Resolucija [1]

o volitvah in volilnih postopkih v državah AKP-EU

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

- na zasedanju v Kigaliju (Ruanda) od 19. do 22. novembra 2007,

- ob upoštevanju člena 17(1) Poslovnika,

- ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami Skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (sporazum iz Cotonouja) [2] in spremenjenega v Luxembourgu 25. junija 2005 [3], ter zlasti člena 8, člena 17(2) ter členov 20, 31, 33 in 97 tega sporazuma,

- ob poudarjanju, da so "politično okolje, ki zagotavlja mir, varnost in stabilnost, spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države ter odgovorno vodenje, bistveni del dolgoročnega razvoja" (preambula sporazuma iz Cotonouja),

- ob poudarjanju, da je v skladu s členom 9 partnerskega sporazuma AKP-EU, "[s]poštovanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s spoštovanjem temeljnih socialnih pravic, demokracije, ki temelji na pravni državi ter preglednem in odgovornem vodenju, […] sestavni del trajnostnega razvoja",

- ob poudarjanju, da morajo pogodbenice v skladu s členom 11 sporazuma o partnerstvu AKP-EU izvajati "aktivno, celovito in enotno politiko vzpostavljanja miru ter preprečevanja in reševanja konfliktov", ki temelji na načelu lastništva, pri čemer mora biti usmerjena zlasti na regionalno usposabljanje,

- ob upoštevanju svoje resolucije o političnem dialogu AKP-EU (člen 8 sporazuma iz Cotonouja), ki je bila sprejeta 25. novembra 2004 na 8. zasedanju v Haagu,

- ob upoštevanju svoje resolucije o obnovi v državah AKP po spopadih, ki je bila sprejeta 21. aprila 2005 na 9. seji v Bamaku,

- ob upoštevanju svoje resolucije o vlogi nacionalnih parlamentov pri izvajanju partnerskega sporazuma iz Cotonouja, ki je bila sprejeta 24. novembra 2005 na 10. zasedanju v Edinburgu,

- ob upoštevanju svoje resolucije o vlogi regionalnih integracij pri spodbujanju miru in varnosti, ki je bila sprejeta 22. junija 2006 na 11. zasedanju na Dunaju,

- ob upoštevanju svoje resolucije o sodelovanju in vpletenosti AKP-EU v volilnih postopkih v državah AKP ter o vlogi Skupne parlamentarne skupščine (AKP-EU 2748/99/konč.),

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o pomoči in opazovanju EU na volitvah (KOM(2000) 191),

- ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah [4],

- ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2001 o sporočilu Komisije o pomoči in opazovanju EU na volitvah [5],

- ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 31. marca 2004 o upravljanju v razvojni politiki Evropske unije [6] ter resolucije z dne 6. aprila 2006 o učinkovitosti pomoči in korupciji v državah v razvoju [7],

- ob upoštevanju deklaracije o načelih za mednarodno opazovanje volitev in kodeksa ravnanja za mednarodne opazovalce z dne 24. oktobra 2005, ki ju je Evropski parlament potrdil 16. maja 2007,

- ob upoštevanju listine ZN, ustanovnega akta Afriške unije, splošne deklaracije o človekovih pravicah ter vseh ustreznih mednarodnih in regionalnih pravnih instrumentov,

- ob upoštevanju Novega partnerstva za razvoj Afrike (NEPAD), ki je uvedlo mehanizem za nadzor učinkovitosti afriških vlad v vseh sektorjih z mehanizmom skupne kontrole (Africa Peer Review Mechanism (APRM)),

- ob upoštevanju instrumentov ZN in drugih mednarodnih pravnih instrumentov, ki pozivajo k premišljenim, takojšnjim in trajnostnim mehanizmom za zagotavljanje enakopravnosti, s katerimi bi odpravili neenakosti na podlagi zgodovinskega razvoja, tradicije ali običajev in ki izključujejo ženske iz sodelovanja na javnem področju,

