„Dodatek I

SKUPNI TRANZITNI POSTOPKI

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

POGLAVJE I

Predmet urejanja in področje uporabe postopka ter opredelitev pojmov

Člen 1

Predmet urejanja

1. Ta dodatek v skladu s členom 1(3) Konvencije določa pravila, ki urejajo skupni tranzitni postopek.

2. Razen če je določeno drugače, se določbe tega dodatka uporabljajo za operacije v okviru skupnega tranzitnega postopka.

Člen 2

Neuporaba skupnega tranzitnega postopka za poštne pošiljke

Skupni tranzitni postopek se ne uporablja za poštne pošiljke (vključno s poštnimi paketi), odposlanimi v skladu z akti Svetovne poštne zveze, če prevoz blaga opravljajo nosilci pravic in obveznosti, ki izhajajo iz navedenih aktov, ali ga kdo opravlja za njihov račun.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej konvenciji se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „carinski organi“ pomeni carinsko upravo, pristojno za uporabo konvencije, in vse druge organe, ki so v skladu z nacionalnim pravom pooblaščeni za uporabo Konvencije;

(b) „oseba“ pomeni fizično osebo, pravno osebo in katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije, nacionalnega prava ali prava države skupnega tranzita priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj;

(c) „tranzitna deklaracija“ pomeni dejanje, s katerim oseba v predpisani obliki in na predpisan način izrazi voljo dati blago v skupni tranzitni postopek;

(d) „spremna tranzitna listina“ pomeni dokument, ki se natisne z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov na podlagi navedb iz tranzitne deklaracije, da se priloži blagu;

(e) „deklarant“ pomeni osebo, ki vloži tranzitno deklaracijo v svojem imenu, ali osebo, v imenu katere je takšna deklaracija vložena;

(f) „imetnik postopka“ pomeni osebo, ki vloži tranzitno deklaracijo, ali osebo, za račun katere je ta deklaracija vložena;

(g) „carinski urad odhoda“ pomeni carinski urad, ki sprejme tranzitno deklaracijo;

(h) „carinski urad tranzita“ pomeni carinski urad, pristojen za mesto vstopa na carinsko območje pogodbenice, kadar se blago giblje v okviru skupnega tranzitnega postopka, ali carinski urad, pristojen za mesto izstopa iz carinskega območja pogodbenice, če blago med tranzitno operacijo zapušča to območje s prečkanjem meje med pogodbenico in tretjo državo;

(i) „namembni carinski urad“ pomeni carinski urad, ki se mu predloži blago, dano v skupni tranzitni postopek, da se postopek lahko konča;

(j) „glavna referenčna številka (MRN)“ pomeni evidenčno številko, ki jo pristojni carinski organ dodeli tranzitni deklaraciji z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov;

(k) „carinski urad zavarovanja“ pomeni carinski urad, ki ga pristojni organi vsake države določijo za vložitev zavarovanj;

(l) „dolg“ pomeni obveznost osebe, da plača znesek uvoznih ali izvoznih dajatev in drugih pristojbin v zvezi z blagom, danim v skupni tranzitni postopek;

(m) „dolžnik“ pomeni pomeni vsako osebo, ki je zavezana k plačilu dolga;

(n) „prepustitev blaga“ pomeni dejanje, s katerim carinski organi prepustijo blago za namene, določene za skupni tranzitni postopek, v katerega je blago dano;

(o) „oseba s sedežem na carinskem območju pogodbenice“ pomeni: — če gre za fizično osebo, katero koli osebo z običajnim prebivališčem na carinskem območju te pogodbenice; — če gre za pravno osebo ali združenje oseb, katero koli osebo, ki ima registrirani sedež, glavno upravo ali stalno poslovno enoto na carinskem območju te pogodbenice;

(p) „tehnike elektronske obdelave podatkov“ pomeni elektronsko izmenjavo informacij med gospodarskimi subjekti in carinskimi organi, med carinskimi organi ter med carinskimi organi in drugimi udeleženimi državnimi ali evropskimi službami ali institucijami oziroma službami ali institucijami držav skupnega tranzita v dogovorjeni in določeni obliki z namenom avtomatizirane obdelave in shranjevanja podatkov po prejemu z uporabo katerega koli od naslednjih sredstev: (i) elektronska izmenjava podatkov; (ii) izmenjava podatkov med računalniki; (iii) elektronski prenos strukturiranih podatkov prek standardiziranih sporočil ali storitev iz enega okolja elektronske obdelave v drugega brez človeškega posredovanja; (iv) spleten vnos podatkov v carinske sisteme za obdelavo podatkov za shranjevanje in obdelavo, pri katerih so odgovori na voljo prek spleta;

(q) „elektronska izmenjava podatkov (EDI)“ pomeni elektronski prenos podatkov, strukturiranih v skladu z dogovorjenimi sporočilnimi standardi, med dvema računalniškima sistemoma;

(r) „elektronski tranzitni sistem“ pomeni elektronski sistem, ki se uporablja za elektronsko izmenjavo podatkov pri skupnem tranzitnem postopku;

(s) „standardizirano sporočilo“ pomeni vnaprej določeno strukturo za elektronski prenos podatkov;

(t) „osebni podatki“ pomeni vse informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo osebo;

(u) „transportne napeljave“ pomeni tehnična sredstva (npr. plinovode in električno napeljavo), ki se uporabljajo za neprekinjen transport blaga;

(v) „postopek neprekinjenega poslovanja“ pomeni postopek na podlagi uporabe dokumentov v papirni obliki, vzpostavljen zato, da se omogočita vložitev tranzitne deklaracije ter spremljanje tranzitne operacije, kadar postopek na podlagi tehnik elektronske obdelave podatkov ni izvedljiv.

POGLAVJE II

Splošne določbe o skupnem tranzitnem postopku

Člen 4

Elektronski sistem, ki se nanaša na postopek

1. Za izpolnitev carinskih formalnosti skupnega tranzitnega postopka se uporablja elektronski tranzitni sistem, razen če je v tem dodatku določeno drugače.

2. Pogodbenice sporazumno določijo ukrepe za uporabo elektronskega tranzitnega sistema z opredelitvijo naslednjega:

(a) pravil, s katerimi se opredelijo in urejajo sporočila, ki si jih izmenjujejo carinski uradi in so potrebna za uporabo carinske zakonodaje;

(b) skupnega nabora podatkov in oblike podatkovnih sporočil za izmenjavo v skladu s carinsko zakonodajo.

Člen 5

Uporaba elektronskega tranzitnega sistema

1. Pristojni organi pri izmenjavi informacij za namene skupnega tranzitnega postopka uporabljajo elektronski tranzitni sistem, razen če je drugače določeno v tem dodatku.

2. Pogodbenice pri izmenjavi informacij iz odstavka 1 uporabljajo skupno komunikacijsko omrežje/skupni sistemski vmesnik (v nadaljnjem besedilu: omrežje CCN/CSI).

O finančni udeležbi držav skupnega tranzita, njihovemu dostop do omrežja CCN/CSI in drugih s tem povezanih vprašanjih se Unija dogovori z vsako od držav skupnega tranzita.

Člen 6

Varnost podatkov

1. Pogodbenice določijo pogoje za izvedbo formalnosti s tehnikami elektronske obdelave podatkov, ki med drugim vključujejo ukrepe za kontrolo vira podatkov ter zaščito podatkov pred neželenim ali nezakonitim uničenjem, neželenim brisanjem, spreminjanjem ali nepooblaščenim dostopom.

2. Poleg ukrepov iz odstavka 1 pristojni organi uvedejo in vzdržujejo ustrezne varnostne ukrepe za učinkovito, zanesljivo in varno delovanje elektronskega tranzitnega sistema.

3. Spremembe in izbrisi podatkov se evidentirajo skupaj z informacijami o razlogu za spremembo ali izbris, točnim časom spremembe ali izbrisa ter identiteto osebe, ki ju je opravila.

Izvirni podatki ali kakršni koli drugi obdelani podatki se hranijo vsaj tri koledarska leta od konca leta, v katerem so bili evidentirani, ali dlje, če tako zahtevajo države.

4. Pristojni organi redno spremljajo varnost podatkov.

5. Vsi vključeni pristojni organi se medsebojno obveščajo o vsakem sumu kršitev varnosti.

Člen 7

Varstvo osebnih podatkov

1. Pogodbenice osebne podatke, ki si jih izmenjajo v okviru uporabe Konvencije, uporabljajo izključno za namene skupnega tranzitnega postopka in morebitnega carinskega postopka ali začasne hrambe, ki sledi skupnemu tranzitnemu postopku.

Ta omejitev ne preprečuje carinskim organom, da podatke uporabijo za izvedbo analize tveganja in preiskav med skupnim tranzitnim postopkom ter za sodne postopke, ki so posledica tega skupnega tranzitnega postopka. Če se ti podatki uporabljajo v te namene, se nemudoma obvestijo carinski organi, ki so informacije predložili.

2. Pogodbenice zagotovijo, da se obdelava osebnih podatkov, izmenjanih v okviru uporabe Konvencije, izvaja v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1).

3. Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev spoštovanja tega člena.

POGLAVJE III

Obveznosti imetnika postopka ter prevoznika in prejemnika blaga, ki se giblje v okviru skupnega tranzitnega postopka

Člen 8

Obveznosti imetnika postopka ter prevoznika in prejemnika blaga, ki se giblje v okviru skupnega tranzitnega postopka

1. Imetnik postopka je odgovoren za:

(a) predložitev nedotaknjenega blaga in zahtevanih informacij namembnemu carinskemu uradu v predpisanem roku in v skladu z ukrepi, ki so jih carinski organi sprejeli za zagotovitev identifikacije blaga;

(b) spoštovanje carinskih določb v zvezi s skupnim tranzitnim postopkom;

(c) predložitev zavarovanja za zagotovitev plačila dolga, ki bi lahko nastal v zvezi z blagom, razen če je v Konvenciji določeno drugače.

2. Prevoznik ali prejemnik blaga, ki ob sprejemu blaga ve, da se blago giblje v okviru skupnega tranzitnega postopka, je tudi odgovoren za predložitev nedotaknjenega blaga namembnemu carinskemu uradu v predpisanem roku in v skladu z ukrepi, ki so jih carinski organi sprejeli za zagotovitev identifikacije blaga.

POGLAVJE IV

Zavarovanja

Člen 9

Elektronski sistemi v zvezi z zavarovanji

Za izmenjavo in shranjevanje informacij v zvezi z zavarovanji se uporabijo tehnike elektronske obdelave podatkov.

Člen 10

Obveznosti predložitve zavarovanja

1. Glavni zavezanec predloži zavarovanje, s katerim se zagotovi plačilo dolga, ki lahko nastane v zvezi z blagom, danim v skupni tranzitni postopek.

2. Zavarovanje se predloži bodisi:

(a) kot posamezno zavarovanje, ki krije eno samo operacijo, bodisi

(b) kot splošno zavarovanje, ki krije več operacij, v obliki izjave poroka, kadar se uporablja poenostavitev iz člena 55(a).

3. Vendar lahko carinski organi zavrnejo sprejem predlagane vrste zavarovanja, kadar je nezdružljiva s pravilnim potekom skupnega tranzitnega postopka.

Člen 11

Oblike posameznega zavarovanja

1. Posamezno zavarovanje se lahko predloži v eni izmed naslednjih oblik:

(a) z gotovinskim depozitom;

(b) z izjavo poroka;

(c) s kuponi.

2. V primeru iz odstavka 1(c) se posamezno zavarovanje predloži z izjavo poroka.

Člen 12

Porok

1. P orok iz členov 10(2)(b), 11(1)(b) in 11(2) je tretja oseba s sedežem v pogodbenici, v kateri se zavarovanje predloži in ga odobrijo carinski organi, ki zahtevajo zavarovanje.

Porok mora v svoji izjavi navesti službeni naslov ali imenovati zastopnika v vsaki državi pogodbenici, vključeni v skupno tranzitno operacijo.

2. Porok pisno izjavi, da bo plačal zavarovani znesek dolga. Izjava v okviru zavarovanega zneska krije tudi znesek dolga, plačljiv po naknadnih kontrolah.

3. Carinski organi lahko zavrnejo odobritev poroka, kadar menijo, da ne zagotavlja plačila zneska dolga v predpisanem roku.

Člen 13

Opustitev zavarovanja

1. Zavarovanje se ne zahteva v nobenem od naslednjih primerov:

(a) za blago, ki se prevaža po zraku, če se uporabi postopek tranzita, ki temelji na elektronskem manifestu za blago, ki se prevaža po zraku;

(b) za blago, ki se prevaža po Renu, vodnih poteh Rena, po Donavi ali vodnih poteh Donave;

(c) za blago, ki se prenaša po transportnih napeljavah;

(d) za blago, ki se prevaža po železnici ali zraku, kadar se uporabi postopek tranzita, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici ali zraku.

2. V primerih iz odstavka 1(d) se opustitev zavarovanja uporablja samo za dovoljenja za uporabo skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici ali zraku, izdanih pred 1. majem 2016.

POGLAVJE V

Druge določbe

Člen 14

Pravni status dokumentov in evidenc

1. Izdani dokumenti in evidence, ki se hranijo v skladu s predpisi države, v kateri so bili izdani ali shranjeni, imajo, ne glede na tehnično obliko in ukrepe, ki jih uvedejo ali sprejmejo pristojni organi ene države, enak pravni učinek na ozemlju drugih držav kot v državi, v kateri so bili izdani ali shranjeni.

2. Rezultati pregledov, opravljenih v okviru skupnega tranzitnega postopka s strani pristojnih organov ene države, imajo enako veljavo v drugih državah kot rezultati pregledov, ki jih opravijo pristojni organi vsake od teh držav.

Člen 15

Seznam carinskih uradov, pristojnih za skupne tranzitne operacije

Vsaka država v računalniški sistem, ki ga upravlja Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija), vnese seznam carinskih uradov, pristojnih za obravnavo skupnih tranzitnih operacij, z navedbo ustreznih identifikacijskih številk in pristojnosti ter uradnih ur. Vse spremembe se vnesejo v računalniški sistem.

