeno kraljestvo v skladu s členom 3 Protokola št. 21 uradno obvestilo predsednika Sveta, da namerava sodelovati pri sklepih Sveta, kolikor se ti nanašajo na začasno prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov.

12. Izjava Madžarske o začasni uporabi celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani

Madžarska poudarja, da bo zaradi začasne uporabe s strani Evropske unije tistih delov celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter med Kanado na drugi strani, ki so v deljeni pristojnosti, po potrebi spremenila nacionalno zakonodajo, kot to narekuje narava madžarskega pravnega reda, v povezavi z nacionalnim postopkom ratifikacije, ki ga bo začela, ko bo to ustrezno.

13. Izjava Portugalske

Ob spoštovanju načela deljene pristojnosti med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, kot ga opredeljujeta Pogodbi, sklepi Sveta o odobritvi sklenitve, podpisa in začasne uporabe celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani ne vplivajo na avtonomnost odločanja Portugalske o zadevah v njeni nacionalni pristojnosti; odločitev Portugalske, da jo Sporazum zavezuje, je v skladu z ustavnopravnimi načeli in postopki odvisna od notranjepravne ratifikacije in začetka veljavnosti sporazuma v mednarodnem pravnem sistemu.

14. Izjava Grčije

Grčija opozarja, da rezultati, doseženi v pogajanjih o celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu (CETA) med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, zagotavljajo le minimalno raven zaščite za „feto“, tj. grški sir, ki je v skladu z zakonodajo EU o zaščiteni označbi porekla (ZOP) za proizvode upravičen do posebne zaščite, in torej ne pomenijo precedensa za prihodnje trgovinske sporazume EU s tretjimi državami.

Grčija meni, da bi morala biti ZOP „feta“, ki je ena od glavnih geografskih označb EU, deležna enake ravni zaščite kot druge geografske označbe EU podobnega pomena. Meni tudi, da zaščita ZOP „feta“, pa tudi drugih geografskih označb, bistveno prispeva k spodbujanju regionalnega razvoja, rasti in zaposlovanja v Evropski uniji. Rezultati, doseženi v zvezi s specifično zaščito ZOP „feta“ v okviru sporazuma CETA, ne upoštevajo navedenega cilja in zato ne zagotavljajo popolne zaščite na kanadskem trgu.

Grčija je v zvezi s tem v celoti seznanjena z zavezo Evropske komisije, da bo (a) v okviru sedanjih ali prihodnjih pogajanj o trgovinskih sporazumih s tretjimi državami zagotovila najboljšo možno raven zaščite za vse geografske označbe EU, vključno z ZOP „feta“, pri čemer bo ustrezno upoštevala navedeni cilj, in (b) sprejela vse ukrepe, potrebne za zaščito ZOP „feta“ ne le v EU, temveč tudi na trgih tretjih držav, zlasti kar zadeva uporabo nepoštenih praks, ki povzročajo zavajanje potrošnikov.

Grčija v zvezi s tem pozdravlja izjavo Evropske komisije, ki vključuje (1) zavezo, da bo med sedanjimi ali prihodnjimi pogajanji o geografskih označbah v tesnih stikih z zainteresiranimi državami članicami, (2) zavezo, da si bo v sedanjih ali prihodnjih pogajanjih s tretjimi državami prizadevala za najvišjo možno raven zaščite geografskih označb, (3) namero, da bo v sodelovanju z vsemi pristojnimi kanadskimi organi poskrbela za dosledno uveljavljanje zaščite, predvidene v sporazumu CETA, kar vključuje predvsem vzpostavitev ustreznih kanadskih upravnoizvršilnih mehanizmov in postopkov, s katerimi naj bi kanadski notranji trg prilagodili določbam sporazuma CETA, pa tudi registracijo kanadskih subjektov, upravičenih do izjem iz člena 20.21., (4) zavezo, da bo v celoti izkoristila mehanizme odbora CETA za geografske označbe ter s tem zagotovila, da bodo kanadski potrošniki ustrezno seznanjeni z resnično kakovostjo in značilnostmi proizvodov iz člena 20.21. sporazuma CETA, (5) zavezo, da bo v petih (5) letih po začetku veljavnosti sporazuma CETA uporabila ustrezne mehanizme, da bi za vse geografske označbe EU iz tega protokola, vključno z označbo ZOP „feta“, dosegli enako raven zaščite, ter (6) namero, da bo preučila možnosti iz Uredbe (EU) št. 1144/2014 in tako podprla Grčijo pri prizadevanjih za spodbujanje geografskih označb.

Grčija namerava spremljati izvajanje navedenih točk, ki jih razume kot izkaz dobre vere pri izvajanju sporazuma CETA.

Ob predložitvi te izjave je Grčija v celoti upoštevala strateške politične in ekonomske vidike sporazuma CETA.