- ob upoštevanju člena 21(3) splošne deklaracije o človekovih pravicah in obveznosti OVSE, o katerih so se dogovorili v Københavnu leta 1990,

- ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, razglašene 7. decembra 2000 v Nici,

- ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice,

- ob upoštevanju vseh sporazumov med Evropsko unijo in tretjimi državami,

- ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU 100.123/07/konč.),

A. ker so razvoj in utrditev demokracije, pravne države ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin splošni cilj skupne zunanje in varnostne politike ter so bistveni del zunanje politike Evropske unije,

B. ker bodo prizadevanja za spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in demokracije kot temeljnih ciljev zunanje politike EU neuspešna, če se ne bodo ustrezno upoštevala osnovna načela v zvezi z varnostnimi, gospodarskimi in političnimi interesi,

C. ker je manjša revščina glavni cilj razvojne politike Unije, za izpolnjevanje katerega so potrebne dejanska participativna demokracija ter odgovorne in nepodkupljive vlade,

D. ker je Skupna parlamentarna skupščina, ki zastopa prebivalce držav AKP in EU, ključen dejavnik odnosov med državami AKP in EU in lahko bistveno vpliva na poglabljanje politične razsežnosti prihodnjega sodelovanja med državami AKP in EU,

E. ker je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU na podlagi sporazuma iz Cotonouja pristojna, da spodbuja demokratične postopke z dialogom in posvetovanjem,

F. ker je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU edinstveni prostor za dialog med poslanci AKP in EU, zlasti v zvezi s človekovimi pravicami in vprašanji demokracije,

G. ker vključuje demokracija na politični ravni veliko več kot le občasno oddajo glasu in zajema celotni postopek sodelovanja državljanov v zakonodajnem postopku,

H. ker se pravica državljanov do udeležbe pri vodenju javnih zadev lahko doseže z veliko različnimi demokratičnimi in političnimi mehanizmi,

I. ker je treba okrepiti zmogljivost parlamentov držav v razvoju, da bodo lahko učinkovito nadzorovali izvršne in proračunske organe,

J. ker je sodelovanje nedržavnih akterjev in civilne družbe bistveno za delovanje demokracije ter ker lahko cerkve in verske skupnosti ali organizacije, tradicionalni voditelji skupnosti in civilna družba prek nacionalnih nevladnih organizacij in forumov spodbujajo mir ali mirno reševanje sporov z ustvarjanjem priložnosti za pogovor in odpravo razlik,

K. ker je treba upoštevati, da je svoboda medijev eden od temeljnih dejavnikov za demokratične volitve, saj morajo imeti državljani pravico do obveščenosti o različnih političnih stališčih, kar pomeni, da morajo imeti vse demokratične politične sile in kandidati na volitvah prost dostop do medijev,

L. ker morajo vsi državljani v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah imeti pravico, da volijo svobodno izbrane predstavnike na tajnih, rednih in poštenih volitvah na podlagi splošne in enake volilne pravice, pri čemer je ta pravica bistvena za demokracijo in pravno državo, ki ju spodbujajo Evropska unija in države AKP z različnimi pravnimi obveznostmi,

M. ker mora imeti Evropska unija ključno vlogo pri podpori za države AKP, z zagotavljanjem človekovih pravic in demokracije, spodbujanjem teh pravic z dejavnostmi zunanje politike ter hitrim in učinkovitim odzivanjem na resna in stalna kršenja človekovih pravic,

N. ker je treba upoštevati, da je enakopravnost med moškimi in ženskami ter udeležba žensk v postopku odločanja na zakonodajni in izvršni ravni bistvena za odgovorno vodenje,

O. ker je treba zagotavljati in spodbujati univerzalnost, individualnost in nedeljivost človekovih pravic, kar vključuje poleg državljanskih in političnih pravic tudi gospodarske, socialne in kulturne pravice,