Komisija te informacije sporoči drugim državam prek tega računalniškega sistema.

Člen 16

Centralni urad

Kadar država vzpostavi centralni urad, pristojen za upravljanje in spremljanje skupnega tranzitnega postopka ter sprejemanje in prenos dokumentov v zvezi s tem postopkom, o tem uradu obvesti Komisijo.

Komisija te informacije posreduje drugim državam.

Člen 17

Kršitve in kazni

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za obravnavo morebitnih kršitev ali nepravilnosti ter naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni.

NASLOV II

POTEK POSTOPKA

POGLAVJE I

Posamezno zavarovanje

Člen 18

Izračun zneska posameznega zavarovanja

Posamezno zavarovanje, predloženo v skladu s členom 10(2)(a) krije znesek dolga, ki bi lahko nastal, in je izračunan na podlagi najvišjih stopenj dajatev, ki se uporabljajo za blago te vrste. Za namen izračuna se unijsko blago, ki se prevaža v skladu s Konvencijo, obravnava kot neunijsko blago.

Člen 19

Posamezno zavarovanje v obliki gotovinskega depozita

1. Posamezno zavarovanje, predloženo v obliki gotovinskega depozita ali drugega enakovrednega plačilnega sredstva, se predloži v skladu z veljavnimi določbami v državi odhoda, v kateri se zavarovanje zahteva.

2. Posamezna zavarovanja v obliki gotovinskega depozita, predloženega v eni izmed pogodbenic, so veljavna v vseh pogodbenicah. Povrnejo se, ko je postopek zaključen.

3. V primeru zavarovanja v obliki gotovinskega depozita ali drugega enakovrednega plačilnega sredstva carinski organi ne plačajo obresti.

Člen 20

Posamezno zavarovanje v obliki izjave poroka

1. Izjava poroka za namene posameznega zavarovanja se predloži na obrazcu iz Priloge C1 k Dodatku III. Carinski urad zavarovanja obdrži to izjavo za obdobje veljavnosti zavarovanja.

2. Če to zahteva nacionalno pravo ali drugi predpisi oziroma je to v skladu s splošno prakso, lahko država dovoli, da je izjava iz odstavka 1 v drugačni obliki, če ima ta enak pravni učinek kot izjava na obrazcu.

3. Carinski urad zavarovanja za vsako izjavo imetniku postopka sporoči naslednje informacije:

(a) referenčno številko zavarovanja;

(b) dostopno kodo, povezano z referenčno številko zavarovanja.

Imetnik postopka ne sme spremeniti dostopne kode.

Člen 21

Posamezno zavarovanje v obliki kuponov

1. Izjava poroka za namene posameznega zavarovanja v obliki kuponov se predloži na obrazcu iz Priloge C2 k Dodatku III. Carinski urad zavarovanja obdrži to izjavo za obdobje veljavnosti zavarovanja.

Člen 20(2) se uporablja mutatis mutandis.

2. Porok sestavi kupone na obrazcu iz Priloge C3 k Dodatku III in jih predloži osebam, ki nameravajo biti imetniki postopka. Ti kuponi so veljavni v vseh pogodbenicah.

Vsak kupon krije znesek v višini 10 000 EUR, za katerega je odgovoren porok. Obdobje veljavnosti kupona je eno leto od datuma izdaje.

3. Porok carinskemu uradu zavarovanja predloži vse zahtevane podatke o kuponih za posamezno zavarovanje, ki jih je izdal.

4. Porok za vsak kupon osebi, ki namerava biti imetnik postopka, sporoči naslednje informacije:

(a) referenčno številko zavarovanja;

(b) dostopno kodo, povezano z referenčno številko zavarovanja.

Oseba, ki namerava biti imetnik postopka, ne sme spremeniti te dostopne kode.

5. Oseba, ki namerava biti imetnik postopka, predloži carinskemu uradu odhoda toliko kuponov po 10 000 EUR, kolikor se jih potrebuje za pokritje skupnega zneska dolga, ki bi lahko nastal.

6. Če se sprejme tranzitna deklaracija v papirni obliki v skladu s členom 26(1)(b), se kuponi dostavijo v papirni obliki in jih obdrži carinski urad odhoda. Ta carinski urad sporoči identifikacijsko številko vsakega kupona uradu zavarovanja, navedenemu na kuponu.

Člen 22

Odobritev izjave

Izjavo poroka odobri carinski urad zavarovanja in o odobritvi obvesti osebo, od katere se zahteva predložitev zavarovanja.

Člen 23

Razveljavitev odobritve poroka ali izjave in preklic izjave

1. Carinski urad zavarovanja lahko kadar koli razveljavi odobritev poroka ali odobritev izjave poroka. Carinski urad zavarovanja o razveljavitvi takoj obvesti poroka in osebo, od katere se zahteva predložitev zavarovanja.

Razveljavitev odobritve poroka ali izjave poroka začne veljati šestnajsti dan po datumu, ko je porok prejel odločbo o razveljavitvi, ali po datumu, za katerega se šteje, da je porok to odločbo prejel.

2. Porok lahko svojo izjavo kadar koli prekliče. O preklicu obvesti carinski urad zavarovanja.

Preklic izjave poroka ne vpliva na blago, ki je bilo na podlagi preklicane izjave v trenutku začetka veljavnosti preklica že dano v skupni tranzitni postopek in je še vedno v skupnem tranzitnem postopku.

Preklic izjave poroka začne veljati šestnajsti dan po datumu, ko porok carinski urad zavarovanja obvesti o preklicu.

3. Carinski organi države, pristojni za zadevni carinski urad zavarovanja, v elektronski sistem iz člena 9 vnesejo informacije o vsaki razveljavitvi odobritve poroka, razveljavitvi izjave poroka ali preklicu zavarovanja s strani poroka in datum, na katerega ta začne veljati.

POGLAVJE II

Prevozna sredstva in deklaracije

Člen 24

Tranzitna deklaracija in prevozna sredstva

1. Vsaka tranzitna deklaracija zajema le blago, dano v skupni tranzitni postopek, ki se giblje ali se bo gibalo iz enega carinskega urada odhoda do enega namembnega carinskega urada z enim samim prevoznim sredstvom, v zabojniku ali v tovorku.

Vendar pa lahko ena tranzitna deklaracija zajema blago, ki se je ali se bo gibalo iz enega carinskega urada odhoda do enega namembnega carinskega urada v več kot enem zabojniku ali v več kot enem tovorku, če so zabojniki ali tovorki natovorjeni na eno samo prevozno sredstvo.

2. V tem členu se naslednje šteje kot eno samo prevozno sredstvo pod pogojem, da je blago, ki se prevaža, odpremljeno skupaj:

(a) cestno vozilo z enim ali več priklopniki ali polpriklopniki;

(b) sklop povezanih železniških vozov ali vagonov;

(c) plovila, ki tvorijo eno samo verigo.

3. Če se za namene skupnega tranzitnega postopka eno samo prevozno sredstvo uporabi za natovarjanje blaga pri več kakor enem uradu odhoda in za raztovarjanje pri več kakor enem namembnem carinskem uradu, se vložijo ločene tranzitne deklaracije za vsako od pošiljk.

Člen 25

Tranzitne deklaracije z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov

Navedbe in struktura podatkov tranzitne deklaracije so določene v prilogah A1, A2 in B6 k Dodatku III.

Člen 26

Tranzitne deklaracije v papirni obliki

1. Carinski organ sprejme tranzitno deklaracijo v papirni obliki v naslednjih primerih:

(a) kadar blago prevažajo potniki, ki nimajo neposrednega dostopa do elektronskega tranzitnega sistema na načine, opisane v členu 27;

(b) kadar se uporabi postopek neprekinjenega poslovanja v skladu s Prilogo II, če začasno odpovejo: (i) elektronski tranzitni sistem; (ii) računalniški sistem, ki ga uporabljajo imetniki postopka za vložitev skupne tranzitne deklaracije z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov; (iii) elektronska povezava med računalniškim sistemom, ki ga uporabljajo imetniki postopka za vložitev skupne tranzitne deklaracije z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov, in elektronskim tranzitnim sistemom;

(c) kadar država skupnega tranzita tako odloči.

2. Za uporabo odstavka 1(a) in (c) carinski organi zagotovijo, da se podatki o tranzitu evidentirajo v elektronskem tranzitnem sistemu in si jih carinski organi izmenjujejo z uporabo tega sistema.

3. Za sprejem tranzitne deklaracije v papirni obliki iz odstavka 1(b)(ii) in (iii) je potrebna odobritev carinskih organov.

Člen 27

Tranzitna deklaracija za potnike

V primerih iz člena 26(1)(a) potnik izpolni tranzitno deklaracijo v papirni obliki v skladu s členoma 5 in 6 ter Prilogo B6 k Dodatku III.

Člen 28

Mešane pošiljke

Pošiljka lahko zajema blago, ki ga je treba dati v postopek T1, in blago, ki ga je treba dati v postopek T2, pod pogojem, da je vsaka postavka blaga ustrezno označena v tranzitni deklaraciji z oznakami ‚T1‘, ‚T2‘ ali ‚T2F‘.

Člen 29

Overitev tranzitne deklaracije in odgovornost imetnika postopka

1. Tranzitno deklaracijo overi deklarant.

2. Z vložitvijo tranzitne deklaracije pri carinskih organih postane imetnik postopka odgovoren za vse naslednje:

(a) pravilnost in popolnost informacij, navedenih v tranzitni deklaraciji;

(b) pristnost, pravilnost in veljavnost vseh dokumentov, priloženih tranzitni deklaraciji;

(c) izpolnjevanje vseh obveznosti, povezanih z dajanjem blaga, ki je navedeno v skupni tranzitni deklaraciji, v skupni tranzitni postopek.

POGLAVJE III

Formalnosti pri carinskem uradu odhoda

Člen 30

Vložitev in sprejem tranzitne deklaracije

1. Tranzitna deklaracija se vloži pri carinskem uradu odhoda.

2. Carinski urad odhoda sprejme tranzitno deklaracijo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) tranzitna deklaracija vsebuje vse podatke, ki so potrebni za namene skupnega tranzitnega postopka, kot je določeno v Prilogi II k Dodatku III;

(b) priloženi so ji vsi potrebni dokumenti;

(c) blago, na katerega se tranzitna deklaracija nanaša, je bilo predloženo carini v času uradnih ur.

Carinski urad odhoda lahko na prošnjo deklaranta odobri predložitev blaga izven uradnih ur ali na katerem koli drugem kraju.

3. Carinski organi lahko dovolijo, da se dokumenti iz odstavka 1(b) ne predložijo carinskemu uradu odhoda. V tem primeru so ti dokumenti v posesti deklaranta in na razpolago carinskim organom.

Člen 31

Sprememba tranzitne deklaracije

1. Deklarantu se na podlagi zahtevka dovoli, da spremeni eno ali več navedb v tranzitni deklaraciji, potem ko jo carinski organi že sprejmejo. Tranzitna deklaracija se zaradi spremembe ne more uporabiti za drugo blago kot za tisto, ki ga je prvotno zajela.

2. Takšna sprememba se ne dovoli, kadar se pred vložitvijo zahtevka zanjo zgodi kar koli od naslednjega:

(a) carinski organi obvestijo deklaranta, da nameravajo pregledati blago;

(b) carinski organi ugotovijo, da navedbe v carinski deklaraciji niso pravilne;

(c) carinski organi prepustijo blago.

Člen 32

Neveljavnost tranzitne deklaracije

1. Carinski urad odhoda na podlagi zahtevka deklaranta izreče že sprejeto tranzitno deklaracijo za neveljavno v enem izmed naslednjih primerov:

(a) kadar se prepriča, da bo blago nemudoma dano v drug carinski postopek;

(b) kadar se prepriča, da zaradi posebnih okoliščin ni več upravičeno dati blaga v carinski postopek, za katerega je bilo prijavljeno.

Kadar pa carinski urad odhoda obvesti deklaranta, da namerava pregledati blago, se zahtevek za izrek neveljavnosti carinske deklaracije sprejme šele po opravljenem pregledu.

2. Tranzitna deklaracija se ne izreče za neveljavno po prepustitvi blaga, razen če:

(a) je bilo blago v prostem prometu v pogodbenici napačno deklarirano za skupni tranzitni postopek in je bil njegov carinski status blaga v prostem prometu v isti pogodbenici dokazan pozneje;

(b) je bilo blago pomotoma prijavljeno v več kot eni carinski deklaraciji.

Člen 33

Načrt poti za gibanje blaga v okviru skupnega tranzita

1. Blago, dano v skupni tranzitni postopek, se giblje do namembnega carinskega urada po ekonomsko najbolj upravičeni poti.

2. Če carinski urad odhoda ali deklarant meni, da je to potrebno, ta carinski urad predpiše načrt poti za gibanje blaga v okviru skupnega tranzitnega postopka ob upoštevanju vseh ustreznih informacij, ki jih posreduje deklarant.

Pri predpisovanju načrta poti carinski urad v elektronski tranzitni sistem vnese vsaj oznako držav, prek katerih naj bi potekal tranzit.

Člen 34

Rok za predložitev blaga

1. Carinski urad odhoda določi rok, v katerem se blago predloži namembnemu carinskemu uradu, pri čemer upošteva naslednje:

(a) načrt poti;

(b) prevozna sredstva;

(c) prometno zakonodajo ali drugo zakonodajo, ki bi lahko vplivala na določanje roka;

(d) vse zadevne informacije, ki jih je posredoval imetnik postopka.

2. Če carinski urad odhoda določi rok, je ta zavezujoč za carinske organe držav, na katerih ozemlje vstopi blago v okviru skupne tranzitne operacije, in ga ti organi ne spreminjajo.