Obseg začasne uporabe sporazuma CETA

15. Izjava Sveta

Svet Evropske unije potrjuje, da bo začasna uporaba veljala le za zadeve, ki sodijo v okvir pristojnosti EU.

16. Izjava Sveta o začasni uporabi določb o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij

Svet Evropske unije izjavlja, da njegov sklep, kolikor določa začasno uporabo določb s področja vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, ki sodijo v področje uporabe deljenih pristojnosti med EU in državami članicami, s strani EU, ne vpliva na delitev pristojnosti med njimi na tem področju in državam članicam ne preprečuje izvajanja njihovih pristojnosti s Kanado ali z drugo tretjo državo v zadevah, ki niso zajete v ta sporazum.

17. Izjava Sveta o začasni uporabi določb o zaščiti delavcev

Svet Evropske unije izjavlja, da njegov sklep, kolikor določa začasno uporabo določb s področja zaščite delavcev, ki sodijo v področje uporabe deljenih pristojnosti med EU in državami članicami, s strani EU, ne vpliva na delitev pristojnosti med njimi na tem področju in državam članicam ne preprečuje izvajanja njihovih pristojnosti s Kanado ali z drugo tretjo državo v zadevah, ki niso zajete v ta sporazum.

Odločitve Skupnega odbora CETA

18. Izjava Komisije

Opozoriti je treba, da ni verjetno, da bo v bližnji prihodnosti potrebna kakršna koli odločitev o spremembi sporazuma CETA in kakršna koli zavezujoča razlaga navedenega sporazuma s strani Skupnega odbora CETA. Zato Komisija ne namerava predložiti nobenega predloga v skladu s členom 218(9) za spremembo sporazuma CETA ali za sprejetje zavezujoče razlage navedenega sporazuma, preden se zaključi postopek v glavni stvari pred nemškim ustavnim sodiščem.

19. Izjava Sveta in držav članic

Svet in države članice opozarjajo, da se v primeru, ko odločitev Skupnega odbora CETA sodi v pristojnost držav članic, stališče, ki ga zavzamejo Unija in njene države članice v okviru Skupnega odbora CETA, sprejme v medsebojnem soglasju.

Prenehanje začasne uporabe sporazuma CETA

20. Izjava Sveta

Če bo ratifikacija sporazuma CETA dokončno in nepreklicno zavrnjena zaradi odločitve ustavnega sodišča ali po končanju drugih ustavnih procesov in uradnem obvestilu vlade zadevne države, se sporazum mora nehati začasno uporabljati in se tudi bo prenehal uporabljati. Potrebni ukrepi bodo sprejeti v skladu s postopki EU.

21. Izjava Nemčije in Avstrije

Nemčija in Avstrija izjavljata, da lahko kot pogodbenici sporazuma CETA uveljavljata svoje pravice, ki izhajajo iz člena 30.7(3)(c) navedenega sporazuma. Potrebni ukrepi bodo sprejeti v skladu s postopki EU.

22. Izjava Poljske

Poljska izjavlja, da lahko kot pogodbenica sporazuma CETA uveljavlja svojo pravico, ki izhaja iz člena 30.7(3)(c) navedenega sporazuma. Vsi potrebni ukrepi bodo sprejeti v skladu s postopki EU.

23. Izjava Slovenije

Republika Slovenija ob opozarjanju na zelo občutljivo naravo poglavja o naložbah meni, da soglasje k podpisu sporazuma CETA ne prejudicira temeljnega stališča Republike Slovenije glede dvostranskega sistema sodišč za naložbe. Ob upoštevanju različnih pomislekov, izraženih med pogajanji o določbah glede sistema sodišča za naložbe, Republika Slovenija pričakuje, da se bo sistem sodišča za naložbe še naprej stalno razvijal v skladu s skupno razlagalno izjavo in pravom Evropske unije ter da se bodo zadevne določbe sporazuma CETA nadgradile z izboljšavami še pred ustanovitvijo večstranskega naložbenega sodišča in pritožbenega mehanizma za reševanje naložbenih sporov.

Na podlagi delitve pristojnosti med Evropsko unijo in njenimi državami članicami v skladu s Pogodbama sklep Sveta, s katerim se odobri začasna uporaba sporazuma CETA med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani, ne vpliva na samostojno odločanje Republike Slovenije o tem, ali bo zanjo zavezujoč v zvezi z zadevami, ki spadajo v njeno nacionalno pristojnost. To pomeni, da je treba sklicevanje na notranje zahteve in postopke, potrebne za njegovo začasno uporabo, v navedenem sporazumu v primeru Republike Slovenije razumeti kot sklicevanje na dokončanje ratifikacijskih postopkov.