P. ker so politični pluralizem, svoboda izražanja, enak dostop do medijev med kampanjo, tajno glasovanje in spoštovanje temeljnih pravic kandidatov bistveni dejavniki demokratičnih, svobodnih in poštenih volitev,

Q. ker je treba upoštevati, da je volilni postopek bistven za ugotavljanje spoštovanja temeljnih načel političnega pluralizma, kar pomeni, da morajo države organizirati volitve v skladu z mednarodno in regionalno priznanimi standardi,

R. ker sta opazovanje volitev in pomoč na volitvah ključna dejavnika globalne strategije EU za spoštovanje človekovih pravic, krepitev demokracije in pravne države ter spodbujanje razvoja svojih odnosov z državami v razvoju,

S. ker mora spodbujanje demokracije z volilnim postopkom temeljiti na predhodnem opazovanju političnih razmer v zadevni državi in ker mora biti nadzor volitev del stalnega postopka opazovanj in podpore demokratizaciji,

T. ker je nadzor volitev, ki ga izvajajo zlasti demokratično izvoljeni člani parlamenta, bistven za krepitev legitimnosti volilnega postopka, večje zaupanje javnosti v volitve, preprečevanje ponarejanja volilnih rezultatov, boljšo varstvo človekovih pravic in prispevek k reševanju sporov,

U. ker lahko ustrezna sestava delegacij in misij držav AKP-EU za opazovanje volitev pomembno prispeva k blažitvi kritičnih razmer v zadevnih državah,

V. ker mora Evropski parlament glede na svojo demokratično legitimnost in strokovno znanje prevzeti odločilno vlogo pri spremljanju volitev ter ker se tako izboljšuje politični profil teh misij,

W. ker je zelo zaskrbljena glede dejstva, da se lahko v veliko nestabilnih državah AKP ob prehodu iz konfliktnih razmer v demokracijo zaradi omejenih institucionalnih zmožnosti za izvedbo svobodnih, poštenih in varnih volitev ponovno vzpostavi konfliktno stanje, če jih na volitvah ne podpirajo mirovniki, ki varujejo volitve in volilne postopke,

X. ker je zaskrbljena tudi zaradi dejstva, da so prisotnost oboroženih varnostnih sil zunaj volišč, širjenje orožja malega kalibra in lahkega orožja ter oborožitev prebivalcev v številnih državah AKP povečali nevarnost ustrahovanja, nadlegovanja in izbruhov nasilja med izvajanjem volitev, kar je veliko ljudem otežilo oddajo glasu,

Y. ker je udeležba žensk kot akterjev demokratičnega postopka v postopku sprejemanja odločitev v državah AKP-EU nezadovoljiva in je treba zato uporabiti posebne ukrepe za odpravo tega neravnovesja,

Z. ker se je treba zavedati, da so države AKP in EU, kot so Ruanda, Švedska, Južna Afrika, Uganda in druge, dosegle 30-odstotno zastopanost žensk v nacionalnih parlamentih z institucionalizacijo različnih oblik zagotavljanja enakopravnosti v korist žensk,

AA. ker je prepričana, da obstaja jasna potreba po institucionalizaciji državljanske vzgoje, usposabljanja in javnega ozaveščanja kandidatov, volivcev ter osebja, ki izvaja volitve,

AB. ker je treba upoštevati, da morajo nacionalne vlade ustanoviti javne sklade za politične stranke, da se prepreči njihova odvisnost od zunanjih vplivov in odvisnost strank od zunanjih virov, ki lahko ta vpliv izkoriščajo za svoje posebne interese v takšnih državah in spodbujajo korupcijo,

AC. ker je treba upoštevati, da je vzpostavljanje in podpiranje institucionalnih okvirov za spodbujanje demokracije, odgovornega vodenja, miru in varnosti, odgovornosti in človekovih pravic ključni dejavnik za uveljavitev svobodnih ter poštenih volitev in volilnih postopkov,

