Mednarodni sporazum o juti in proizvodih iz jute 1989

PREAMBULA

POGODBENICE TEGA SPORAZUMA SO SE

OB SKLICEVANJU na izjavo in akcijski program o ustanovitvi novega mednarodnega gospodarskega reda [1],

OB SKLICEVANJU na resolucije 93(VI), 124(V) in 155(VI) o integriranem programu za osnovne proizvode, ki jih je sprejela Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj na svoji četrti, peti in šesti seji, in na poglavje II, oddelek B sklepne listine UNCTAD VII,

OB NADALJNJEM SKLICEVANJU na stvarni novi akcijski program za osemdeseta leta za najmanj razvite države in zlasti odstavek 82 [2] Programa,

OB PRIZNAVANJU pomena jute in proizvodov iz jute za gospodarstva številnih držav izvoznic v razvoju,

OB UPOŠTEVANJU, da bo tesno mednarodno sodelovanje pri iskanju rešitev za probleme, s katerimi se sooča ta osnovni proizvod, pospešilo gospodarski razvoj držav izvoznic in okrepilo gospodarsko sodelovanje med državami izvoznicami in uvoznicami,

OB UPOŠTEVANJU znatnega prispevka Mednarodnega sporazuma o juti in proizvodih iz jute 1982 k takemu sodelovanju med državami izvoznicami in uvoznicami,

DOGOVORILE o naslednjem:

POGLAVJE I

CILJI

Člen 1

Cilji

1. V korist članic izvoznic in uvoznic in z namenom doseči ustrezne cilje, ki jih je sprejela Konferenca Združenih narodov o trgovini in razvoju v svojih resolucijah 93(IV), 124(V) in 155(VI) o integriranem programu za osnovne proizvode, in ob upoštevanju njenih resolucij 98(IV) in poglavja II, oddelka B sklepne listine UNCTAD VII, so cilji Mednarodnega sporazuma o juti in proizvodih iz jute 1989 (v nadaljnjem besedilu "ta sporazum"):

(a) zagotoviti učinkovit okvir za sodelovanje in posvetovanje med članicami izvoznicami in uvoznicami v zvezi z razvojem gospodarstva jute;

(b) pospeševati širjenje in razvejanost mednarodne trgovine z juto in proizvodi iz jute;

(c) izboljšati strukturne pogoje na trgu jute;

(d) ustrezno upoštevati okoljske vidike dejavnosti Organizacije, zlasti z ustvarjanjem zavesti o koristnih učinkih uporabe jute kot naravnega proizvoda;

(e) povečati konkurenčnost jute in proizvodov iz jute;

(f) ohranjati in povečevati obstoječe trge, pa tudi razvijati nove trge za juto in proizvode iz jute;

(g) izboljšati tržne informacije z namenom, da se zagotovi večja preglednost mednarodnega trga jute;

(h) razvijati nove oblike končne uporabe jute, vključno z novimi proizvodi iz jute, z namenom povečati povpraševanje po juti;

(i) spodbujati večjo in nadaljnjo predelavo jute in proizvodov iz jute v državah uvoznicah in izvoznicah;

(j) razvijati proizvodnjo jute za izboljšanje, med drugim, donosa na enoto in njene kakovosti v korist držav uvoznic in izvoznic;

(k) razvijati proizvodnjo proizvodov iz jute z namenom izboljšati, med drugim, njihovo kakovost in zmanjšati stroške proizvodnje;

(l) razvijati proizvodnjo, izvoz in uvoz jute in proizvodov iz jute glede količine, da bi izpolnili zahteve svetovne ponudbe in povpraševanja.

2. Cilje iz odstavka 1 tega člena je treba doseči zlasti:

(a) z raziskovalno-razvojnimi projekti, tržnim pospeševanjem in zniževanjem stroškov, vključno z razvojem človeških virov;

(b) s primerjanjem in razširjanjem informacij, vključno s tržnimi informacijami v zvezi z juto in proizvodi iz jute;

(c) z obravnavanjem pomembnih vprašanj v zvezi z juto in proizvodi iz jute, kakor so vprašanja stabilizacije cen in zalog ter konkuriranje sintetiki in nadomestkom;

(d) z izvajanjem študij gibanja kratko- in dolgoročnih problemov svetovnega gospodarstva jute.