Republika Slovenija razume, da sporazum CETA ne bo vplival na zakonodajo Evropske unije ali Kanade glede postopka odobritve, dajanja na trg, gojenja in označevanja GSO in proizvodov, pridobljenih z novimi tehnikami žlahtnjenja, ter predvsem na možnost držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju. Poleg tega Republika Slovenija razume, da nič v sporazumu CETA ne bo preprečilo uporabe previdnostnega načela v Evropski uniji, kot je določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Kar zadeva vodo, Republika Slovenija razume, da ta sporazum z ničemer ne uvaja obveznosti za Evropsko unijo in njene države članice, ki bi presegale določbe EU zakonodaje ali omejevale pravice pogodbenic, da sprejmejo ali ohranijo kakršen koli ukrep za upravljanje, varovanje in ohranjanje svojih vodnih virov (bodisi za komercialno uporabo, pitno vodo, mešano ali drugačno uporabo), vključno s pravico pogodbenic do omejevanja ali odpovedi že podeljenih vodnih pravic. Republika Slovenija prav tako razume, da se za vodne vire, ki se uporabljajo za zagotavljanje pitne vode (tudi kadar se ti vodni viri uporabljajo tako za zagotavljanje pitne vode kot tudi za kakšen drug namen) tretji odstavek člena 1.9 ne uporablja.

24. Izjava Avstrije

Republika Avstrija opozarja, da se skuša doseči medinstitucionalni dogovor, s katerim naj bi se prek Sveta Evropske unije zagotovilo ustrezno sodelovanje držav članic pri sprejemanju odločitev o določitvi stališč, ki se v skladu s členom 218(9) PDEU zavzamejo v skupnem odboru, ustanovljenem s sporazumom. Za zagotovitev sodelovanja državnega zbora (Nationalrat) pri takšnih odločitvah opozarjamo na člen 23e ustave.

25. Izjava Poljske

Glede na delitev pristojnosti med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, kot je določena v Pogodbah, je treba potrditi, da sklepi Sveta o odobritvi podpisa, začasni uporabi in sklenitvi Celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma (CETA) med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani ne vplivajo na avtonomijo odločanja Republike Poljske o vprašanjih, ki so v njeni nacionalni pristojnosti; njena odločitev o sklenitvi sporazuma v skladu z načeli in ustavnimi določbami bo odvisna od končanja notranjih ratifikacijskih postopkov.

V sporazumu je pojem „naložba“ široko opredeljen. Da bi pregnali dvome glede dogovorjene opredelitve tega pojma, Republika Poljska izjavlja, da ta koncept razume tako, kot da so pravno zaščitene samo „dejanske“ naložbe. V zvezi s tem Republika Poljska, prvič, za „dejanske“ naložbe, zaščitene v skladu s sporazumom CETA, šteje naložbe v fazi po ustanovitvi, tj. fazi, ko vlagatelj pridobi upravni sklep (dokončni/izvršljivi sklep, ki omogoča uresničitev pravice, podeljene z navedenim sklepom) ali druga dokončna/izvršljiva soglasja, določena z zakonom, če zakon določa, da je za naložbo potreben sklep ali soglasje. Drugič, takšno odločbo ali soglasje mora izvršiti vlagatelj. Tretjič, Republika Poljska kot dokaz za „dejansko“ naložbo razume to, da se za njeno izvršitev dejansko uporabi kapital ali druga sredstva.

Sporazum CETA uvaja sistem sodišča za naložbe. Republika Poljska si bo prizadevala za to, da se določijo natančna pravila za izbor sodnikov, tako da bo v sestavi sodišča odsevana raznolikost pravnih sistemov v Evropski uniji in upoštevana geografska uravnoteženost med državami članicami EU. V idealnem primeru bi moral biti izbran sodnik s temeljitim poznavanjem poljskega pravnega sistema.

Sporazum CETA pogodbenicam omogoča, da na svojem ozemlju določijo predpise, s katerimi bodo dosegle legitimne cilje politike. Republika Poljska izjavlja, da so zanjo upravičeni zlasti predpisi za zagotovitev visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, vključno s pravičnimi delovnopravnimi pravili, zasebnostjo in varstvom podatkov, visoke ravni varstva za rastline in živali, varnosti in kakovosti hrane, varstva okolja in interesov potrošnikov, tudi na tako občutljivih področjih, kot sta dejanski nadzor in uporaba gensko spremenjenih organizmov (GSO). V zvezi z GSO Republika Poljska meni, da sporazum CETA ne vpliva na veljavna pravila v EU ter da zagotavlja zaščito trgov EU in poljskega trga pred nezaželenim dotokom gensko spremenjenih izdelkov.

Republika Poljska je prepričana, da bo sporazum CETA z odpravo ovir in zmanjšanjem trgovinskih stroškov koristil najširšemu krogu naše družbe ter malim in srednjim podjetjem. S sporazumom CETA se bo izboljšala kakovost življenja državljanov Poljske, ne da bi se znižali standardi EU.