AD. ker je treba opozoriti, da je v številnih državah AKP opozicijskim strankam na različne načine onemogočeno svobodno delovanje in pridobivanje članov, s čimer so kršene njihove pravice do svobode zbiranja, združevanja in izražanja,

Demokratična načela in praksa

1. poziva vse države, naj priznajo pomembnost svobodnih volitev, izvedenih s tajnim glasovanjem in na podlagi splošne volilne pravice kot enega od načel za zagotovitev demokracije, ter spoznajo, da so svobodne in poštene volitve ter legitimne nacionalne institucije pogoj za demokracijo;

2. poudarja, da vsebujejo mednarodni in regionalni pravni instrumenti splošna demokratična načela in standarde, ki morajo biti za države glavna smernica pri vzpostavljanju demokratičnih institucij in okvirov;

3. poziva vlade, da zagotovijo pošteno konkurenco med političnimi strankami in skupinami, tako da se volitve izvedejo v skladu z mednarodnimi standardi; poudarja, da je treba preprečiti vse dodatne spremembe volilnega sistema, kot je sprememba postopka ali odstranjevanje volivcev s seznamov;

4. poziva države, katerih politični sistem, tj. pluralni/večinski, proporcionalni ali mešani sistem, izraža njihove zgodovinske in kulturne razmere ter uveljavlja temeljna načela udeležbe vseh državljanov pri demokratičnem upravljanju;

5. poziva države k uporabi strukture za upravljanje volitev na podlagi neodvisnega modela, ki upošteva zgodovinski in kulturni razvoj zadevne države ter lahko zagotovi svobodne in poštene volitve; poudarja, da morajo biti organi za upravljanje volitev neodvisni od vladnih vplivov ter zaposlovati neodvisne in nepristranske uradnike;

6. poudarja, da so ukrepi za preprečevanje goljufive izrabe volilne pravice in volilnih goljufij na eni strani ter organizacija, ki temelji na razumni ravni administrativnega dela, najbolj preprostih, najbolj jasnih in najbolj enostavnih postopkih, ki zagotavljajo vključitev vsake osebe, upravičene do glasovanja, na volilni seznam, na drugi strani bistveni za vsak postopek priprave na volitve;

7. poudarja, da so ukrepi za zagotavljanje, da se ljudje ne srečujejo z ovirami ali prisilnimi ukrepi, ko se udeležijo volitev, na eni strani ter zahteva za zagotovitev, da se preštevanje glasov na noben način ne prilagaja ter da je postopek določanja rezultatov pregleden in javno dostopen na vseh stopnjah, na drugi strani bistveni za volilni postopek;

8. poudarja, da morajo biti ukrepi, ki so jih javni organi ali tretje strani namerno sprejeli zato, da bi vplivali na pripravo, izvedbo ali izid volitev ali da bi ponaredili rezultate volitev, ustrezno kaznovani po kazenskem pravu;

9. poziva vse države, da še naprej krepijo vlogo žensk v politiki kot volivk in kandidatk s prostovoljnimi ali ustavnimi kvotami za enakost spolov ter spodbudami, da postanejo kandidatke;

10. poziva vlade, da vzpostavijo pravni okvir, ki bo omogočal neodvisne, svobodne in uravnotežene medije ter ki bo zagotavljal, da država nima monopolnega ali prevladujočega položaja, ter bo spodbujal zelo različne zasebne medije, katerih ne nadzira skupina ali posameznik;

11. poziva politične organe, naj zagotovijo objektivne informacije o volitvah, npr. o postopku registracije, volilnih sistemih, času odpiranja volišč ter o nasprotnih strankah ali kandidatih, prek sredstev javnega obveščanja, zlasti televizije in predvsem radia, ker je prek radia mogoče nagovoriti celo nepismene ljudi in prebivalce oddaljenih območij; meni, da je prav tako pomembno, da se te informacije predvajajo v lokalnih in regionalnih jezikih;