POGLAVJE II

OPREDELITVE

Člen 2

Opredelitve

V tem sporazumu:

1. "juta" pomeni surovo juto, kenaf in druga sorodna vlakna, vključno z Urena lobata, Abutilon avicennae in Cephalonema polyandrum;

2. "proizvodi iz jute" pomenijo proizvode, narejene v celoti ali skoraj v celoti iz jute ali proizvode, ki po teži vsebujejo največ jute;

3. "članica" pomeni vladno ali medvladno organizacijo iz člena 5, ki soglaša, da jo ta sporazum zavezuje začasno ali dokončno;

4. "članica izvoznica" pomeni članico, pri kateri izvoz jute in proizvodov iz jute presega njen uvoz jute in proizvodov iz jute in ki se je razglasila za članico izvoznico;

5. "članica uvoznica" pomeni članico, pri kateri uvoz jute in proizvodov iz jute presega njen izvoz jute in proizvodov iz jute in ki se je razglasila za članico uvoznico;

6. "Organizacija" pomeni Mednarodno organizacijo za juto, navedeno v členu 3;

7. "Svet" pomeni Mednarodni svet za juto, ustanovljen v skladu s členom 6;

8. "posebno glasovanje" pomeni glasovanje, ki zahteva najmanj dve tretjini glasov članic izvoznic, ki so navzoče in glasujejo, in najmanj dve tretjini glasov članic uvoznic, ki so navzoče in glasujejo, šteto posebej, pod pogojem, da te glasove odda večina članic izvoznic in najmanj štiri članice uvoznice, ki so navzoče in glasujejo;

9. "glasovanje z navadno večino" pomeni glasovanje, ki zahteva več kakor polovico skupnih glasov članic izvoznic, ki so navzoče in glasujejo, in več kakor polovico skupnih glasov članic uvoznic, ki so navzoče in glasujejo, šteto posebej. Glasove, ki so potrebni za članice izvoznice, mora oddati večina članic izvoznic, ki so navzoče in glasujejo;

10. "finančno leto" pomeni obdobje od 1. julija do vključno 30. junija;

11. "jutino leto" pomeni obdobje od 1. julija do vključno 30. junija;

12. "vlada gostiteljica" pomeni vlado države, v kateri je sedež Organizacije;

13. "izvoz jute" ali "izvoz proizvodov iz jute" pomeni vsako juto ali proizvode iz jute, ki zapustijo carinsko območje katere koli članice, in "uvoz jute" ali "uvoz proizvodov iz jute" pomeni vsako juto ali proizvode iz jute, ki vstopijo v carinsko območje katere koli članice, pod pogojem, da se za namene teh opredelitev šteje, da se v primeru članice, ki obsega več kakor eno carinsko območje, carinsko območje nanaša na združena carinska območja te članice; in

14. "prosto zamenljive valute" pomenijo nemško marko, francoski frank, japonski jen, funt šterling, ameriški dolar in vsako drugo valuto, ki jo mednarodne denarne organizacije občasno opredelijo kot valuto, ki se v praksi veliko uporablja za plačevanje v mednarodnih transakcijah in se z njimi veliko trguje na glavnih borznih trgih.

POGLAVJE III

ORGANIZACIJA IN UPRAVLJANJE

Člen 3

Sedež, struktura in nadaljevanje Mednarodne organizacije za juto

1. Mednarodna organizacija za juto, ustanovljena na podlagi Mednarodnega sporazuma o juti in proizvodih iz jute 1982, še naprej obstaja za namen upravljanja določb in nadzorovanja izvajanja tega sporazuma.

2. Organizacija deluje preko Mednarodnega sveta za juto in Odbora za projekte kot stalnih teles ter izvršnega direktorja in osebja. Svet lahko s posebnim glasovanjem za posebne namene ustanovi odbore in delovne skupine z določenimi pristojnostmi.

3. Sedež Organizacije je v Daki v Bangladešu.

4. Sedež Organizacije je vedno na ozemlju članice.

Člen 4

Članstvo v Organizaciji

1. Obstajata dve kategoriji članstva v Organizaciji, in sicer:

(a) izvoznica; in

(b) uvoznica.

2. Članica lahko spremeni svojo kategorijo članstva po pogojih, ki jih določi Svet.

Člen 5

Članstvo medvladnih organizacij

1. Vsako sklicevanje v tem sporazumu na "vlade" vključuje Evropsko gospodarsko skupnost in vsako drugo medvladno organizacijo, ki ima odgovornosti v zvezi s pogajanji, sklepanjem in uporabo mednarodnih sporazumov, zlasti sporazumov o osnovnih proizvodih. Skladno s tem vsako sklicevanje v tem sporazumu na podpis, ratifikacijo, sprejetje ali odobritev ali obvestilo o začasni uporabi ali pristopu v primeru takih medvladnih organizacij vključuje sklicevanje na ratifikacijo, sprejetje ali odobritev ali obvestilo o začasni uporabi ali pristopu take medvladne organizacije.