26. Izjava Komisije o nadaljnji prepovedi uporabe snovi s hormonalnim delovanjem za spodbujanje rasti pri rejnih živalih (na primer hormonsko obdelano goveje meso)

Komisija potrjuje, da sporazum CETA v ničemer ne vpliva na zakonodajo Evropske unije o hormonsko obdelanem govejem mesu. Navedeni sporazum zlasti ne uvaja nobenih dodatnih obveznosti za Evropsko unijo, kar zadeva uvoz hormonsko obdelanega govejega mesa. Evropska unija bo lahko torej še naprej uporabljala veljavno zakonodajo o prepovedi uporabe snovi s hormonalnim delovanjem za spodbujanje rasti pri rejnih živalih (Direktiva 96/22/ES, kot je bila spremenjena z Direktivo 2003/74/ES), kar ji omogoča nadaljnjo prepoved proizvodnje ali uvoza mesa in proizvodov, pridobljenih iz živali, rejenih s takimi snovmi.

V zvezi s tem Komisija opozarja, da morajo imeti tretje države, ki imajo dovoljenje za izvoz mesa v EU in ki same dovoljujejo uporabo rastnih hormonov za domačo uporabo, vzpostavljene ločene proizvodne sisteme, da bi preprečile prisotnost prepovedanih snovi v mesu, izvoženem v EU. Te sisteme je treba nadzirati v skladu z določbami zakonodaje EU (Direktiva 96/23/ES o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in živalskih proizvodih). Sporazum CETA teh zahtev ne spreminja.

Meso in sveže meso s poreklom iz tretjih držav, tudi iz Kanade, se sme uvoziti v Evropsko unijo le, če izpolnjuje vse uvozne pogoje Evropske unije, kar potrjuje veterinarsko spričevalo pristojnega organa države izvoznice, katerega zanesljivost za izdajo spričeval o skladnosti z uvoznimi zahtevami Evropske unije je uradno priznala Komisija.

27. Izjava Komisije o javnem naročanju

Komisija potrjuje sposobnost naročnikov iz obeh pogodbenic, da v postopkih javnega naročanja uporabljajo okoljska, socialna ali z zaposlovanjem povezana merila in pogoje. Države članice bodo še naprej lahko uporabljale možnost iz direktive EU o javnih naročilih (Direktiva 2014/24/EU z dne 26. februarja 2014, zlasti člena 67.2 in 70 direktive), da uporabljajo takšna merila in pogoje. Poleg tega pogodbenice opozarjajo, da se v zvezi s subjekti na podcentralni ravni, kot so regije, občine in drugi lokalni subjekti, poglavje o naročilih uporablja samo za javna naročila blaga in storitev, katerih vrednost presega zgornjo mejo 200 000 posebnih pravic črpanja (SDR) (glej Prilogo 19-2). V zvezi s tem obveznosti Evropske unije v sporazumu CETA ne presegajo njenih obveznosti znotraj STO v okviru Sporazuma o javnih naročilih, saj so zgornje meje v sporazumu CETA za javna naročila blaga in storitev enake kot v Sporazumu o javnih naročilih. Poleg tega so zgornje meje v sporazumu CETA višje od tistih, ki veljajo v skladu z direktivami Evropske unije o javnih naročilih.

28. Izjava Komisije o belgijskem sistemu obveznega zavarovanja in družbah za vzajemno zavarovanje po belgijskem pravu

Evropska komisija in belgijska vlada menita, da nobena določba sporazuma Belgiji ne nalaga spremembe obstoječega sistema obveznega zavarovanja.

Evropska komisija in belgijska vlada potrjujeta, da so po njunem mnenju ukrepi, ki vplivajo na storitve, ki jih belgijske družbe za vzajemno zavarovanje zagotavljajo kot storitve v splošnem interesu v okviru belgijskega sistema obveznega zavarovanja, izključeni iz poglavja 13 (finančne storitve) sporazuma na podlagi člena 13.2(5). Poleg tega tudi menita, da bi v primeru, ko nekatere od teh storitev niso označene kot finančne storitve, za takšne storitve veljali pridržki EU glede socialnih storitev, ki se glasijo: „EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani vsak ukrep v zvezi z zagotavljanjem vseh socialnih storitev, za katere se dodelijo javna sredstva ali državna pomoč v kateri koli obliki ter se zato ne štejejo kot privatno financirane, in v zvezi z dejavnostmi ali storitvami, ki so del javne pokojninske sheme ali zakonsko določenega sistema socialne varnosti.“

Poleg tega se s sporazumom v primerjavi s pravom EU ali veljavnimi mednarodnimi obveznostmi Evropske unije in Belgije, zlasti Splošnim sporazumom Svetovne trgovinske organizacije o trgovini s storitvami (GATS), ne ustvarjajo nobene dodatne obveznosti ali kategorije v zvezi z zasebnim zdravstvenim zavarovanjem.