Člen 35

Preverjanje tranzitne deklaracije in pregled blaga

1. Carinski urad odhoda lahko zaradi preverjanja točnosti navedb, vsebovanih v tranzitni deklaraciji, ki je bila sprejeta:

(a) pregleda deklaracijo in spremne listine;

(b) zahteva, da deklarant predloži dodatne listine;

(c) pregleda blago;

(d) vzame vzorce blaga za analizo ali podrobnejši pregled blaga.

2. Carinski urad odhoda preveri obstoj in veljavnost zavarovanja.

3. Pregled blaga iz odstavka 1(c) se izvaja na krajih, ki jih v ta namen določi carinski urad odhoda, in med uradnimi urami. Vendar lahko carinski organi na prošnjo deklaranta opravijo pregled blaga izven uradnih ur ali na katerem koli drugem kraju.

Člen 36

Identifikacija carinskih oznak

Carinski urad odhoda zabeleži število carinskih oznak, ki jih je pritrdil, in posamezne identifikatorje carinskih oznak v elektronskem tranzitnem sistemu.

Člen 37

Primernost za nameščanje carinskih oznak

Cestna vozila, priklopniki, polpriklopniki in zabojniki, odobreni za prevoz blaga pod carinsko oznako v skladu z mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenice so Unija in države skupnega tranzita, se prav tako štejejo kot primerni za nameščanje carinskih oznak.

Člen 38

Značilnosti carinskih oznak

1. Carinske oznake imajo vsaj naslednje bistvene značilnosti in so skladne z naslednjimi tehničnimi specifikacijami:

(a) bistvene značilnosti carinskih oznak: (i) ostanejo nepoškodovane in varno pritrjene ob običajni uporabi; (ii) so brez težav preverljive in razpoznavne; (iii) izdelane so tako, da so vse poškodbe, nedovoljeno odpiranje ali odstranjevanje vidni s prostim očesom; (iv) oblikovane so za enkratno uporabo oziroma, če so namenjene za večkratno uporabo, so oblikovane tako, da jih je mogoče jasno označiti z individualno identifikacijsko oznako ob vsaki ponovni uporabi; (v) vsebujejo trajne, čitljive in enolično oštevilčene identifikatorje carinskih oznak;

(b) tehnične specifikacije: (i) oblika in dimenzije oznak se lahko razlikujejo glede na uporabljeni način nameščanja oznak, vendar so dimenzije take, da omogočajo hitro preverjanje oznak za identifikacijo; (ii) oznake za identifikacijo so izdelane tako, da jih ni mogoče ponarediti in da jih je težko razmnoževati; (iii) uporabljeni material je odporen proti nenamernim poškodbam in ne omogoča neopaznega ponarejanja ali ponovne uporabe.

2. Če je carinske oznake potrdil pristojni organ v skladu z mednarodnim standardom ISO št. 17712:2013 ‚Tovorni zabojniki – Mehanske plombe‘, se šteje, da te carinske oznake izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1.

Za prevoz v zabojnikih se v najširšem možnem obsegu uporabljajo carinske oznake z močnimi varnostnimi elementi.

3. Carinske oznake vsebujejo naslednje navedbe:

(a) izraz ‚carinski‘ v enem od uradnih jezikov Unije ali držav skupnega tranzita ali ustrezno okrajšavo;

(b) oznako države, v obliki oznake države ISO-alpha-2, ki navaja državo, v kateri se namesti carinska oznaka.

Pogodbenice se lahko z medsebojnim dogovorom odločijo za uporabo skupnih varnostnih elementov in tehnologije.

4. Vsaka država uradno obvesti Komisijo o vrstah carinskih oznak, ki jih uporablja. Komisija poskrbi, da so te informacije na voljo vsem državam.

5. Kadar je treba carinsko oznako odstraniti, da se omogoči carinski pregled, si carinski organ prizadeva, da po potrebi ponovno zapečati s carinsko oznako z vsaj enakovrednimi varnostnimi elementi in zabeleži navedbe o ukrepu, vključno z novo številko oznake, v dokumentaciji o tovoru.

6. Carinske oznake, ki so v skladu s Prilogo II k temu dodatku, kakor je bila spremenjena s Sklepom št. 1/2008 Skupnega odbora EU-EFTA (2), se lahko uporabljajo še naprej do porabe zalog ali do 1. maja 2019, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.

Člen 39

Drugi ukrepi za identifikacijo kot alternativa namestitvi carinskih oznak

1. Z odstopanjem od člena 11(1) Konvencije se lahko carinski urad odhoda odloči, da na blago, dano v skupni tranzitni postopek, ne namesti carinskih oznak, in se namesto tega zanaša na opis blaga v tranzitni deklaraciji ali v spremnih dokumentih, pod pogojem, da je opis dovolj natančen, da omogoča enostavno identifikacijo blaga ter navede njegovo količino in naravo ter posebne značilnosti, kot so serijske številke blaga.

2. Z odstopanjem od člena 11(1) Konvencije in razen če carinski urad odhoda odloči drugače, se niti na prevozna sredstva niti na posamezne tovorke, ki vsebujejo blago, ne namestijo carinske oznake, kadar:

(a) se blago prevaža po zraku in se bodisi nalepka pritrdi na vsako pošiljko, na kateri je številka spremnega letalskega tovornega lista, bodisi pošiljka sestavlja nakladalno enoto, na kateri je navedena številka spremnega letalskega tovornega lista;

(b) se blago prevaža po železnici in ukrepe za identifikacijo uporabljajo železniške družbe.

Člen 40

Prepustitev blaga v skupni tranzitni postopek

1. Le proizvodi, na katere so bile nameščene carinske oznake v skladu s členom 11(1), (2) in (3) Konvencije ali v zvezi s katerim so bili sprejeti alternativni ukrepi za identifikacijo v skladu s členom 11(4) Konvencije in člena 39 tega dodatka se prepustijo v skupni tranzitni postopek.

2. Ob prepustitvi blaga carinski urad odhoda pošlje navedbe o skupni tranzitni operaciji:

(a) deklariranemu namembnemu carinskemu uradu;

(b) vsakemu deklariranemu carinskemu uradu tranzita.

Te navedbe temeljijo na podatkih iz tranzitne deklaracije, kakor so bili po potrebi spremenjeni.

3. Carinski urad odhoda obvesti imetnika postopka o prepustitvi blaga v skupni tranzitni postopek.

Člen 41

Spremna tranzitna listina

1. Carinski urad odhoda deklarantu zagotovi spremno tranzitno listino. Spremna tranzitna listina se predloži na obrazcu iz Priloge 3 k Dodatku III in vsebuje navedbe iz Priloge A4 k Dodatku III.

2. Po potrebi se spremni tranzitni listini priloži seznam postavk, sestavljen na obrazcu iz Priloge A5 k Dodatku III, in vsebuje navedbe iz Priloge A6 k Dodatku III. Seznam postavk je sestavni del spremne tranzitne listine.

POGLAVJE IV

Formalnosti med prevozom

Člen 42

Predložitev spremne tranzitne listine

Na vsako zahtevo carinskih organov se predložijo spremna tranzitna listina in drugi dokumenti, ki spremljajo blago.

Člen 43

Predložitev blaga, ki se giblje v okviru skupnega tranzitnega postopka, carinskemu uradu tranzita

1. Blago se skupaj s spremno tranzitno listino z ustrezno glavno referenčno številko (MRN) predloži vsakemu carinskemu uradu tranzita.

2. Carinski urad tranzita zabeleži prehod blaga čez mejo na podlagi navedb skupne tranzitne operacije, prejetih od carinskega urada odhoda. O tem prehodu carinski uradi tranzita obvestijo carinski urad odhoda.

3. Carinski uradi tranzita lahko pregledajo blago. Kakršen koli pregled blaga se izvede predvsem na podlagi navedb o skupni tranzitni operaciji, prejetih od carinskega urada odhoda.

4. Kadar se blago prevaža prek drugega carinskega urada tranzita kot tistega, ki je deklariran, dejanski carinski urad tranzita zahteva navedbe o skupni tranzitni operaciji od carinskega urada odhoda in carinski urad odhoda obvesti o prehodu blaga čez mejo.

5. Odstavki 1, 2 in 4 se ne uporabljajo za prevoz blaga po železnici pod pogojem, da lahko carinski urad tranzita preveri prehod blaga čez mejo na drugačen način. Takšno preverjanje se opravi le, če je to potrebno. Preverjanje se lahko opravi naknadno.

Člen 44

Izredni dogodki med gibanjem blaga v okviru skupne tranzitne operacije

1. Prevoznik mora opraviti potrebne vnose v spremno tranzitno listino in brez nepotrebnega odlašanja po dogodku izročiti blago skupaj s to listino najbližjemu carinskemu organu države, na ozemlju katere se prevozno sredstvo nahaja, kadar:

(a) mora prevoznik odstopiti od načrta poti, predpisanega v skladu s členom 33(2) zaradi okoliščin, na katere ni mogel vplivati;

(b) so bile med prevozno operacijo carinske oznake poškodovane ali spremenjene iz razlogov, na katere prevoznik ni mogel vplivati;

(c) se pod nadzorom carinskih organov blago prenese z enega prevoznega sredstva na drugo prevozno sredstvo;

(d) je treba nemudoma zaradi neposredne nevarnosti deloma ali v celoti raztovoriti prevozno sredstvo z nameščenimi carinskimi oznakami;

(e) se je zgodil izredni dogodek, ki bi lahko vplival na sposobnost imetnika postopka ali prevoznika, da izpolni svoje obveznosti;

(f) se spremeni kateri koli od elementov, ki sestavljajo eno samo prevozno sredstvo iz člena 24(2).

Kadar carinski organi, na ozemlju katerih se nahaja prevozno sredstvo, menijo, da se lahko zadevna skupna tranzitna operacija nadaljuje, potem ko so izvedli vse potrebne ukrepe, potrdijo prevoznikove vnose v spremno tranzitno listino.

2. V primeru izrednega dogodka iz odstavka 1(c) carinski organi ne zahtevajo predložitve blaga in spremne tranzitne listine s potrebnimi vnosi, če je blago preneseno s prevoznega sredstva, ki nima nameščenih carinskih oznak.

3. V primeru izrednega dogodka iz odstavka 1(f) lahko prevoznik po vpisu potrebnih vnosov v spremno tranzitno listino nadaljuje tranzitno operacijo, če je en ali več vozov ali vagonov umaknjenih iz sklopa povezanih železniških vozov ali vagonov zaradi tehničnih težav.

4. V primeru izrednega dogodka iz odstavka 1(f), ni potrebna predložitev blaga in spremne tranzitne listine s potrebnimi vnosi carinskemu organu, če se vlečna enota cestnega vozila zamenja, ne da bi se zamenjal njen priklopnik ali polpriklopnik.

5. V primerih iz odstavkov 2, 3 in 4 se opusti obveznost prevoznika, da predloži blago in spremno tranzitno listino s potrebnimi vnosi carinskemu organu iz odstavka 1.

6. Glede na posamezen primer carinski organi na carinskem uradu tranzita oziroma namembnem carinskem uradu v elektronski tranzitni sistem vnesejo zadevne informacije iz spremne tranzitne listine v zvezi z dogodki iz odstavka 1.

POGLAVJE V

Formalnosti pri namembnem carinskem uradu

Člen 45

Predložitev blaga, danega v skupni tranzitni postopek, namembnemu carinskemu uradu

1. Če blago, ki je dano v skupni tranzitni postopek, prispe na namembni carinski urad, se temu carinskemu uradu predloži naslednje:

(a) blago;

(b) spremna tranzitna listina;

(c) vse informacije, ki jih zahteva namembni carinski urad.

Predložitev se izvede v času uradnih ur. Toda namembni carinski urad lahko na prošnjo zadevne osebe odobri predložitev izven uradnih ur ali na katerem koli drugem kraju.

2. Če se je predložitev izvedla po poteku roka, ki ga je določil carinski urad odhoda v skladu s členom 34(1), se šteje, da je imetnik postopka upošteval rok, če on ali prevoznik namembnemu carinskemu uradu dokaže, da zamude ni mogoče pripisati njemu.

3. Namembni carinski urad hrani spremno tranzitno listino in opravi se splošna kontrola blaga na podlagi navedb iz skupne tranzitne deklaracije, prejete od carinskega urada odhoda.

4. Če je skupni tranzitni postopek končan in namembni carinski urad ni odkril nobenih nepravilnosti ter imetnik postopka predloži spremno tranzitno listino, ta carinski urad na prošnjo imetnika postopka overi ta dokument za namene zagotavljanja alternativnega dokazila v skladu s členom 51(1). Zaznamek sestavljajo žig zadevnega carinskega urada, podpis uradnika, datum in naslednje besedilo:

‚— Alternativno dokazilo – 99202‘.

5. Skupni tranzitni postopek se lahko konča pri drugem carinskem uradu, ki ni deklariran v tranzitni deklaraciji. V tem primeru se ta carinski urad šteje za namembni carinski urad.

Člen 46

Potrdilo o prejemu

1. Na prošnjo osebe, ki predloži blago namembnemu carinskemu uradu, ta carinski urad overi potrdilo o prejemu, ki potrjuje predložitev blaga in spremne tranzitne listine temu carinskemu uradu.

2. Potrdilo o prejemu se predloži na obrazcu iz Priloge B10 k Dodatku III, ki ga vnaprej izpolni zadevna oseba.

3. Potrdilo o prejemu se ne uporablja kot alternativno dokazilo o skupnem tranzitnem postopku, ki se je končal v smislu člena 51(1).

Člen 47

Obvestilo o prihodu blaga v okviru skupnega tranzitnega postopka in rezultati kontrole

1. Namembni carinski urad obvesti carinski urad odhoda o prihodu blaga na dan, ko sta blago in spremna tranzitna listina predložena v skladu s členom 45(1).

2. Če se skupna tranzitna operacija konča pri drugem carinskem uradu, ki ni deklariran v tranzitni deklaraciji, carinski urad, ki se šteje za namembni carinski urad v skladu s členom 45(5), o prihodu obvesti carinski urad odhoda na dan, ko sta blago in spremna tranzitna listina predložena v skladu s členom 45(1).