2. V primeru glasovanja o vprašanjih v njihovi pristojnosti medvladne organizacije glasujejo s številom glasov, ki je enako skupnemu številu glasov, ki pripada njihovim državam članicam v skladu s členom 10. V takih primerih države članice v teh mednarodnih organizacijah niso upravičene do uveljavljanja svojih posameznih glasovalnih pravic.

POGLAVJE IV

MEDNARODNI SVET ZA JUTO

Člen 6

Sestava Mednarodnega sveta za juto

1. Najvišji organ Organizacije je Mednarodni svet za juto, ki ga sestavljajo članice Organizacije.

2. Vsako članico zastopa v Svetu en poslanec in lahko imenuje namestnike in svetovalce, ki se udeležujejo sej Sveta.

3. Nadomestni poslanec je pooblaščen, da odloča in glasuje v imenu poslanca v njegovi odsotnosti in v posebnih okoliščinah.

Člen 7

Pooblastila in funkcije Sveta

1. Svet uresničuje vsa pooblastila in izvaja ali organizira izvedbo vseh funkcij, ki so potrebne za izvajanje določb tega sporazuma.

2. Svet s posebnim glasovanjem sprejme pravila in predpise, ki so potrebni za izvajanje določb tega sporazuma in so skladni z njim, vključno z lastnim poslovnikom in finančnimi ter kadrovskimi predpisi Organizacije. Taka finančna pravila in predpisi med drugim urejajo prejem in izdatke sredstev v okviru upravnih in posebnih računov. Svet lahko v svojem poslovniku predvidi postopek, po katerem lahko odloči o posebnih vprašanjih, ne da bi se sestal.

3. Svet vodi evidence, ki so potrebne za izvajanje njegovih funkcij po tem sporazumu.

Člen 8

Predsednik in podpredsednik Sveta

1. Svet za vsako jutino leto izvoli predsednika in podpredsednika, ki ju Organizacija ne plačuje.

2. Predsednik in podpredsednik se izvolita izmed predstavnikov članic izvoznic in drugi izmed predstavnikov članic uvoznic. Ti funkciji se menjata vsako leto med obema kategorijama članic, seveda pod pogojem, da to ne prepoveduje ponovne izvolitve enega ali obeh v izjemnih okoliščinah s posebnim glasovanjem Sveta.

3. V začasni odsotnosti predsednika, odloča v njegovem imenu podpredsednik. V začasni odsotnosti obeh, predsednika in podpredsednika, ali v trajni odsotnosti enega ali obeh lahko Svet izvoli nove uradnike izmed predstavnikov članic izvoznic in/ali izmed predstavnikov članic uvoznic, glede na okoliščine, začasno ali trajno.

Člen 9

Seje Sveta

1. Praviloma ima Svet eno redno sejo v vsaki polovici jutovega leta.

2. Svet se sestane na posebni seji vedno, kadar se tako odloči ali na zahtevo:

(a) izvršnega direktorja v soglasju s predsednikom Sveta; ali

(b) večine članic izvoznic ali večine članic uvoznic;

ali

(c) članic, ki imajo najmanj 500 glasov.

3. Seje Sveta se sklicujejo na sedežu Organizacije, razen če Svet s posebnim glasovanjem odloči drugače. Če se Svet na povabilo katere koli članice sestane drugje kakor na sedežu Organizacije, ta članica plača dodatne stroške zasedanja zunaj sedeža in prizna privilegije in imunitete, primerljive s tistimi, ki so zagotovljene za podobne mednarodne konference.

4. Obvestilo za vsako sejo in dnevni red seje skupaj z navedeno dokumentacijo posreduje izvršni direktor članicam najmanj 30 dni vnaprej, razen v izjemnih primerih, ko se obvestilo posreduje vsaj sedem dni prej.

Člen 10

Razdelitev glasov

1. Članice izvoznice imajo skupno 1000 glasov in članice uvoznice imajo skupno 1000 glasov.