29. Izjava Komisije o javnih storitvah

Sporazum v ničemer ne vpliva na sposobnost Evropske unije in njenih držav članic, da določijo in zagotavljajo javne storitve, vključno s storitvami splošnega gospodarskega pomena.

Sporazum v ničemer ne bo preprečeval ali omejeval opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena, ki se zagotavljajo v skladu s členoma 14 in 106 Pogodbe o delovanju Evropske unije, Protokolom št. 26 k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije ter členom 36 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Zlasti se razume, da v primeru, ko takšne storitve niso storitve, ki se zagotavljajo v okviru izvajanja javnih pooblastil, prevzete obveznosti (vključno z obveznostmi glede dostopa do trga iz členov 8.4, 9.6 in 13.6 sporazuma) ter pridržki EU in njenih držav članic v zvezi s takšnimi storitvami, vključno z javnimi storitvami, kot so izobraževanje, zdravstvo in socialne storitve, zagotavljajo, da lahko države članice še naprej izvajajo storitve splošnega gospodarskega pomena, kot se jim zdi primerno in v skladu z zakonodajo EU. Treba je opozoriti, da se sistem sodišča za naložbe ne uporablja za določbe v zvezi z dostopom do trgov.

30. Izjava Komisije o nadaljnji uporabi zakonodaje EU glede gensko spremenjenih proizvodov v zvezi z živili, krmo in gojenjem

Komisija potrjuje, da sporazum CETA ne pomeni nobene spremembe zakonodaje EU, kar zadeva oceno tveganja in odobritev, označevanje in sledljivost gensko spremenjenih živil in krme, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi ter Uredbi (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS. V zvezi z gensko spremenjenimi proizvodi za gojenje se še naprej uporablja postopek odobritve EU, kot je določen v Direktivi 2001/18/ES, države članice pa imajo še naprej možnost, da omejijo ali prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov (GSO) na svojem ozemlju v skladu s pogoji, določenimi v Direktivi (EU) 2015/412 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o spremembi Direktive 2001/18/ES.

31. Izjava Komisije o pomenu izraza „znaten del dejavnosti“ v členu 8.1 Sporazuma

Izraz „znaten del dejavnosti“ v sporazumu CETA je treba razumeti v istem smislu kot izraz „poslovna dejavnost večjega obsega“, uporabljen v odstavku 6 V. člena Splošnega sporazuma STO o trgovini s storitvami, oziroma izraz „znatna poslovna dejavnost“, uporabljen v odstavku (m) XXVIII. člena navedenega sporazuma. EU je uradno obvestila STO (1), da ta izraz razume enako kot izraz „dejanska in trajna povezava z gospodarstvom“, uporabljen v Splošnem programu za odpravo omejitev svobode ustanavljanja podjetij, ki ga je Svet sprejel 15. januarja 1962 v skladu s členom 54 Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (2).

Iz tega izhaja, da bi po mnenju Komisije kanadska družba, ki ni v lasti kanadskih državljanov, spor lahko v skladu z oddelkom F poglavja osem Sporazuma predložila le, če lahko dokaže, da v Kanadi opravlja znaten del dejavnosti, ki imajo dejansko in trajno povezavo s kanadskim gospodarstvom, v smislu sedeža, kot se uporablja v Pogodbi o EU. To bo tudi podlaga za odnos Komisije pri izvajanju sporazuma CETA.

32. Izjava Sveta in Komisije o kmetijstvu v sporazumu CETA

Svet in Komisija opozarjata na občutljivost vprašanja, povezanega s trgovino s kmetijskimi proizvodi, v trgovinskih pogajanjih Evropske unije s tretjimi državami, zlasti z velikim kmetijskim izvoznikom, kot je Kanada.

Svet in Komisija ugotavljata, da je Evropska unija v sporazumu CETA omogočila odprtje svojega trga za nekatere občutljive proizvode (na primer govedino in svinjino), ki je izravnano z odprtjem kanadskega trga, kar zadovoljuje pomembne evropske izvozne interese, na primer glede sira, vina in žganih pijač, sadja in zelenjave ter predelanih proizvodov in geografskih označb.

Svet in Komisija obenem opozarjata, da je Evropska unija v sporazumu CETA ohranila raven tarifne obravnave, ki presega okvir koncesij za občutljive proizvode, vezanih na količino. Poleg tega Evropska unija ohranja tudi možnost uporabe vseh zaščitnih instrumentov, ki so potrebni za popolno zaščito vseh občutljivih kmetijskih proizvodov v Uniji v skladu z njenimi zavezami v okviru STO. Zaščitni instrumenti, temelječi na XIX. členu Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (iz leta 1994) in Sporazumu STO o zaščitnih ukrepih, zajemajo Uredbo (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za izvoz in člen 194 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, ki od Komisije med drugim zahtevata, da ukrepa v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka države članice.