Carinski urad odhoda o prihodu obvesti namembni carinski urad, deklariran v tranzitni deklaraciji.

3. Obvestilo o prihodu iz odstavkov 1 in 2 se ne šteje kot dokazilo, da se je skupni tranzitni postopek končal pravilno.

4. Namembni carinski urad sporoči rezultate kontrole carinskemu uradu odhoda najpozneje tretji dan po tem, ko je bilo blago predloženo namembnemu carinskemu uradu ali na drugem kraju v skladu s členom 45(1). V izjemnih primerih se lahko ta rok podaljša na največ šest dni.

5. Z odstopanjem od odstavka 4 tega člena, kadar blago prejme pooblaščeni prejemnik iz člena 87, se carinski urad odhoda obvesti najpozneje šesti dan po dnevu, ko je bilo blago dostavljeno pooblaščenemu prejemniku.

POGLAVJE VI

Formalnosti v zvezi s koncem postopka

Člen 48

Konec in zaključek postopka

1. Skupni tranzitni postopek se konča in obveznosti imetnika postopka so izpolnjene, ko so blago, ki je dano v postopek, in zahtevane informacije na razpolago namembnemu carinskemu uradu v skladu z določbami carinske zakonodaje.

2. Carinski organi zaključijo skupni tranzitni postopek, ko lahko na podlagi primerjave podatkov, ki jih ima carinski urad odhoda, in podatkov, ki jih ima carinski namembni urad, ugotovijo, da se je postopek pravilno končal.

Člen 49

Poizvedovalni postopek za blago, ki se giblje v okviru skupnega tranzitnega postopka

1. Če carinski urad odhoda ni prejel rezultatov kontrole v šestih dneh v skladu s členom 47(4) ali členom 47(5) po prejemu obvestila o prihodu blaga, ta carinski urad od namembnega carinskega urada ki je poslal obvestilo o prihodu blaga, takoj zahteva rezultate kontrole.

Namembni carinski urad pošlje rezultate kontrole takoj po prejemu zahteve carinskega urada odhoda.

2. Če carinski organ države odhoda še ni prejel informacij, ki bi omogočale zaključek skupnega tranzitnega postopka ali izterjavo dolga, zahteva zadevne informacije od imetnika postopka ali, če je na namembnem kraju na voljo dovolj navedb, od namembnega carinskega urada, in sicer v naslednjih primerih:

(a) carinski urad odhoda ni prejel obvestila o prihodu blaga po izteku roka za predložitev blaga, določenega v skladu s členom 34;

(b) carinski urad odhoda ni prejel rezultatov kontrol, zahtevanih v skladu z odstavkom 1;

(c) carinski urad odhoda ugotovi, da so bili obvestilo o prihodu blaga ali rezultati kontrole poslani po pomoti.

3. Carinski organ države članice pošlje zahteve za informacije v skladu z odstavkom 2(a) v obdobju sedmih dni po izteku roka iz navedenega člena, zahteve za informacije v skladu z odstavkom 2(b) pa v roku sedmih dni po izteku veljavnega roka iz odstavka 1.

Če pa pred iztekom teh rokov carinski organ države odhoda prejme informacije, da se skupni tranzitni postopek ni pravilno končal, ali sumi, da je tako, nemudoma pošlje zahtevo.

4. Odgovori na zahteve, predložene v skladu z odstavkom 2, se pošljejo v 28 dneh od dneva, ko je bila zahteva poslana.

5. Če na podlagi zahteve v skladu z odstavkom 2 namembni carinski urad ni predložil dovolj informacij, da bi se skupni tranzitni postopek lahko zaključil, carinski organ države odhoda od imetnika postopka zahteva, da predloži te informacije, in sicer najpozneje 28 dni po začetku poizvedovalnega postopka.

Imetnik postopka na zahtevo odgovori v 28 dneh od dneva, na katerega je bila poslana.

6. Če informacije iz odgovora imetnika postopka v skladu z odstavkom 4 ne zadostujejo za zaključek skupnega tranzitnega postopka, vendar carinski organ države odhoda meni, da zadoščajo za nadaljevanje poizvedovalnega postopka, ta organ nemudoma pošlje zahtevo za dodatne informacije zadevnemu carinskemu uradu.

Ta carinski urad odgovori na zahtevo v 40 dneh od dneva, na katerega je bila poslana.

7. Kadar je med ukrepi poizvedovalnega postopka iz odstavkov 1 do 6 ugotovljeno, da se je skupni tranzitni postopek končal pravilno, carinski organi države odhoda zaključijo skupni tranzitni postopek ter takoj obvestijo imetnika postopka in, če je to primerno, kateri koli carinski organ, ki je morda začel postopek za preklic zaključka tega postopka.

8. Kadar se med ukrepi poizvedovalnega postopka iz odstavkov 1 do 6 ugotovi, da skupnega tranzitnega postopka ni mogoče zaključiti, carinski organ države odhoda ugotovi, ali je nastal dolg.

Če je nastal dolg, carinski organ države odhoda sprejme naslednje ukrepe:

(a) ugotovi, kdo je dolžnik;

(b) določi carinski organ, pristojen za obvestilo o carinskem dolgu.

Člen 50

Zahteva za prenos izterjave dolga

1. Če carinski organ države odhoda med poizvedovalnim postopkom in pred potekom roka iz člena 114(2) pridobi dokaze, da se kraj, kjer so se zgodili dogodki, zaradi katerih je nastal dolg, nahaja v drugi državi, ta carinski organ takoj, vsekakor pa v tem roku pošlje vse razpoložljive informacije pristojnemu carinskemu organu v tem kraju.

2. Pristojni carinski organ v tem kraju potrdi prejem informacij in obvesti carinski organ države odhoda, ali je odgovoren za izterjavo. Če carinski organ države odhoda ni prejel teh informacij v 28 dneh, takoj nadaljuje poizvedovalni postopek ali začne izterjavo.

Člen 51

Alternativno dokazilo o koncu skupnega tranzitnega postopka

1. Šteje se, da se je skupni tranzitni postopek končal pravilno, če imetnik postopka carinskemu organu države odhoda ustrezno predloži enega od naslednjih dokumentov za identifikacijo blaga:

(a) dokument, ki so ga potrdili carinski organi namembne države ter ki identificira blago in ugotavlja, da je bilo blago predloženo namembnemu carinskemu uradu ali dostavljeno pooblaščenemu prejemniku v skladu s členom 87;

(b) dokument ali carinsko evidenco, ki ju potrdijo carinski organi države ter ki potrjujeta, da je blago fizično zapustilo carinsko območje pogodbenice;

(c) carinski dokument, izdan v tretji državi, v kateri je bilo blago dano v carinski postopek;

(d) dokument, izdan v tretji državi, ki ga je z žigom ali kako drugače potrdil carinski organ te države in ki potrjuje, da se šteje, da je blago v prostem prometu v tej državi.

2. Namesto dokumentov iz odstavka 1 se lahko kot dokazilo predložijo njihove kopije, katerih verodostojnost potrdi organ, ki je potrdil izvirne dokumente, organ zadevne tretje države ali organ države.

Člen 52

Preverjanje in upravna pomoč

1. Pristojni carinski organi lahko po prepustitvi blaga opravijo kontrole predloženih informacij, dokumentov, obrazcev, dovoljenj ali podatkov v zvezi s skupno tranzitno operacijo, da preverijo, da so vnosi, izmenjane informacije in žigi pristni. Takšne kontrole se izvajajo, če se pojavijo dvomi glede pravilnosti in pristnosti predloženih informacij ali če obstaja sum goljufije. Lahko se izvajajo tudi na podlagi analize tveganja ali naključne izbire.

2. Pristojni carinski organ se nemudoma odzove na prejeto prošnjo po izvedbi kontrole po prepustitvi blaga.

3. Če pristojni carinski organ države odhoda vloži zahtevek pri pristojnem carinskem organu za kontrolo po prepustitvi blaga v zvezi z informacijami, povezanimi s skupno tranzitno operacijo, se šteje, da pogoji iz člena 48(2) o zaključku postopka tranzita niso bili izpolnjeni, dokler nista potrjeni pristnost in pravilnost podatkov.

POGLAVJE VII

Skupni tranzitni postopek za gibanje blaga po transportnih napeljavah

Člen 53

Skupni tranzitni postopek za gibanje blaga po transportnih napeljavah

1. Če blago, ki se prevaža po transportnih napeljavah, vstopi na carinsko območje pogodbenice prek navedene napeljave, se šteje, da je to blago dano v skupni tranzitni postopek ob vstopu na navedeno ozemlje.

2. Če se blago že nahaja na carinskem območju ene od pogodbenic in se prevaža po transportnih napeljavah, se šteje, da je to blago dano v skupni tranzitni postopek, če je dano v transportne napeljave.

3. Za namene skupnega tranzitnega postopka, če se blago prevaža po transportnih napeljavah, je imetnik postopka upravljavec transportnih napeljav s sedežem v pogodbenici, prek ozemlja katere blago vstopi na carinsko območje pogodbenic, v primeru iz odstavka 1 ali upravljavec transportnih napeljav v pogodbenici, v kateri se prenos začne, v primeru iz odstavka 2.

Imetnik postopka in carinski organ se dogovorita o metodah carinskega nadzora nad blagom, ki se prevaža.

4. Za namene člena 8(2) se upravljavec transportnih napeljav s sedežem v državi, prek ozemlja katere se blago prevaža po transportnih napeljavah, šteje za prevoznika.

5. Brez poseganja v določbe člena 8 se šteje, da je skupni tranzitni postopek končan, ko se opravi ustrezen vnos v poslovne evidence prejemnika ali upravljavca transportnih napeljav, ki potrjuje, da je blago, ki se prevaža po transportnih napeljavah:

(a) prispelo v prejemnikov obrat;

(b) sprejeto v razdelilno omrežje prejemnika ali

(c) zapustilo carinsko območje pogodbenic.

6. Kadar se šteje, da je bilo blago, ki se giblje po transportnih napeljavah med dvema pogodbenica, dano v skupni tranzitni postopek v skladu z določbami iz odstavka 2 ter med operacijo prečka ozemlje države skupnega tranzita, v kateri se postopek ne uporablja za gibanje blaga po transportnih napeljavah, se navedeni postopek med prečkanjem tega ozemlja zadrži.

7. Kadar se blago giblje po transportnih napeljavah iz ene države skupnega tranzita, v kateri se skupni tranzitni postopek ne uporablja za gibanje blaga po transportnih napeljavah, v namembni kraj v pogodbenici, v kateri se postopek uporablja, se šteje, da se navedeni postopek začne, ko blago vstopi na ozemlje slednje pogodbenice.

8. Kadar se blago giblje po transportnih napeljavah iz pogodbenice, v kateri se uporablja skupni tranzitni postopek za gibanje blaga po transportnih napeljavah, v namembni kraj v državi skupnega tranzita, v kateri se postopek ne uporablja, se šteje, da se navedeni postopek konča, ko blago zapusti ozemlje pogodbenice, v kateri se uporablja navedeni postopek.

Člen 54

Neobvezna uporaba skupnega tranzitnega postopka za gibanje blaga po transportnih napeljavah

Pogodbenica se lahko odloči, da za gibanje blaga po transportnih napeljavah ne bo uporabljala skupnega tranzitnega postopka. To odločitev sporoči Komisiji, ki nato o njej obvesti druge države.

NASLOV III

POENOSTAVITVE, KI SE UPORABLJAJO ZA SKUPNI TRANZITNI POSTOPEK

POGLAVJE I

Splošne določbe o poenostavitvah

Člen 55

Vrste poenostavitev tranzita

Carinski organi lahko na podlagi zahtevka odobrijo naslednje poenostavitve:

(a) uporabo splošnega zavarovanja ali opustitev zavarovanja;

(b) uporabo posebnih carinskih oznak, kadar je nameščanje carinskih oznak potrebno za zagotovitev identifikacije blaga, danega v skupni tranzitni postopek;

(c) status pooblaščenega pošiljatelja, ki imetniku dovoljenja omogoča dati blago v skupni tranzitni postopek, ne da bi ga predložil carini;

(d) status pooblaščenega prejemnika, ki imetniku dovoljenja omogoča na pooblaščenem mestu prejeti blago, ki se je gibalo v okviru skupnega tranzitnega postopka, da se v skladu s členom 48(1) konča postopek;

(e) uporabo skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po zraku, ali skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na elektronskem manifestu, za blago, ki se prevaža po zraku;

(f) uporabo posebnega skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici;

(g) uporabo drugih poenostavljenih postopkov na podlagi člena 6 Konvencije.

Člen 56

Ozemeljska uporaba dovoljenj za poenostavitev

1. Poenostavitvi iz člena 55(b) in (c) se uporabljata samo za skupne tranzitne operacije, ki se začnejo v pogodbenici, v kateri se izda dovoljenje za poenostavitvi.

2. Poenostavitev iz člena 55(d) se uporablja samo za skupne tranzitne operacije, ki se končajo v pogodbenici, v kateri se izda dovoljenje za poenostavitev.

3. Poenostavitev iz člena 55(e) se uporablja v pogodbenicah, določenih v dovoljenju za poenostavitev.

4. Poenostavitvi iz člena 55(a) in (f), se uporabljata v vseh pogodbenicah.

Člen 57

Splošne pogoji za dovoljenja za poenostavitev

1. Dovoljenje iz člena 55(a) se odobri vložnikom, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) vložnik ima sedež na carinskem območju pogodbenice;

(b) vložnik ni huje ali ponavljajoče kršil carinske zakonodaje in davčnih predpisov ter ni storil hujših kaznivih dejanj v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo;

(c) vložnik redno uporablja skupni tranzitni postopek oziroma ima praktične standarde usposobljenosti ali poklicne kvalifikacije, neposredno povezane z opravljanjem dejavnosti.