12. poziva vse vlade, naj priznajo mednarodne standarde človekovih pravic, zlasti tiste, ki so povezani s svobodo izražanja in zbiranja ter s spodbujanjem pravic opozicije, da bolj smiselno sodeluje v volilnem postopku;

13. poziva vse države, da zagotovijo enakopravno obravnavo in politično enakopravnost državljanov (zlasti skupin, ki so običajno obrobne ali v manjšini) ter celovito in splošno usposabljanje v zvezi z volitvami;

14. poziva vse države, da vzpostavijo pravne mehanizme za spodbujanje politične konkurence, ki bodo zagotavljali učinkovito sodelovanje opozicije ter omogočali svobodno uresničevanje in oglaševanje njihovih alternativnih politik;

Demokracija in odgovorno vodenje

15. poziva države AKP in EU, da vzpostavijo nacionalne politike, ki temeljijo na spoštovanju vrednot, načel in standardov demokracije in človekovih pravic, katerih cilj je uvedba pravne države, zagotavljanje preglednosti volilnih postopkov, krepitev učinkovitosti pravnih in varnostnih služb ter preprečevanje diskriminacijske politike izključevanja in nasilja med volitvami;

16. poziva države AKP in EU, naj vključijo enakopravnost spolov v nacionalne politike z zakonodajnimi ukrepi, ki bodo okrepili zagotavljanje enakosti v zvezi s kvotami v korist žensk, in zagotovijo zmožnost mehanizmov za doseganje najmanj 30-odstotne zastopanosti žensk na položajih odločanja;

17. poziva države, naj zagotovijo, da zakoni o političnih strankah obravnavajo bistvo enakopravne vključitve žensk na volilne sezname stranke in spodbujajo notranjo demokracijo v strankah s postavitvijo jasnih zahtev, ter zagotovijo, da ženske z omejenimi materialnimi sredstvi prejmejo ustrezno podporo za svoje volilne kampanje, da lahko enakovredno tekmujejo z običajno premožnejšimi moškimi nasprotniki;

18. poziva države, naj v ustavi določijo neodvisen volilni organ, ki ga ne vodi ali nadzoruje noben organ in ki je med drugim odgovoren za: organizacijo, izvedbo in nadzor volitev; določitev volilnih enot; sestavo, vzdrževanje, pregled in posodobitev volilnega imenika; obravnavo volilnih pritožb, ki so vložene pred ali med glasovanjem, ter sestavo in vodenje programov za usposabljanje volivcev za volitve;

19. poziva države AKP, da določijo stroge kazni za zlorabo sredstev za kampanjo, nepošteno uporabo volilnih obljub in daril z namenom vplivanja na volitve, kupovanje glasov, grožnje z nasiljem proti ljudem, ki nameravajo voliti za nasprotnega kandidata, in volilne goljufije;

20. poziva države AKP, naj vzpostavijo nacionalni okvir za financiranje vseh političnih strank, ki temelji na deležu zastopanosti strank v nacionalnih parlamentih, kot je praksa v Južni Afriki, Namibiji in na Sejšelih, ter spodbuja države AKP, naj prepovejo zunanje financiranje političnih strank;

Pomembnost volilnega cikla

21. poudarja, da volitve ne morejo biti uspešne brez ustreznega upoštevanja vseh treh faz volilnega postopka, tj. predvolilnega obdobja, volilnega obdobja in povolilnega obdobja, ker je vsaka ključna na svoj način in se mora kot taka priznavati;

22. poziva vse države, naj se temeljito pripravijo na volitve z organom za upravljanje volitev, ki spodbuja svobodo izražanja in svobodo strank, da zbirajo in pridobivajo člane;