Komisija bo pozorno spremljala dogajanje na področju trgovine z občutljivimi kmetijskimi proizvodi, zlasti s Kanado, med drugim s postopki, predvidenimi v Prilogi 2–A (Odprava tarif) in Prilogi 2–B (izjava pogodbenic v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot CETA), in bo dosledno uporabljala zgoraj navedene instrumente, kadar bo to potrebno. To vprašanje bo še naprej predmet obravnave v Svetu.

Komisije se zavezuje, da bo v primeru neravnovesij na trgu kmetijskih proizvodov v katerem koli sektorju, čim prej, najpozneje pa v petih delovnih dneh, sprejela potrebne ukrepe v okviru obstoječih predpisov EU, da bi tako ponovno vzpostavili ravnovesje.

Komisija potrjuje, da sporazum CETA ne vpliva na instrumente za podporo kmetijskim proizvodom, ki jih določa zakonodaja EU, skladno z zavezami EU v okviru STO.

33. Izjava Evropske komisije o dosegi cilja popolne vizumske vzajemnosti s Kanado za romunske in bolgarske državljane

Vzajemna odprava vizumske obveznosti je načelo skupne vizumske politike Evropske unije in cilj, ki ga skuša Evropska komisija proaktivno doseči v svojih odnosih s tretjimi državami.

Posledice nedosežene vzajemnosti med Kanado in Evropsko unijo na področju vizumske politike z vidika sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Kanado ter priprave na podpis in ratifikacijo celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med EU in Kanado vztrajno izpostavljata tudi Bolgarija in Romunija.

V procesu, ki naj bi privedel do sklenitve sporazuma CETA, bo Evropska komisija sprejela vse potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovila, da bo Kanada potrdila popolno odpravo vizumskih obveznosti za romunske in bolgarske državljane v časovnem okviru, ki bo zadovoljiv za vse strani, tj. najpozneje do konca leta 2017.

34. Izjava Bolgarije

Bolgarija posebej poudarja, kako pomembno je, da se zagotovi brezvizumski režim za potovanja med EU in Kanado, tako da bodo njuni državljani lahko enakovredno uživali trgovinske in gospodarske priložnosti, ki jih prinaša celoviti gospodarski in trgovinski sporazum.

Bolgarija opozarja na pravno zavezanost obeh pogodbenic, da storita vse za čimprejšnjo vzpostavitev brezvizumskega režima za potovanja med svojima ozemljema za vse državljane z veljavnim potnim listom, kakor določa Sporazum o strateškem partnerstvu med Kanado ter EU in njenimi državami članicami.

Bolgarija izjavlja, da notranje postopke, ki jih je treba izpeljati, da bi celoviti gospodarski in trgovinski sporazum začel veljati v skladu s členom 30.7, odstavek 2, sporazuma, pogojuje s popolno odpravo vizumske obveznosti za vse bolgarske državljane.

35. Izjava Romunije

Romunija opozarja na pomen večje mobilnosti, vključno s potovanji brez vizumov med Evropsko unijo in Kanado, za vse naše državljane, kot je predvideno v sporazumu o strateškem partnerstvu med Kanado in EU.

V zvezi s tem opozarjamo, kako pomembno je celovito in hitro izvajanje sporazuma s Kanado o ukinitvi vizumske obveznosti za vse romunske državljane od 1. decembra 2017, ki bo še dodatno izboljšalo sedanje močne kulturne, izobraževalne, družinske in poslovne odnose med Kanado in Evropo. Celovito in hitro izvajanje tega sporazuma bo tudi dodatno poenostavilo doseganje napredka v notranjih postopkih, ki so potrebni za nacionalne ratifikacije sporazuma CETA in sporazumom o strateškem partnerstvu (SPA).

36. Izjava Komisije in Sveta o zaščiti naložb in sistemu sodišča za naložbe

Namen sporazuma CETA je pomembna reforma reševanja naložbenih sporov, ki temelji na načelih, ki so skupna pravnim sistemom Evropske unije in njenih držav članic ter Kanade, pa tudi mednarodnim pravnim sistemom, ki jih priznavajo Evropska unija in njene države članice ter Kanada, kot so Meddržavno sodišče in Evropsko sodišče za človekove pravice, ter je pomemben korak naprej pri krepitvi spoštovanja zakonitosti. Evropska komisija in Svet menita, da je ta mehanizem, spremenjen na podlagi te izjave, korak k vzpostavitvi večstranskega sodišča za naložbe, ki bo navsezadnje pristojno sodišče za reševanje sporov med vlagatelji in državo.