2. Dovoljenja iz člena 55(b), (c) in (d) se odobrijo vložnikom, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) vložnik ima sedež na carinskem območju pogodbenice;

(b) vložnik izjavi, da bo redno uporabljal skupne tranzitne postopke;

(c) vložnik ni huje ali ponavljajoče kršil carinske zakonodaje in davčnih predpisov ter ni storil hujših kaznivih dejanj v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo;

(d) vložnik izkaže, da ima s sistemom vodenja trgovinskih in po potrebi transportnih evidenc visoko stopnjo nadzora nad svojimi operacijami in pretokom blaga, kar omogoča ustrezne carinske kontrole;

(e) vložnik ima praktične standarde usposobljenosti ali poklicne kvalifikacije, neposredno povezane z opravljanjem dejavnosti.

3. Dovoljenje iz člena 55(e) se odobri vložnikom, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) v primeru skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po zraku, je vložnik letalska družba in ima sedež na carinskem območju pogodbenice;

(b) v primeru skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na elektronskem manifestu, za blago, ki se prevaža po zraku, je vložnik letalska družba, ki opravlja veliko število letov med letališči v pogodbenicah in ima sedež na carinskem območju pogodbenice ali ima tam registrirani sedež, glavno upravo ali stalno poslovno enoto;

(c) vložnik redno uporablja skupne tranzitne postopke ali pristojni carinski organi vedo, da vložnik lahko izpolni obveznosti, povezane s temi postopki;

(d) vložnik ni hudo ali večkrat kršil carinskih ali davčnih predpisov.

4. Dovoljenje iz člena 55(f) se odobri vložnikom, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) vložnik je železniško prevozno podjetje;

(b) vložnik ima sedež na carinskem območju pogodbenice;

(c) vložnik redno uporablja tranzitni postopek ali pristojni carinski organi vedo, da vložnik lahko izpolni obveznosti, povezane s postopkom; ter

(d) vložnik ni hudo ali večkrat kršil carinskih ali davčnih predpisov.

5. Dovoljenja se odobrijo le, če carinski organ meni, da bo lahko nadzoroval skupni tranzitni postopek in opravljal kontrole, ne da bi bile pri tem upravne obremenitve nesorazmerne z zahtevami zadevne osebe.

Člen 58

Nadzor pogojev za dovoljenja

Carinski organi nadzorujejo pogoje, ki jih mora izpolnjevati imetnik dovoljenja. Poleg tega nadzorujejo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega dovoljenja. Če so od ustanovitve imetnika dovoljenja pretekla manj kot tri leta, carinski organ prvo leto po izdaji dovoljenja izvaja nad tem imetnikom strožji nadzor.

Člen 59

Vsebina zahtevka za izdajo dovoljenja

1. Na zahtevek za izdajo dovoljenja za uporabo poenostavitev je treba vpisati datum in ga podpisati. Pogodbenice določijo, kako se vloži zahtevek.

2. Zahtevek vsebuje vsa dejstva, ki bodo pristojnim organom omogočila preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji, na podlagi katerih je mogoče odobriti zahtevane poenostavitve.

Člen 60

Odgovornost vložnika

Oseba, ki zaprosi za poenostavitve, je v skladu z določbami, ki veljajo v pogodbenicah, in brez poseganja v morebitno uporabo kazenskih določb odgovorna za:

(a) pravilnost in popolnost informacij, navedenih v zahtevku;

(b) pristnost, pravilnost in veljavnost vseh dokumentov, priloženih zahtevku.

Člen 61

Carinski organi, pristojni za izdajo dovoljenja

1. Zahtevki za poenostavitev iz člena 55(c) se predložijo carinskim organom, ki so pristojni za izdajo dovoljenja v državi, v kateri naj bi se začele skupne tranzitne operacije.

2. Zahtevki za poenostavitev iz člena 55(d) se predložijo carinskim organom, ki so pristojni za izdajo dovoljenja v državi, v kateri naj bi se končala skupna tranzitna operacija.

3. Zahtevki za poenostavitev iz člena 55(a), (b), (e) in (f) se predložijo carinskim organom, ki so pristojni za kraj, v katerem se vodi oziroma je dostopna glavna računovodska evidenca vložnika za carinske namene in v katerem se bo izvajal vsaj del dejavnosti, ki bodo zajete v dovoljenju.

Glavna računovodska evidenca vložnika se nanaša na evidence in dokumentacijo, na podlagi katerih lahko carinski organi izdajo dovoljenje.

Člen 62

Sprejem in zavrnitev zahtevkov ter izdaja dovoljenj

1. Zahtevki se sprejmejo ali zavrnejo in dovoljenja se izdajo v skladu z določbami, ki veljajo v pogodbenicah.

2. Odločbe o zavrnitvi zahtevka navajajo razloge za zavrnitev in se vložniku pošljejo v skladu z roki in določbami, ki veljajo v zadevni pogodbenici.

Člen 63

Vsebina dovoljenja

1. Imetniku dovoljenja se izda dovoljenje in po potrebi ena ali več overjenih kopij.

2. Dovoljenje določa pogoje za uporabo poenostavitev ter operativne in kontrolne ukrepe.

Člen 64

Začetek veljavnosti dovoljenja

1. Dovoljenje začne veljati na dan, ko ga vložnik prejme oziroma se šteje, da ga je prejel, in ga lahko carinski organi izvršujejo od navedenega dne dalje.

Razen če je v carinski zakonodaji določeno drugače, je dovoljenje veljavno brez časovne omejitve.

2. Dovoljenje začne veljati na dan, ki se razlikuje od dneva, ko ga vložnik prejme oziroma se šteje, da ga je prejel, v naslednjih primerih:

(a) kadar bo imelo dovoljenje pozitivne posledice za vložnika in je vložnik zahteval drugačen datum začetka veljavnosti; v tem primeru dovoljenje začne veljati na dan, ki ga je zahteval vložnik, če je poznejši od datuma, na katerega bi začelo veljati v skladu z odstavkom 1;

(b) kadar je bilo predhodno dovoljenje izdano za omejeno obdobje in je edini namen nove odločbe podaljšanje njegove veljavnosti; v tem primeru začne dovoljenje veljati dan po izteku veljavnosti predhodnega dovoljenja;

(c) kadar je začetek veljavnosti dovoljenja odvisen od vložnikove izpolnitve nekaterih formalnosti; v tem primeru začne dovoljenje veljati na dan, ko vložnik prejme obvestilo pristojnega carinskega organa o tem, da so bile formalnosti uspešno izpolnjene, ali na dan, ko se šteje, da je to obvestilo prejel.

Člen 65

Odprava, razveljavitev in sprememba dovoljenj

1. Imetnik dovoljenja obvesti carinske organe o vseh dejavnikih, ki so se pojavili po izdaji dovoljenja in bi lahko vplivali na njegovo nadaljnje izvajanje ali vsebino.

2. Carinski organi odpravijo dovoljenje, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) dovoljenje je bilo izdano na podlagi nepravilnih ali nepopolnih informacij;

(b) imetnik dovoljenja je vedel ali bi moral in mogel vedeti, da so informacije nepravilne ali nepopolne;

(c) dovoljenje bi bilo drugačno, če bi bile informacije pravilne in popolne.

3. Dovoljenje se razveljavi ali spremeni, kadar v primerih, ki niso navedeni v odstavku 2:

(a) eden ali več pogojev za izdajo dovoljenja ni bil ali ni več izpolnjen ali

(b) na podlagi zahtevka imetnika dovoljenja.

4. Imetnik dovoljenja se obvesti o odpravi, razveljavitvi ali spremembi dovoljenja v skladu z roki in določbami, ki veljajo v pogodbenici.

5. Odprava dovoljenja začne učinkovati na dan, ko je začelo učinkovati prvotno dovoljenje, razen če je v skladu s carinsko zakonodajo v odločbi drugače določeno.

6. Razveljavitev ali sprememba dovoljenja začne učinkovati na dan, ko jo vložnik prejme oziroma se šteje, da jo je prejel. Vendar lahko v izjemnih primerih carinski organi zaradi pravno utemeljenih interesov imetnika dovoljenja odložijo začetek učinkovanja razveljavitve ali spremembe v skladu z roki, ki veljajo v pogodbenici. Datum začetka učinkovanja odločbe je naveden v odločbi o razveljavitvi ali spremembi dovoljenja.

Člen 66

Ponovna ocena dovoljenja

1. Carinski organ, pristojen za izdajo dovoljenja, ga ponovno oceni v naslednjih primerih:

(a) v primeru sprememb ustrezne zakonodaje, ki vplivajo na dovoljenje;

(b) če je to potrebno na podlagi rezultatov spremljanja;

(c) če je to potrebno zaradi informacij, ki jih je predložil imetnik dovoljenja v skladu s členom 65(1) ali so jih predložili drugi organi.

2. Carinski organ, pristojen za izdajo dovoljenja, imetniku dovoljenja sporoči rezultat ponovne ocene.

Člen 67

Zadržanje dovoljenja

1. Carinski organ, ki je pristojen za izdajo dovoljenja, zadrži dovoljenje namesto da bi ga odpravil, razveljavil ali spremenil, če:

(a) meni, da obstajajo zadostni razlogi za odpravo, razveljavitev ali spremembo dovoljenja, vendar še nima vseh potrebnih informacij za odločanje o odpravi, razveljavitvi ali spremembi;

(b) meni, da pogoji iz tega dovoljenja niso izpolnjeni ali da imetnik dovoljenja ne izpolnjuje obveznosti iz tega dovoljenja, ter je primerno, da se imetniku dovoljenja da na voljo dovolj časa za sprejetje ukrepov za zagotovitev izpolnjevanja pogojev ali obveznosti;

(c) imetnik dovoljenja zahteva takšno zadržanje, ker začasno ne more izpolniti pogojev iz dovoljenja ali obveznosti iz tega dovoljenja.

2. V primerih iz odstavkov 1(b) in (c) imetnik dovoljenja obvesti carinski organ, pristojen za izdajo dovoljenja, o ukrepih, glede katerih se zavezuje, da jih bo sprejel za zagotovitev izpolnjevanja pogojev ali obveznosti, ter času, ki ga potrebuje za sprejetje navedenih ukrepov.

Člen 68

Obdobje zadržanja dovoljenja

1. Obdobje zadržanja, ki ga določi pristojni carinski organ, ustreza času, ki ga ta potrebuje, da preveri, ali so pogoji za odpravo, razveljavitev ali spremembo izpolnjeni.

Kadar pa carinski organ meni, da imetnik dovoljenja morda ne izpolnjuje meril iz člena 57(1)(b), dovoljenje zadrži, dokler se ne ugotovi, ali je prišlo do hujše ali ponavljajoče se kršitve, ki jo je storila katera od naslednjih oseb:

(a) imetnik dovoljenja;

(b) oseba, ki vodi družbo imetnico zadevnega dovoljenja ali nadzoruje njegovo upravljanje;

(c) oseba, odgovorna za carinske zadeve v družbi imetnici zadevnega dovoljenja.

2. V primerih iz člena 67(1)(b) in (c) obdobje zadržanja, ki ga določi carinski organ, pristojen za izdajo dovoljenja, ustreza času iz obvestila imetnika dovoljenja v skladu s členom 67(2). Obdobje zadržanja se lahko na zahtevo imetnika dovoljenja po potrebi dodatno podaljša.

Obdobje zadržanja se lahko dodatno podaljša za čas, ki ga pristojni carinski organ potrebuje, da preveri, ali se z navedenimi ukrepi zagotavlja izpolnjevanje pogojev ali obveznosti, pri čemer slednji čas ne presega 30 dni.

3. Če po zadržanju dovoljenja carinski organ, pristojen za izdajo dovoljenja, namerava odpraviti, razveljaviti ali spremeniti navedeno dovoljenje v skladu s členom 65, se obdobje zadržanja iz odstavkov 1 in 2 tega člena po potrebi podaljša, dokler ne začne učinkovati odločba o odpravi, razveljavitvi ali spremembi.

Člen 69

Konec zadržanja dovoljenja

1. Zadržanje se konča ob izteku obdobja zadržanja, razen če se pred iztekom tega obdobja zgodi nekaj od naslednjega:

(a) zadržanje se prekliče, ker v primeru iz člena 67(1)(a) ni razlogov za odpravo, razveljavitev ali spremembo dovoljenja v skladu s členom 65; v tem primeru se zadržanje konča na dan preklica;

(b) zadržanje se prekliče, ker je v primeru iz člena 67(1)(b) in (c) po mnenju carinskega organa, pristojnega za izdajo dovoljenja, imetnik dovoljenja sprejel potrebne ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja pogojev iz dovoljenja ali obveznosti iz tega dovoljenja; v tem primeru se zadržanje konča na dan preklica;

(c) zadržano dovoljenje se odpravi, razveljavi ali spremeni; v tem primeru se zadržanje konča na dan odprave, razveljavitve ali spremembe.

2. Carinski organ, pristojen za izdajo dovoljenja, imetnika dovoljenja obvesti o koncu zadržanja.

Člen 70

Veljavnost dovoljenja

Carinski organi lahko sprejmejo zahtevke za izdajo dovoljenj iz člena 55 in dovoljenja izdajo pred 1. majem 2016. Ta dovoljenja se izdajo v skladu s pogoji, določenimi v tem dodatku, in niso veljavna do 1. maja 2016.

Člen 71

Ponovna ocena dovoljenj, ki so 1. maja 2016 že veljavna

1. Dovoljenja, izdana na podlagi člena 55(a), (b), (d) in (e) Konvencije, kakor je bila spremenjena s Sklepom št. 1/2008, ki so veljavna 1. maja 2016 in nimajo omejenega obdobja veljavnosti, se ponovno ocenijo najpozneje do 1. maja 2019.

2. Dovoljenja, izdana na podlagi člena 55(a), (b), (d) in (e) Konvencije, kakor je bila spremenjena s Sklepom št. 1/2008, ki so veljavna 1. maja 2016, ostanejo veljavna:

(a) za dovoljenja, ki imajo omejeno obdobje veljavnosti, do konca navedenega obdobja ali 1. maja 2019, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;

(b) za vsa druga dovoljenja, dokler se dovoljenje ponovno ne oceni.