23. poziva k registraciji volivcev na način, ki je pregleden in zajema vse državljane ter zagotavlja usposabljanje za veliko različnih volivcev; in poziva, naj se pravočasno pripravi seznam volilnih upravičencev, da lahko državljani ugotovijo, ali so registrirani, in imajo dovolj časa za pritožbo, preden glasujejo;

24. poziva organe za upravljanje volitev, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da zagotovijo poštenost in varnost na dan volitev z neoviranim dostopom do volišč ter preglednim štetjem in evidentiranjem rezultatov;

25. poziva kandidate in stranke, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da na volitvah preprečijo nasilje in ustrahovanje;

26. poudarja, da morajo opazovalci volitev spoštovati kodeks ravnanja za mednarodne opazovalce volitev (podpisan v ZN oktobra 2005) in da morajo države, ki povabijo opazovalce, natančno upoštevati njihova priporočila;

27. poziva države, naj uvedejo pravila za čim bolj pregleden volilni postopek ter naj spodbujajo in podpirajo udeležbo neodvisnih domačih opazovalcev iz organizacij civilne družbe, ki so pooblaščeni po akreditacijskem postopku, imajo dostop do vseh volišč ter so prisotni ves čas glasovanja od odprtja volišča do konca preštevanja glasov ter predložijo oceno postopka, pri kateri se morajo zavezati k strogi politični nevtralnosti;

28. poziva države AKP, da omogočijo predstavnikom akreditirane stranke prost dostop do volišč od njihovega odprtja do zaprtja in med preštevanjem glasov, pri čemer morajo ti predstavniki delovati povsem nepristransko in ne smejo delati propagande za svoje stranke; podpira stališče, da kritično opazovanje nasprotnih si političnih sil znatno zmanjšuje tveganje zlorabe in poneverbe;

29. poudarja potrebo po imenovanju opazovalcev volitev iz Skupne parlamentarne skupščine z enakim številom predstavnikov iz AKP in EU ter po njihovem odhodu v vse države AKP, v katerih Evropska unija podpira demokratičen postopek, ter poudarja pomembnost decentraliziranega pošiljanja teh delegacij opazovalcev volitev v različna mesta in regije, da se ustvari čim bolj natančna slika dogajanja;

30. meni, da je obvezno, da opazovalcem volitev predstavijo zadevno državo ter njen politični in družbeni položaj ter da v državo pripotujejo dovolj zgodaj, da se lahko seznanijo z državo na kraju samem in spoznajo območje, za katero so odgovorni, ter da državo zapustijo šele, ko je mogoče napovedati rezultat volitev; le takrat je mogoče dati zanesljivo oceno;

31. zahteva, da se na podlagi katere koli nacionalne volilne zakonodaje omogočijo odprave napak in pritožbe v zvezi z volitvami z učinkovitimi mehanizmi neodvisnega sodstva ter prizna pomembnost povolilnega obdobja;

32. poziva k podpori vlade, izvoljene na legitimnih volitvah, ki ustrezajo mednarodnim in regionalnim standardom, tudi po volitvah ter k distanci od vlad, ki niso izbrane na svobodnih in poštenih volitvah;

33. poziva mednarodno skupnost donatorjev in zlasti Evropsko komisijo, naj organizirata povolilno podporo za krepitev novoizvoljenih demokratičnih institucij, organizacij civilne družbe in zlasti nedržavnih akterjev za spremljanje izvajanja demokracije v državi;

Mir in varnost

34. poziva države AKP in EU, naj zagotovijo, da so razorožitev, demobilizacija in ponovna vključitev nekdanjih borcev in pripadnikov milic v družbo prednostna naloga vseh programov za obnovo po spopadih, ki zagotavljajo, da je obdobje do demokratičnih reform za izvedbo volitev varno in brez nasilja;

35. poziva države, zlasti države AKP in EU, naj podpirajo in krepijo izvajanje in spremljanje protokola iz Nairobija o orožju malega kalibra in lahkem orožju, da se prepreči uporaba tega orožja za ustrahovanje nasprotnikov in volivcev v obdobju volitev;