Vse te določbe so izključene iz področja začasne uporabe celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma; Komisija in Svet potrjujeta, da ne bodo začele veljati, dokler celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma ne bodo ratificirale vse države članice, vsaka v skladu s svojimi ustavnimi postopki.

Komisija se zavezuje, da bo nemudoma nadaljevala pregled mehanizma za reševanje sporov, vendar pravočasno, da bi ga države članice lahko upoštevale pri procesu ratifikacije v skladu z naslednjimi načeli:

Izbor vseh sodnikov sodišča prve stopnje in pritožbenega sodišča bo pod nadzorom evropskih institucij in držav članic izveden strogo, da se zagotovi njuna neodvisnost in nepristranskost ter kar najvišja kompetentnost. Še posebej pri izboru evropskih sodnikov bo trebapaziti tudi na to, da bo – predvsem dolgoročno – zastopana raznolikost evropskih pravnih tradicij. Zato velja naslednje: — Kandidate za evropske sodnike bodo imenovale države članice, ki bodo sodelovale tudi pri ocenjevanju kandidatov. — Brez poseganja v druge pogoje iz člena 8.27.4 celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma bodo države članice predlagale kandidate, ki bodo izpolnjujevali merila iz člena 253(1) PDEU. — Komisija bo v posvetovanju z državami članicami in Kanado poskrbela za prav tako strogo ocenjevanje kandidatur drugih sodnikov sodišča.

Sodniki bodo prejemali redno plačilo od Evropske unije in Kanade. V prihodnje si bo treba prizadevati, da bodo sodniki zaposleni za poln delovni čas.

Etične zahteve za člane sodišč, ki so že določene v celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu, bodo čim prej – in dovolj hitro, da jih bodo države članice lahko preučile med postopkom ratifikacije – podrobneje določene v obveznem in zavezujočem kodeksu ravnanja (kar je prav tako že predvideno v celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu). Ta kodeks bo vključeval zlasti: — natančna pravila ravnanja za kandidate za imenovanje za člana sodišča ali pritožbenega sodišča, zlasti glede razkritja njihovih preteklih ali sedanjih dejavnosti, ki bi lahko vplivale na njihovo imenovanje ali izvajanje funkcije; — natančna pravila ravnanja za člane sodišča ali pritožbenega sodišča med trajanjem njihovega mandata; — natančna pravila ravnanja za člane sodišča ali pritožbenega sodišča po prenehanju njihovega mandata; prepoved opravljanja specifičnih nalog ali poklicev za določeno obdobje po koncu njihovega mandata; — mehanizem sankcij v primeru neupoštevanja pravil ravnanja, ki bo učinkovit in povsem v skladu z načelom neodvisnosti sodstva.

Dostop do tega novega sodišča za najranljivejše uporabnike, tj. MSP in posameznike, bo izboljšan in poenostavljen. V ta namen: — bo mešani odbor sprejel dopolnilna pravila iz člena 8.39.6 celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma, namenjena zmanjšanju finančnega bremena za tožeče stranke, če so to fizične osebe ali mala ali srednja podjetja; pripravljena bodo tako, da jih bo mogoče čim prej sprejeti; — bo Komisija ne glede na izid razprav v okviru mešanega odbora predlagala ustrezne ukrepe za javno (so)financiranje postopkov malih in srednjih podjetij pred tem sodiščem in odobritev tehnične pomoči.

Pritožbeni mehanizem iz člena 8.28 celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma bo organiziran in izboljšan, da bo v celoti zmožen zagotoviti doslednost odločb na prvi stopnji in s tem prispevati k pravni varnosti. Za to je potrebno zlasti naslednje: — Sestava sodišča bo organizirana tako, da bo zagotovljena kar največja kontinuiteta. — Predvideno bo, da se bodo morali vsi člani pritožbenega sodišča seznaniti z odločbami tistih oddelkov pritožbenega sodišča, ki jim ne pripadajo. — Pritožbeno sodišče bo lahko v primerih, v katerih bodo obravnavana pomembna načelna vprašanja ali glede katerih se mnenja oddelkov sodišča razlikujejo, zasedalo „velikem senatu“.

Poleg tega Svet podpira prizadevanja Evropske komisije za vzpostavitev večstranskega sodišča za naložbe, ki bo nadomestil dvostranski sistem, ki bo uveden na podlagi celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma, ko bo ta sprejet, in v skladu s postopkom, predvidenim v celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu.