3. Z odločbami, izdanimi po ponovni oceni, se razveljavijo ponovno ocenjena dovoljenja in, če je to primerno, izdajo nova dovoljenja. O teh odločbah so imetniki dovoljenja nemudoma obveščeni.

4. Ne glede na odstavek (1) dovoljenja, izdana na podlagi člena 55(f)(i) in (ii) Konvencije, kakor je bila spremenjena s Sklepom št. 1/2008, ki so veljavna 1. maja 2016, ostanejo v veljavi po tem datumu in jih ni treba ponovno oceniti.

Člen 72

Shranjevanje evidenc pri carinskih organih

1. Carinski organi hranijo zahtevke in priložene spremne listine skupaj z izvodom vseh izdanih dovoljenj.

2. Če se zahtevek zavrne ali se dovoljenje odpravi, razveljavi, spremeni ali zadrži, se zahtevek in odločba o zavrnitvi oziroma po potrebi o odpravi, razveljavitvi, spremembi ali zadržanju dovoljenja ter vse priložene spremne listine hranijo vsaj tri leta od izteka koledarskega leta, v katerem je bil zahtevek zavrnjen oziroma v katerem je bilo dovoljenje odpravljeno, razveljavljeno, spremenjeno ali zadržano.

Člen 73

Veljavnost carinskih oznak, ki so 1. maja 2016 že veljavne

Carinske oznake iz člena 38 in carinske oznake posebne vrste iz člena 82, ki so v skladu s Prilogo A2 h Konvenciji, kakor je bila spremenjena s Sklepom št. 1/2008 se lahko uporabljajo do porabe zalog ali do 1. maja 2019, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.

POGLAVJE II

Splošno zavarovanje in opustitev zavarovanja

Člen 74

Referenčni znesek

1. Razen če je v členu 75 določeno drugače, je znesek splošnega zavarovanja enak referenčnemu znesku, ki ga določi carinski urad zavarovanja.

2. Referenčni znesek splošnega zavarovanja ustreza znesku dolga, ki bi lahko postal plačljiv v zvezi z vsako skupno tranzitno operacijo, za katero se predloži zavarovanje, v obdobju med dajanjem blaga v skupni tranzitni postopek in trenutkom, ko je postopek zaključen.

Za namen tega izračuna se upoštevajo najvišje stopnje dolga, ki se uporabljajo za blago iste vrste v državi carinskega urada zavarovanja, unijsko blago, ki se prevaža v skladu s Konvencijo, pa se obravnava kot neunijsko blago.

Če carinski urad zavarovanja nima na voljo informacij, ki so potrebne za določitev referenčnega zneska, se ta znesek določi na 10 000 EUR za vsako tranzitno operacijo.

3. Carinski urad zavarovanja določi referenčni znesek v sodelovanju z imetnikom postopka. Pri določanju referenčnega zneska carinski urad zavarovanja določi ta znesek na podlagi informacij o blagu, danem v skupni tranzitni postopek v preteklih 12 mesecih, in ocene o količini načrtovanih operacij, navedeni zlasti v trgovinski dokumentaciji in poslovnih knjigah imetnika postopka.

4. Carinski urad zavarovanja pregleda referenčni znesek na lastno pobudo ali na zahtevo imetnika postopka in ga po potrebi prilagodi.

5. Vsak imetnik postopka zagotovi, da znesek, ki je ali lahko postane plačljiv, ne preseže referenčnega zneska.

Ta oseba obvesti carinski urad zavarovanja, ko višina referenčnega zneska ne zadostuje več za kritje njegovih operacij.

6. Spremljanje referenčnega zneska, ki pokriva znesek dolga, ki lahko postane plačljiv, za blago, dano v skupni tranzitni postopek, se z uporabo elektronskega sistema iz člena 4(1) zagotovi za vsako skupno tranzitno operacijo v trenutku dajanja blaga v skupni tranzitni postopek.

Člen 75

Višina splošnega zavarovanja

1. Imetniku postopka se lahko dovoli, da uporabi splošno zavarovanje z znižanim zneskom ali pridobi opustitev zavarovanja.

2. Znesek splošnega zavarovanja se zmanjša na:

(a) 50 % referenčnega zneska, določenega v skladu s členom 74, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) vložnik vzdržuje računovodski sistem, ki je skladen s splošno sprejetimi računovodskimi načeli, veljavnimi v pogodbenici, v kateri se vodi knjigovodstvo, omogoča carinsko kontrolo na podlagi revizije in vodi evidenco podatkov, ki zagotavljajo revizijsko sled od trenutka, ko je podatek vnesen v spis; (ii) vložnik ima upravno ureditev, ki ustreza vrsti in obsegu poslovanja ter upravljanju pretoka blaga, njena notranja kontrola pa je sposobna preprečiti, odkriti, in popraviti napake ter preprečiti in odkriti nezakonite ali nepravilne transakcije; (iii) vložnik ni v stečajnem postopku; (iv) v zadnjih treh letih pred vložitvijo zahtevka je vložnik izpolnjeval svoje finančne obveznosti v zvezi s plačevanjem dolga, ki se pobira pri uvozu ali izvozu blaga ali v povezavi z njima; (v) vložnik na podlagi evidenc in informacij, ki so na voljo za zadnja tri leta pred vložitvijo zahtevka, izkaže da ima zadostno finančno zmogljivost za izpolnjevanje svojih obveznosti in zavez glede na vrsto in obseg poslovanja, tudi tako, da nima čistega negativnega premoženja, razen če se to lahko pokrije; (vi) vložnik za referenčni znesek, ki ga ne krije zavarovanje, lahko izkaže, da razpolaga z zadostnimi finančnimi sredstvi za izpolnjevanje svojih obveznosti;

(b) 30 % referenčnega zneska, določenega v skladu s členom 74, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) vložnik vzdržuje računovodski sistem, ki je skladen s splošno sprejetimi računovodskimi načeli, veljavnimi v pogodbenici, v kateri se vodi knjigovodstvo, omogoča carinsko kontrolo na podlagi revizije in vodi evidenco podatkov, ki zagotavljajo revizijsko sled od trenutka, ko je podatek vnesen v spis; (ii) vložnik ima upravno organizacijo, ki ustreza vrsti in obsegu poslovanja ter upravljanju pretoka blaga, njena notranja kontrola pa je sposobna preprečiti, odkriti, in popraviti napake ter preprečiti in odkriti nezakonite ali nepravilne transakcije; (iii) vložnik zagotovi, da je zadevnim zaposlenim naročeno, naj obvestijo carinske organe, če se odkrijejo težave glede skladnosti, in vzpostavi postopke za obveščanje carinskih organov o takih težavah; (iv) vložnik ni v stečajnem postopku; (v) v zadnjih treh letih pred vložitvijo zahtevka je vložnik izpolnjeval svoje finančne obveznosti v zvezi s plačevanjem dolga, ki se pobira pri uvozu ali izvozu blaga ali v povezavi z njima; (vi) vložnik na podlagi evidenc in informacij, ki so na voljo za zadnja tri leta pred vložitvijo zahtevka, izkaže da ima zadostno finančno zmogljivost za izpolnjevanje svojih obveznosti in zavez glede na vrsto in obseg poslovanja, tudi tako, da nima čistega negativnega premoženja, razen če se to lahko pokrije; (vii) vložnik za del referenčnega zneska, ki ga ne krije zavarovanje, lahko izkaže, da razpolaga z zadostnimi finančnimi sredstvi za izpolnjevanje svojih obveznosti;

(c) 0 % referenčnega zneska, določenega v skladu s členom 74, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) vložnik vzdržuje računovodski sistem, ki je skladen s splošno sprejetimi računovodskimi načeli, veljavnimi v pogodbenici, v kateri se vodi knjigovodstvo, omogoča carinsko kontrolo na podlagi revizije in vodi evidenco podatkov, ki zagotavljajo revizijsko sled od trenutka, ko je podatek vnesen v spis; (ii) vložnik omogoča carinskemu organu fizični dostop do svojih računovodskih sistemov in po potrebi do svojih trgovinskih in transportnih evidenc; (iii) vložnik ima logistični sistem, ki opredeljuje blago kot blago v prostem prometu v pogodbenici ali blago iz tretje države in po potrebi navaja njegovo lokacijo; (iv) vložnik ima upravno organizacijo, ki ustreza vrsti in obsegu poslovanja ter upravljanju pretoka blaga, njena notranja kontrola pa je sposobna preprečiti, odkriti, in popraviti napake ter preprečiti in odkriti nezakonite ali nepravilne transakcije; (v) če je primerno, ima vložnik vzpostavljene zadovoljive postopke za ravnanje z licencami in dovoljenji, izdanimi v skladu z ukrepi trgovinske politike ali trgovanjem s kmetijskimi proizvodi; (vi) vložnik ima vzpostavljene zadovoljive postopke za arhiviranje svojih evidenc in informacij ter varovanje pred izgubo informacij; (vii) vložnik zagotovi, da je zadevnim zaposlenim naročeno, naj obvestijo carinske organe, če se odkrijejo težave glede skladnosti, in vzpostavi postopke za obveščanje carinskih organov o takih težavah; (viii) vložnik ima vzpostavljene ustrezne varnostne ukrepe za zaščito računalniškega sistema vložnika pred vdorom nepooblaščenih oseb in za zaščito dokumentacije vložnika; (ix) vložnik ni v stečajnem postopku; (x) v zadnjih treh letih pred vložitvijo zahtevka je vložnik izpolnjeval svoje finančne obveznosti v zvezi s plačevanjem dolga, ki se pobira pri uvozu ali izvozu blaga ali v povezavi z njima; (xi) vložnik na podlagi evidenc in informacij, ki so na voljo za zadnja tri leta pred vložitvijo zahtevka, izkaže da ima zadostno finančno zmogljivost za izpolnjevanje svojih obveznosti in zavez glede na vrsto in obseg poslovanja, tudi tako, da nima čistega negativnega premoženja, razen če se to lahko pokrije; (xii) vložnik za del referenčnega zneska, ki ga ne krije zavarovanje, lahko izkaže, da razpolaga z zadostnimi finančnimi sredstvi za izpolnjevanje svojih obveznosti.

Člen 76

Metode uporabe splošnega zavarovanja in opustitev zavarovanja

Carinski urad zavarovanja imetniku postopka sporoči naslednje informacije:

(a) referenčno številko zavarovanja;

(b) dostopno kodo, povezano z referenčno številko zavarovanja.

Na zahtevo osebe, ki je predložila zavarovanje, carinski urad zavarovanja temu zavarovanju dodeli eno ali več dodatnih dostopnih kod za uporabo s strani te osebe ali njenih zastopnikov.

Člen 77

Začasna prepoved uporabe splošnega zavarovanja ali splošnega zavarovanja za zmanjšani znesek, vključno z opustitvijo zavarovanja

Uporaba splošnega zavarovanja ali splošnega zavarovanja za zmanjšani znesek, vključno z opustitvijo zavarovanja, se lahko začasno prepove v naslednjih primerih:

(a) v posebni okoliščinah;

(b) za blago, v zvezi s katerim je bila dokazana večja goljufija glede uporabe zavarovanja.

Posebne okoliščine, večje goljufije in postopkovna pravila za začasno prepoved uporabe splošnega zavarovanja in splošnega zavarovanja za zmanjšani znesek, vključno z opustitvijo zavarovanja, so določeni v Prilogi I.

Člen 78

Zavarovalni dokument

1. Splošno zavarovanje se predloži v obliki izjave poroka na obrazcu iz Priloge C4 k Dodatku III. Carinski urad zavarovanja obdrži dokazilo o tej izjavi za obdobje veljavnosti zavarovanja.

2. Smiselno se uporabljata člen 20(2) in člen 22.

Člen 79

Potrdila o splošnem zavarovanju in potrdila o opustitvi zavarovanja

1. Na podlagi dovoljenja carinski urad zavarovanja imetniku postopka izda eno ali več potrdil o splošnem zavarovanju, pripravljeno na obrazcu iz Priloge C 5 k Dodatku III, ali eno ali več potrdil o opustitvi zavarovanja, pripravljeno na obrazcu iz Priloge C6 k Dodatku III, ki imetniku postopka omogočajo predložitev dokazila o splošnem zavarovanju ali opustitvi zavarovanja v okviru člena 26(1)(b).

2. Obdobje veljavnosti potrdila ni daljše od dveh let. Vendar lahko urad zavarovanja to obdobje podaljša za še eno obdobje, ki ni daljše od dveh let.

Člen 80

Razveljavitev in preklic v zvezi z dovoljenjem za uporabo splošnega zavarovanja ali v zvezi z izjavo poroka

1. Člen 23(1) in (2) se smiselno uporablja za razveljavitev in preklic v zvezi z dovoljenjem za uporabo splošnega zavarovanja ali v zvezi z izjavo poroka.

2. Urad zavarovanja v sistem iz člena 9 vnese razveljavitev dovoljenja za uporabo splošnega zavarovanja ali opustitve zavarovanja s strani carinskih organov ter datum začetka učinkovanja razveljavitve izjave poroka s strani urada zavarovanja ali datum začetka učinkovanja preklica izjave s strani poroka.

3. Od datuma začetka učinkovanja razveljavitve ali preklica iz odstavka 1 se za dajanje blaga v skupni tranzitni postopek ne uporabi nobeneno potrdilo o splošnem zavarovanju ali potrdilo o opustitvi zavarovanja, ki je bilo izdano za uporabo člena 26(1)(b), in imetnik postopka ga nemudoma vrne uradu zavarovanja.

Vsaka država posreduje Komisiji podatke, s katerimi je mogoče identificirati potrdila, ki so še veljavna in še niso bila vrnjena ali ki so bila prijavljena kot ukradena, izgubljena ali ponarejena. Komisija o tem obvesti druge države.

POGLAVJE III

Uporaba posebnih carinskih oznak

Člen 81

Dovoljenje za uporabo posebnih carinskih oznak

1. Dovoljenja v skladu s členom 55(b) za uporabo posebnih carinskih oznak na prevoznih sredstvih, zabojnikih ali tovorkih, ki se uporabljajo pri skupnem tranzitnem postopku, se izdajo, kadar carinski organi potrdijo oznake, navedene v zahtevku za dovoljenje.