36. poziva države AKP in EU, naj ustanovijo mehanizme za pomoč državam po koncu spopadov, kot so Demokratična republika Kongo, Ruanda, Sierra Leone, Liberija itd., z nameščanjem pripadnikov mirovnih sil v obdobju do volitev in po koncu volitev, da bi utrdili mir in varnost, medtem ko se izvajajo demokratične reforme v takšnih državah;

Partnerstvo AKP-EU

37. poziva EU, naj določi kontaktno točko, ki usklajuje podporo za demokratizacijo in pomoč/opazovanje na volitvah; poziva EU, naj bo enotna glede vprašanj v zvezi z demokracijo in volitvami;

38. priporoča, da se vloge vseh treh institucij EU na področju demokracije in pomoči/opazovanja na volitvah skupno določijo in dopolnjujejo, da se lahko učinkovitost in zmogljivost EU čim bolj izboljšata;

39. priznava pomembnost demokracije na področju preprečevanja nasilnih konfliktov in za uspešen dolgoročen gospodarski razvoj;

40. upošteva prizadevanja Evropske komisije v procesu opazovanja volitev in poudarja pomembno vlogo poslancev EP, ki sodelujejo v delegacijah EU za opazovanje volitev, ter upa, da se bo dobro sodelovanje nadaljevalo;

41. poudarja, da mora politika Evropske komisije v zvezi z volilnim postopkom jasno upoštevati stalno ter usklajeno opazovanje in pomoč na volitvah za spoštovanje volilnega cikla;

42. poziva države EU in AKP, naj sodelujejo in izboljšajo sodelovanje na področju razvoja demokracije in volilnih postopkov; priporoča več skupnih misij držav AKP-EU, zlasti na področju demokratizacije;

43. poziva države EU in AKP, da podpirajo sodelovanje z drugimi mednarodnimi organizacijami, nedržavnimi akterji, nevladnimi organizacijami, civilno družbo, lokalnimi organi in civilnimi gibanji za izboljšanje ali utrditev podpore demokratični vladi;

44. poziva države, naj si prizadevajo za krepitev zmogljivosti in usposabljanje volilnih in parlamentarnih uradnikov ter naj podpirajo in krepijo politične stranke;

45. poziva k spoštovanju in zagotavljanju enakega dostopa do volilne pravice in državljanskih/političnih pravic za prikrajšane in obrobne skupine, kot so invalidi, etnične in druge manjšine ter razseljene osebe;

Vloga civilne družbe

46. priporoča strokovno usposabljanje za civilno družbo, nacionalne parlamente, vseafriški parlament in službe za upravljanje volitev, ki se mora izvajati trajno ter daljše obdobje pred volitvami in ne le v obdobju neposredno pred volitvami;

47. poziva države k podpori trajnostnega pristopa za izboljšanje njihove zmogljivosti pri upravljanju volilnih postopkov in utrditvi demokratizacije;

48. poziva države, naj opazujejo volilne postopke, kadar koli obstajajo pogoji za izvedbo demokratičnih volitev in zadevne države zaprosijo za takšno opazovanje, da dokažejo svoj značaj svobodne in poštene države, ter spodbujajo pobude za pomoč na volitvah z boljšim načrtovanjem in izvajanjem dejavnosti;

49. naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, nacionalnim in regionalnim parlamentom, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta in Afriški uniji.

[1] Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU jo je sprejela 22. novembra 2007 v Kigaliju (Ruanda).

[2] UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

[3] UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

[4] UL C 131 E, 5.6.2003, str. 147.

[5] UL C 343, 5.12.2001, str. 270.

[6] UL C 103 E, 29.4.2004, str. 550.

[7] UL C 293 E, 2.12.2006, str. 316.

--------------------------------------------------