37. Izjava Kraljevine Belgije o pogojih za polna pooblastila zvezne države in zveznih enot za podpis celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma

A. Belgija poudarja, da je v skladu z njenih ustavnim pravom mogoče na podlagi postopkov pridobitve privolitve tako na ravni zveznega parlamenta kot na ravni posameznih parlamentarnih skupščin regij in skupnosti ugotoviti, da je bil proces ratifikacije sporazuma CETA dokončno neuspešen v smislu izjave Sveta z dne 18. oktobra 2016. Zadevni organi bodo v okviru svojih pristojnosti redno ocenjevali socialno-ekonomske in okoljske učinke začasne uporabe sporazuma CETA. Če bi ena od zveznih enot zvezno državo obvestila, da je sprejela dokončno odločitev, da sporazuma CETA ne ratificira, bo zvezna država najpozneje v enem letu po prejemu uradnega obvestila zadevne zvezne enote uradno obvestila Svet o dokončni nezmožnosti Belgije, da ratificira sporazum CETA. Potrebni ukrepi bodo sprejeti v skladu s postopki EU.

B. Belgija je seznanjena z dejstvom, da v skladu s sklepom Sveta o začasni uporabi sporazuma CETA začasna uporaba tega sporazuma ne zadeva različnih določb sporazuma, zlasti na področju zaščite naložb in reševanja sporov (sodišče za naložbe). Seznanjena je tudi s tem, da imata v skladu s členom 30.7 sporazuma CETA obe pogodbenici pravico prekiniti njegovo začasno uporabo. Belgija bo Sodišče Evropske unije prosila za mnenje o skladnosti sodišča za naložbe z evropskimi pogodbami, zlasti na podlagi mnenje A-2/15. Če zadevni parlamenti ne bodo odločili drugače, regija Valonija, francosko govoreča skupnost, nemško govoreča skupnost, Komisija francoske skupnosti in regija Bruselj zaradi sistema za reševanje sporov med vlagatelji in pogodbenicama iz poglavja 8 sporazuma CETA, kot je obstajal na dan podpisa sporazuma CETA, tega sporazuma ne nameravajo ratificirati. Regija Flandrija, flamsko govoreča skupnost in regija Bruselj pozdravljajo zlasti skupno izjavo Evropske komisije in Sveta Evropske unije o sistemu sodišč za naložbe.

C. Izjava Sveta in držav članic, v kateri so odločitve Skupnega odbora CETA na področju regulativnega sodelovanja obravnavane kot pristojnost držav članic, potrjuje, da morajo te odločitve soglasno sprejemati Svet in države članice. V zvezi s tem vlade zveznih enot poudarjajo, da je za regulativno sodelovanje in obveščanje o vseh regulativnih odločitvah, ki bi iz njega izhajale, glede vseh zadev, ki so v skladu z belgijskim ustavnim sistemom v njihovi izključni ali delni pristojnosti, potrebno predhodno soglasje njihovega parlamenta.

D. Zvezna država ali zvezna enota, pristojna za kmetijstvo, si pridržuje pravico do uporabe zaščitne klavzule v primeru tržnega neravnovesja, tudi če takšno neravnovesje zadeva samo en proizvod. Natančni pragi, v katerih bo opredeljeno, kaj pomeni tržno neravnovesje, bodo določeni v 12 mesecih po podpisu sporazuma CETA. Belgija se bo za tako določene prage zavzemala v okviru evropskega procesa odločanja. Belgija ponovno poudarja, da sporazum CETA ne bo vplival na zakonodajo Evropske unije v zvezi z odobritvijo, dajanjem na trg, gojenjem in označevanjem gensko spremenjenih organizmov in proizvodov, pridobljenih z novimi reproduktivnih tehnologijami, zlasti pa ne bo vplival na možnost držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju. Poleg tega Belgija ponovno poudarja, da sporazum CETA ne bo preprečeval uporabe previdnostnega načela v Evropski uniji, kot je opredeljeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije, in zlasti previdnostnega načela, kot je določeno v členu 191 in vključen v člen 168(1) ter člen 169 (1) in (2) PDEU. V primeru zahtev glede geografskih označb (zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb) ene od zveznih enot se zvezna vlada zavezuje, da jih bo nemudoma posredovala Evropski uniji.

38. Izjava pravne službe Sveta o pravni naravi Skupnega interpretativnega instrumenta

Pravna služba Sveta potrjuje, da je skupni interpretativni instrument, ki ga bodo pogodbenice sprejele od podpisu sporazuma CETA in ki je sestavni del njegovega okvira, v skladu s členom 31(2)(b) Dunajske konvencije o pravu mednarodnih pogodb referenčni dokument, ki ga bo treba uporabljati, če se bodo pri izvajanju sporazuma CETA pojavila kakršna koli vprašanja v zvezi z razlago pogojev iz sporazuma. Zaradi tega ima pravno moč in je zavezujoč.

(1) WT/REG39/1 z dne 24. aprila 1998.

(2) UL 2, 15.1.1962, str. 32.