2. Carinski organ v okviru dovoljenja sprejme posebne carinske oznake, ki so jih odobrili carinski organi druge države, razen če ima informacije, da določena carinska oznaka ni primerna za carinske namene.

Člen 82

Formalnosti za uporabo posebnih carinskih oznak

1. Posebne carinske oznake izpolnjujejo zahteve iz člena 38(1).

Če je carinske oznake potrdil pristojni organ v skladu z mednarodnim standardom ISO št. 17712:2013 ‚Tovorni zabojniki – Mehanske plombe‘, se šteje, da te carinske oznake izpolnjujejo te zahteve.

Za prevoz v zabojnikih se v najširšem možnem obsegu uporabljajo carinske oznake z močnimi varnostnimi elementi.

2. Posebne carinske oznake vsebujejo eno od naslednjih navedb:

(a) ime osebe, pooblaščene za njihovo uporabo v skladu s členom 55(b);

(b) ustrezno okrajšavo ali oznako, na podlagi katere lahko carinski organ države odhoda opredeli zadevno osebo.

3. Imetnik postopka vpiše število in posamezne identifikatorje posebnih carinskih oznak v tranzitno deklaracijo ter pritrdi carinske oznake najpozneje ob prepustitvi blaga v skupni tranzitni postopek.

4. Posebne carinske oznake, ki so v skladu s Prilogo II k temu dodatku, kakor je bila spremenjena s Sklepom št. 1/2008, se lahko uporabljajo še naprej do porabe zalog ali do 1. maja 2019, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.

Člen 83

Carinski nadzor za uporabo posebnih carinskih oznak

Carinski organi izvedejo naslednje:

(a) obvestijo Komisijo in pristojne carinske organe drugih pogodbenic o posebnih carinskih oznakah, ki se uporabljajo, ter posebnih carinskih oznakah, za katere so sklenili, da jih ne bodo odobrili zaradi nepravilnosti ali tehničnih pomanjkljivosti;

(b) pregledajo posebne carinske oznake, ki so jih odobrili in se uporabljajo, ko so obveščeni, da je drug organ že sklenil, da ne bo odobril določene posebne carinske oznake;

(c) izvedejo medsebojno posvetovanje, da se doseže skupna ocena;

(d) spremljajo uporabo posebnih carinskih oznak s strani oseb, ki so pooblaščene v skladu s členom 81.

Po potrebi lahko pogodbenice na podlagi medsebojnega dogovora vzpostavijo skupni sistem številčenja, opredelijo uporabo skupnih varnostnih elementov in tehnologijo.

POGLAVJE IV

Status pooblaščenega pošiljatelja

Člen 84

Izdajanje dovoljenj za status pooblaščenega pošiljatelja za dajanje blaga v skupni tranzitni postopek

Status pooblaščenega pošiljatelja iz člena 55(c) se dodeli samo vložnikom, ki so pooblaščeni za predložitev splošnega zavarovanja ali uporabo opustitve zavarovanja iz člena 55(a).

Člen 85

Vsebina dovoljenja za status pooblaščenega izdajatelja

Dovoljenje posebej določa:

(a) carinski urad ali carinske urade odhoda, ki bodo pristojni za prihajajoče skupne tranzitne operacije;

(b) rok, v katerem lahko carinski organi, potem ko pooblaščeni pošiljatelj vloži tranzitno deklaracijo, po potrebi izvedejo kontrole blaga pred njegovo prepustitvijo;

(c) ukrepe, ki jih je treba sprejeti za identifikacijo – v tem primeru lahko pristojni organi določijo, da se na prevozna sredstva ali na tovorke namestijo posebne carinske oznake, ki jih carinski organi odobrijo kot skladne z značilnostmi iz člena 82, namesti pa jih pooblaščeni pošiljatelj;

(d) izvzete kategorije ali gibanja blaga;

(e) operativne in kontrolne ukrepe, ki jih mora upoštevati pooblaščeni pošiljatelj. Če je to ustrezno, morebitne posebne pogoje za postopke tranzita, ki se izvajajo izven običajnega delovnega časa carinskega urada odhoda.

Člen 86

Dajanje blaga v skupni tranzitni postopek s strani pooblaščenega pošiljatelja

1. Kadar namerava pooblaščeni pošiljatelj dati blago v skupni tranzitni postopek, vloži tranzitno deklaracijo pri uradu odhoda. Pooblaščeni pošiljatelj ne začne skupne tranzitne operacije pred iztekom roka, določenega v dovoljenju iz člena 55(c).

2. Pooblaščeni pošiljatelj v elektronski tranzitni sistem vnese naslednje informacije:

(a) načrt poti, če je bil načrt poti predpisan v skladu s členom 33(2);

(b) rok, določen v skladu s členom 34, v katerem se blago predloži namembnemu carinskemu uradu;

(c) število in posamezne identifikatorje carinskih oznak, če je ustrezno.

3. Pooblaščeni pošiljatelj natisne spremno tranzitno listino šele po prejemu obvestila o prepustitvi blaga v skupni tranzitni postopek od carinskega urada odhoda.

POGLAVJE V

Status pooblaščenega prejemnika

Člen 87

Izdajanje dovoljenj za status pooblaščenega prejemnika za sprejem blaga, ki se giblje v okviru skupnega tranzitnega postopka

Status pooblaščenega prejemnika iz člena 55(d) se dodeli samo vložnikom, ki izjavijo, da bodo redno prejemali blago, ki je bilo dano v skupni tranzitni postopek.

Člen 88

Formalnosti za blago, ki se giblje v okviru skupnega tranzitnega postopka, ki ga prejme pooblaščeni prejemnik

1. Ko blago prispe na kraj, določen v dovoljenju iz člena 55(d), pooblaščeni prejemnik:

(a) takoj obvesti namembni carinski urad o prihodu blaga in ga obvesti o kakršnih koli nepravilnostih ali izrednih dogodkih, ki so se zgodili med prevozom;

(b) raztovori blago šele po pridobitvi dovoljenja od namembnega carinskega urada;

(c) po raztovarjanju nemudoma vnese rezultate pregleda in vse druge relevantne informacije v zvezi raztovarjanjem v svojo evidenco;

(d) namembni carinski urad obvesti o rezultatih pregleda blaga in o vseh nepravilnostih najpozneje na tretji dan po dnevu, ko je prejel dovoljenje za raztovarjanje blaga.

2. Če je namembni carinski urad prejel obvestilo o prihodu blaga v prostore pooblaščenega prejemnika, o prihodu blaga obvesti carinski urad odhoda.

3. Ko namembni carinski urad prejme rezultate pregleda blaga iz odstavka 1(d), pošlje rezultate kontrole carinskemu uradu odhoda najpozneje na šesti dan po dnevu, ko je bilo blago dostavljeno pooblaščenemu prejemniku.

Člen 89

Vsebina dovoljenja

1. Dovoljenje posebej določa:

(a) namembni carinski urad oziroma urade, pristojne za blago, ki ga prejme pooblaščeni prejemnik;

(b) rok, v katerem mora pooblaščeni prejemnik od namembnega urada prejeti dovoljenje za raztovarjanje blaga;

(c) izvzete kategorije ali gibanja blaga;

(d) operativne in kontrolne ukrepe, ki jih mora izpolnjevati pooblaščeni prejemnik. Če je to ustrezno, morebitne posebne pogoje za postopke tranzita, ki se izvajajo izven običajnega delovnega časa namembnega carinskega urada.

2. Carinski organi v dovoljenju navedejo, ali mora namembni carinski urad kakor koli ukrepati, preden lahko pooblaščeni prejemnik razpolaga s prejetim blagom.

Člen 90

Konec skupnega tranzitnega postopka za blago, ki ga prejme pooblaščeni prejemnik

1. Šteje se, da je imetnik postopka izpolnil svoje obveznosti in da se je skupni tranzitni postopek končal v skladu s členom 48(1), ko je blago nedotaknjeno predloženo pooblaščenemu prejemniku v skladu s členom 55(d) na kraju, določenem v dovoljenju, in v roku, določenem v skladu s členom 34.

2. Na prošnjo prevoznika pooblaščeni prejemnik izda potrdilo, ki potrjuje prihod blaga na kraj, določen v dovoljenju iz člena 55(d) tega dodatka, in vsebuje sklic na glavno referenčno številko (MRN) skupne tranzitne operacije. Potrdilo se predloži na obrazcu iz Priloge B10 k Dodatku III.

POGLAVJE VI

Skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici

Oddelek 1

Splošne določbe v zvezi z uporabo skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici

Člen 91

Tovorni list CIM kot tranzitna deklaracija za skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici

Tovorni list CIM se šteje za tranzitno deklaracijo za skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, če se uporablja za prevoze, ki jih opravljajo pooblaščena železniška prevozna podjetja v medsebojnem sodelovanju.

Člen 92

Obračunske službe pooblaščenih železniških prevoznih podjetij in carinski nadzor

1. Pooblaščena železniška prevozna podjetja hranijo evidence pri svojih obračunskih službah in za preiskovanje nepravilnosti uporabijo skupno dogovorjeni sistem, ki ga izvajajo te službe.

2. Carinski organi države, v kateri ima pooblaščeno železniško prevozno podjetje sedež, imajo dostop do podatkov, ki jih ima obračunska služba tega podjetja.

3. Za namene carinske kontrole pooblaščeno železniško prevozno podjetje da carinskim organom v namembni državi na voljo vse tovorne liste CIM, ki jih uporablja kot tranzitno deklaracijo za uporabo skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, in sicer v skladu z določbami iz medsebojnega dogovora s tem organom.

Člen 93

Imetnik skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, in njegove obveznosti

1. Imetnik skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, je:

(a) pooblaščeno železniško prevozno podjetje s sedežem v državi, ki sprejme v prevoz blago s tovornim listom CIM kot tranzitno deklaracijo za skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, in izpolni polje 58b na tovornem listu CIM tako, da odkljuka polje ‚da‘ in vnese svojo kodo UIC;

(b) kadar se prevoz začne zunaj carinskega območja pogodbenic in blago vstopi na to carinsko območje, katero koli drugo pooblaščeno železniško prevozno podjetje, ki ima sedež v državi in v imenu katere železniško prevozno podjetje tretje države izpolni polje 58b.

2. Imetnik tega postopka se obveže, da je odgovoren za implicitno izjavo naslednjih ali nadomestnih železniških prevoznih podjetij, ki so vključena v uporabo skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, da izpolnjujejo zahteve za skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici.

Člen 94

Obveznosti pooblaščenih železniških prevoznih podjetij

1. Blago zaporedoma prevzamejo in njegov prevoz opravijo različna pooblaščena železniška prevozna podjetja na nacionalni ravni, pri čemer se pooblaščena železniška prevozna podjetja, ki sodelujejo v prevozu, izrečejo za solidarno odgovorna carinskim organom za kakršen koli morebitni dolg.

2. Ne glede na obveznosti imetnika postopka so, kakor je določeno v členu 8, druga pooblaščena železniška prevozna podjetja, ki prevzamejo blago med prevozom in so navedena v polju 57 tovornega lista CIM, prav tako odgovorna za pravilno uporabo skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici.

3. Pooblaščena železniška prevozna podjetja medsebojno sodelujejo in se dogovorijo za skupni sistem za preverjanje in preiskovanje nepravilnosti, za gibanje blaga ter so odgovorna za:

(a) ločeno poravnavo stroškov prevoza na podlagi informacij, ki jih je treba hraniti za vsako skupno tranzitno operacijo, za blago, ki se prevaža po železnici, za zadevna neodvisna pooblaščena železniška prevozna podjetja v vsaki državi pa za vsak mesec;

(b) za razčlenitev prevoznih stroškov za vsako državo, na ozemlju katere blago vstopi med uporabo skupne tranzitne operacije, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici;

(c) za plačilo pripadajočega dela stroškov vsakega od pooblaščenih železniških prevoznih podjetij, ki sodelujejo v prevozu.

Člen 95

Nalepka

Pooblaščena železniška prevozna podjetja zagotovijo, da se blago, ki se prevaža v okviru skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, označi z nalepkami s piktogramom, katere vzorec je prikazan v Prilogi B11 k Dodatku III.

Nalepke se nalepijo ali natisnejo neposredno na tovorni list CIM in na ustrezni vagon pri vagonskih pošiljkah, v drugih primerih pa na tovorek oziroma tovorke.

Namesto nalepke iz prvega odstavka se lahko uporabi žig, ki ponazarja piktogram, prikazan v Prilogi B11 k Dodatku III.

Člen 96

Sprememba prevoznih pogodb

Če se prevozna pogodba spremeni, tako da se:

(a) prevoz, ki naj bi se končal zunaj carinskega območja pogodbenice, konča na njem ali

(b) prevoz, ki naj bi se končal znotraj carinskega območja pogodbenice, konča zunaj njega,

pooblaščena železniška prevozna podjetja ne izpolnijo spremenjene pogodbe brez predhodnega soglasja carinskega urada odhoda.

V vseh drugih primerih lahko pooblaščena železniška prevozna podjetja spremenjeno pogodbo izpolnijo. O spremembi nemudoma obvestijo carinski urad odhoda.

Oddelek 2

Gibanje blaga med pogodbenicami

Člen 97

Uporaba tovornega lista CIM

1. Kadar se prevoz, za katerega se uporablja skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, začne na območju pogodbenic, kjer naj bi se tudi končal, se tovorni list CIM predloži uradu odhoda.

2. Carinski urad odhoda jasno vnese v polje, namenjeno carini, na listih 1, 2 in 3 tovornega lista CIM:

(a) oznako ‚T1‘, kadar se blago giblje v okviru postopka T1;

(b) oznako ‚T2‘ oziroma ‚T2F‘, kadar se blago giblje v okviru postopka T2 in kadar je v skladu z določbami Unije vnos te oznake obvezen.

Oznaka ‚T2‘ ali ‚T2F‘ se potrdi z žigom carinskega urada odhoda.

3. Razen v primerih iz odstavka 2 se blago, ki se giblje od ene do druge točke znotraj Unije prek ozemlja ene ali več držav skupnega tranzita, ter blago, ki se giblje iz Unije v namembni kraj v državi skupnega tranzita, v skladu s pogoji, ki jih določa vsaka država članica Unije, daje v postopek T2 za celotno pot od postaje odhoda do namembne postaje brez predložitve tovornega lista CIM, ki zajema to blago, uradu odhoda.

Če se blago giblje od ene do druge točke znotraj Unije prek ene ali več držav skupnega tranzita, se nalepke iz člena 95 ne namestijo.

4. Če se prevoz začne v državi skupnega tranzita, se šteje, da se blago giblje v okviru postopka T1. Če pa naj bi se blago gibalo v okviru postopka T2 v skladu z določbami iz člena 2(3)(b) Konvencije, carinski urad odhoda na listu 3 tovornega lista CIM navede, da se blago, na katerega se list nanaša, prevaža v okviru postopka T2. V tem primeru se v polje, rezervirano za carino, naredi jasen zaznamek z oznako ‚T2‘ ali ‚T2F‘, kot je ustrezno, ter se overi z žigom carinskega urada odhoda in podpisom pristojnega uradnika. Za blago, ki se giblje v okviru postopka ‚T1‘, na dokument ni treba vnesti oznake ‚T1‘.

5. Vsi listi tovornega lista CIM se vrnejo zadevni osebi.

6. Vsaka država skupnega tranzita lahko določi, da se blago, ki se giblje v okviru postopka T1, prevaža v okviru tega postopka, ne da bi bilo pri tem treba carinskemu uradu odhoda predložiti tovorni list CIM.

7. Za blago iz odstavkov 2, 3 in 5 v vlogi namembnega carinskega urada nastopa carinski urad, pristojen za namembno postajo. Če pa je blago sproščeno v prosti promet ali dano v drug postopek na vmesni postaji, v vlogi namembnega urada nastopa carinski urad, pristojen za to postajo.

Člen 98

Ukrepi za identifikacijo

Razen če carinski urad odhoda odloči drugače, ta carinski urad kot splošno pravilo in ob upoštevanju ukrepov za identifikacijo, ki jih uporabljajo pooblaščena železniška prevozna podjetja, ne namešča carinskih oznak na prevozna sredstva ali posamezne tovorke, ki vsebujejo blago.

Člen 99

Formalnosti pri carinskem uradu tranzita

Kadar se uporablja skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, ni treba na carinskem uradu tranzita opraviti nobenih formalnosti.

Člen 100

Formalnosti pri namembnem carinskem uradu

1. Kadar blago, ki je dano v skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, prispe v namembni carinski urad, pooblaščeno železniško prevozno podjetje temu carinskemu uradu predloži naslednje:

(a) blago;

(b) lista 2 in 3 tovornega lista CIM.

Namembni carinski urad pooblaščenemu železniškemu prevoznemu podjetju vrne list 2 tovornega lista CIM, potem ko odtisne svoj žig, list 3 tovornega lista CIM pa obdrži.

2. V vlogi namembnega carinskega urada nastopa carinski urad, pristojen za namembno postajo.

Če pa je blago sproščeno v prosti promet ali dano v drug carinski postopek na vmesni postaji, v vlogi namembnega urada nastopa carinski urad, pristojen za to postajo.

3. V primeru iz člena 97(3) ni treba pri namembnem carinskem uradu opraviti nobenih formalnosti.

Oddelek 3

Gibanje blaga v tretje države ali iz njih

Člen 101

Gibanje blaga v tretje države

1. Člena 97 in 98 se uporabljata pri prevozu, ki se začne znotraj območja pogodbenice, končal pa naj bi se v tretji državi.

2. V vlogi namembnega carinskega urada nastopa carinski urad, pristojen za mejno postajo, prek katere blago, ki je dano v skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, zapusti območje pogodbenice.

3. Pri tem carinskem uradu ni treba opraviti nobenih formalnosti.

Člen 102

Gibanje blaga iz tretjih držav

1. V vlogi urada odhoda za prevoz, ki se začne v tretji državi in naj bi se končal na ozemlju pogodbenice, nastopa carinski urad, ki je pristojen za mejno postajo, prek katere blago, dano v skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, vstopi na ozemlje pogodbenice.

Pri tem carinskem uradu ni treba opraviti nobenih formalnosti.

2. V vlogi namembnega carinskega urada nastopa carinski urad, pristojen za namembno postajo. Če pa je blago sproščeno v prosti promet ali dano v drug carinski postopek na vmesni postaji, v vlogi namembnega urada nastopa carinski urad, pristojen za to postajo.

Formalnosti iz člena 100 se opravijo pri tem carinskem uradu.

Člen 103

Gibanje blaga prek ozemlja pogodbenic

1. Kadar se prevoz začne zunaj ozemlja pogodbenic, kjer naj bi se tudi končal, nastopata v vlogi carinskega urada odhoda in namembnega carinskega urada tista carinska urada, ki sta navedena v členu 101(2) oziroma členu 102(1).

2. Pri carinskem uradu odhoda ali namembnem carinskem uradu ni treba opraviti nobenih formalnosti.

Člen 104

Carinski status blaga

Šteje se, da se blago, ki se prevaža v skladu s členom 102(1) ali členom 103(1), giblje v okviru postopka T1, razen če se ugotovi carinski status unijskega blaga v skladu z določbami iz Dodatka II.

Oddelek 4

Druge določbe

Člen 105

Nakladnice

1. Če tovorni list CIM vsebuje več kot en vagon ali zabojnik, se lahko uporabijo nakladnice, ki so na voljo na obrazcu iz Priloge B4 k Dodatku III.

Nakladnica vsebuje številko vagona, na katerega se nanaša tovorni list CIM, ali po potrebi številko zabojnika, ki vsebuje blago.

2. Pri prevozih, ki se začnejo na območju pogodbenic in zajemajo blago, ki se giblje v okviru postopka T1, ter blago, ki se giblje v okviru postopka T2, se sestavijo ločene nakladnice.

Zaporedne številke nakladnic, ki se nanašajo na eno od obeh vrst blaga, se vpišejo v polje, ki je predvideno za poimenovanje blaga na tovornem listu CIM.

3. Nakladnice, ki so priložene tovornemu listu CIM, so njegov sestavni del in imajo enak pravni učinek.

4. Izvirnik nakladnic se potrdi z žigom odpremne postaje.

Člen 106

Obseg uporabe standardnih postopkov in postopkov, ki temeljijo na papirnih dokumentih, za kombiniran železniško-cestni prevoz

1. V primeru kombiniranega železniško-cestnega prevoza določbe iz členov 91 do 105 ne izključujejo uporabe postopkov iz naslova II. Kljub temu se uporabljajo določbe iz členov 92 in 95.

2. V primerih iz odstavka 1 se pri izpolnjevanju tovornega lista CIM v polje, predvideno za navedbe o spremnih listinah, razločno vpiše sklic na uporabljeno tranzitno deklaracijo ali uporabljene tranzitne deklaracije.

V sklicu se navedejo vrsta tranzitne deklaracije, carinski urad odhoda, datum in registrska številka vsake uporabljene tranzitne deklaracije.

Poleg tega železniško prevozno podjetje, pristojno za zadnjo železniško postajo v postopku tranzita Unije, overi list 2 tovornega lista CIM. To železniško prevozno podjetje overi tovorni list CIM, potem ko ugotovi, da prevoz blaga poteka na podlagi navedene tranzitne deklaracije ali navedenih tranzitnih deklaracij.

3. Kadar železniško prevozno podjetje na železniški postaji sprejme blago, ki se prevaža s kombiniranim železniško-cestnim prevozom na podlagi ene ali več tranzitnih deklaracij po postopku iz naslova II, in ga natovori na vagone, to železniško prevozno podjetje sprejme odgovornost za plačilo dolga, če se med potovanjem po železnici zgodijo kršitve ali nepravilnosti in če za državo, v kateri se zgodijo kršitve ali nepravilnosti ali se šteje, da so se v njej zgodile, ni veljavnega zavarovanja ter če teh zneskov ni mogoče izterjati od imetnika postopka.

Člen 107

Pooblaščeni pošiljatelj in pooblaščeni prejemnik

1. Kadar predložitev tovornega lista CIM kot tranzitne deklaracije in blaga pri carinskem uradu odhoda ni potrebna za blago, ki ga mora pooblaščeni pošiljatelj v skladu s členom 55(c) dati v skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po železnici, carinski urad odhoda sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da so listi 1, 2 in 3 tovornega lista CIM ustrezno označeni z oznakami ‚T1‘, ‚T2‘ oziroma ‚T2F‘.

2. Kadar blago prispe na kraj pooblaščenega prejemnika, kot je določeno v členu 55(d), lahko carinski organi določijo, da z odstopanjem od člena 88 pooblaščena železniška prevozna podjetja ali prevozno podjetje lista 2 in 3 tovornega lista CIM dostavijo neposredno namembnemu carinskemu uradu.

POGLAVJE VII

Skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po zraku, in skupni tranzitni postopek, ki temelji na elektronskem manifestu, za blago, ki se prevaža po zraku

Člen 108

Manifest kot tranzitna deklaracija za uporabo skupnega tranzitnega postopka, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po zraku

1. Letalski družbi se lahko izda dovoljenje za uporabo blagovnega manifesta kot tranzitne deklaracije, če vsebina tega manifesta ustreza obrazcu iz Dodatka 3 k Prilogi 9 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila sprejeta v Chicagu 7. decembra 1944.

2. V dovoljenju iz člena 55(e), ki se nanaša na skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po zraku, so določeni oblika blagovnega manifesta ter letališča odhoda in namembna letališča za skupne tranzitne operacije. Letalska družba, pooblaščena v skladu s členom 55(e) za ta postopek, pošlje overjeno kopijo tega dovoljenja pristojnim carinskim organom vsakega letališča, ki je udeleženo v postopku.

3. Če prevozna operacija zajema blago, ki se giblje v okviru postopka T1, in blago, ki se giblje v okviru postopka T2, med ozemljem s posebno davčno ureditvijo in drugim delom carinskega območja Unije, ki ni ozemlje s posebno davčno ureditvijo, se to blago navede na ločenih manifestih.

Člen 109

Formalnosti, ki jih mora izvesti letalska družba

1. Letalska družba v manifest vpiše naslednje informacije:

(a) oznako ‚T1‘, kadar se blago giblje v okviru postopka T1;

(b) oznako ‚T2‘ oziroma ‚T2F‘, kadar se blago giblje v okviru postopka T2 in kadar je v skladu z določbami Unije vnos te oznake obvezen;

(c) naziv letalske družbe, ki prevaža blago;

(d) številko leta;

(e) datum leta;

(f) letališče odhoda in namembno letališče.

2. Poleg informacij, zahtevanih v odstavku 1, letalska družba za vsako pošiljko v navedeni manifest vpiše naslednje informacije:

(a) številko letalskega tovornega lista;

(b) število tovorkov;

(c) trgovski opis blaga, ki vsebuje vse potrebne podatke za identifikacijo blaga;

(d) bruto maso.

3. Kadar je blago v skupinah, se njegov opis v manifestu po potrebi nadomesti z vnosom ‚konsolidacija‘, ki se lahko okrajša. V teh primerih letalski tovorni listi za pošiljke v manifestu vsebujejo trgovski opis blaga skupaj z vsemi potrebnimi podatki za njegovo identifikacijo. Ti letalski tovorni listi se priložijo manifestu.

4. Letalska družba vpiše datum in manifest podpiše.

5. Vsaj dva izvoda manifesta se predložita pristojnim carinskim organom na letališču odhoda, ki obdržijo en izvod.

6. En izvod manifesta se predloži pristojnim carinskim organom na namembnem letališču.

Člen 110

Preverjanje seznama manifestov, ki se uporabljajo kot tranzitne deklaracije v papirni obliki za blago, ki se prevaža po zraku

1. Pristojni carinski organi vsakega namembnega letališča enkrat mesečno overijo seznam manifestov, ki jih sestavijo letalske družbe in ki so bili navedenim organom predloženi v preteklem mesecu, ter ga pošljejo carinskim organom vsakega letališča odhoda.

2. Ta seznam za vsak manifest vsebuje naslednje informacije:

(a) številko manifesta;

(b) oznako, ki označuje manifest kot tranzitno deklaracijo v skladu s členom 109(1)(a) in (b);

(c) naziv letalske družbe, ki je prevažala blago;

(d) številko leta in

(e) datum leta.

3. V dovoljenju iz člena 55(e), ki se nanaša na skupni tranzitni postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, za blago, ki se prevaža po zraku, je lahko določeno tudi, da lahko letalske družbe same pošljejo seznam iz odstavka 1 tega člena pristojnim carinskim organom vsakega letališča odhoda.

4. Če se odkrijejo nepravilnosti v zvezi s podatki na manifestih s seznama, pristojni carinski organi namembnega letališča o tem obvestijo pristojne carinske organe letališča odhoda in pristojni carinski organ, ki je dovoljenje izdal, in se pri tem zlasti sklicujejo na letalske tovorne liste za zadevno blago.

Člen 111

Elektronski manifest kot tranzitna deklaracija za uporabo skupnega tranzitnega postopka za blago, ki se prevaža po zraku

1. Letalska družba pošlje manifest, sestavljen na letališču odhoda, namembnemu letališču, pri čemer uporabi elektronski sistem, ki omogoča izmenjavo informacij.

2. Letalska družba vpiše eno od naslednjih oznak ob ustrezne postavke na manifestu:

(a) ‚T1‘, kadar se blago giblje v okviru postopka T1;

(b) oznako ‚T2‘ oziroma ‚T2F‘, kadar se blago giblje v okviru postopka T2 in kadar je v skladu z določbami Unije vnos te