2. Glasovi članic izvoznic se razdelijo, kot sledi: 150 glasov se enakomerno porazdeli med vse članice izvoznice do najbližjega celega glasu za vsako članico; preostali glasovi se razdelijo v sorazmerju s povprečno količino njihovega neto izvoza jute in proizvodov iz jute v predhodnih treh jutinih letih, v primeru, če največje število glasov katere koli članice preseže 450. Presežek glasov nad največjim številom se razdeli med članice izvoznice, ki imajo manj kakor 250 glasov vsaka, v sorazmerju z njihovimi deleži trgovanja.

3. Glasovi članic uvoznic se razdelijo, kot sledi: vsaka članica uvoznica ima do pet začetnih glasov, pod pogojem, da skupni začetni glasovi ne presegajo 150. Preostali glasovi so odvisni od neto uvoza jute in proizvodov iz jute v triletnem obdobju, ki se je začelo štiri koledarska leta pred razdelitvijo glasov.

4. Svet razdeli glasove za vsako finančno leto na začetku prve seje v letu v skladu z določbami tega člena. Taka razdelitev ostane v veljavi do konca leta, razen v primeru iz odstavka 5 tega člena.

5. Vedno kadar se spremeni članstvo v Organizaciji ali kadar se katerikoli članici začasno razveljavijo ali obnovijo glasovalne pravice na podlagi katere koli določbe tega sporazuma, Svet prerazporedi glasove v okviru prizadete kategorije ali kategorij članic v skladu z določbami tega člena. Svet določi datum, ko začne veljati prerazporeditev glasov.

6. Delni glasovi niso možni.

7. Pri zaokroževanju na najbližji celi glas se vsaka decimalka, manjša od 0,5, zaokroži navzdol in vsaka decimalka, večja od ali enaka 0,5, zaokroži navzgor.

Člen 11

Postopek glasovanja v Svetu

1. Vsaka članica je upravičena do oddaje števila glasov, ki ji pripada, in nobena članica ni upravičena do delitve svojih glasov. Drugače od teh glasov pa lahko članica odda katere koli glasove, ki jih je upravičena oddati po odstavku 2 tega člena.

2. S pisnim obvestilom predsedniku Sveta lahko vsaka članica izvoznica pooblasti katero koli drugo članico izvoznico in vsaka članica uvoznica lahko pooblasti katero koli drugo članico uvoznico, da zastopa njene interese in odda njene glasove na katerem koli zasedanju ali seji Sveta.

3. Članica, ki jo pooblasti druga članica, da odda glasove, ki jih ima članica pooblastiteljica na podlagi člena 10, odda te glasove v skladu z navodili članice, ki jo pooblasti.

4. Kadar se članica vzdrži, se šteje, da ni oddala svojih glasov.

Člen 12

Sklepi in priporočila Sveta

1. Svet si prizadeva, da sprejme vse sklepe in oblikuje vsa priporočila soglasno. Če ni doseženo soglasje, Svet sprejme vse sklepe in oblikuje vsa priporočila z glasovanjem z navadno večino, razen kadar ta sporazum predvideva posebno glasovanje.

2. Kadar članica uporabi določbe člena 11(2) in odda svoje glasove na seji Sveta, se ta članica za namene odstavka 1 tega člena šteje za navzočo in glasujočo.

3. Vsi sklepi in priporočila Sveta so v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 13

Sklepčnost Sveta

1. Sklepčnost za katero koli sejo Sveta je navzočnost večine članic izvoznic in večine članic uvoznic, pod pogojem, da imajo te članice najmanj dve tretjini skupnih glasov v ustreznih kategorijah.

2. Če na dan, določen za sejo, in naslednjega dne ni sklepčnosti v skladu z odstavkom 1 tega člena, se na tretji dan in naslednje dni za sklepčnost šteje navzočnost večine članic izvoznic in večinskih članic, pod pogojem, da imajo te članice večino skupnih glasov v ustreznih kategorijah.

3. Zastopanje v skladu s členom 11(2) se šteje za navzočnost.

Člen 14

Sodelovanje z drugimi organizacijami

1. Svet sklene vse sporazume, ki so primerni za posvetovanje ali sodelovanje z Združenimi narodi, njihovimi specializiranimi agencijami, kot sta Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Organizacija Združenih narodov za industrijski razvoj, ter njihovimi pomožnimi telesi, kot so Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj, Razvojni program Združenih narodov, Mednarodni trgovinski center, UNCTAD/GATT in Program Združenih narodov za okolje, ter drugimi medvladnimi in nevladnimi organizacijami, ki so primerne.

2. Organizacija v čim večji meri uporablja zmogljivosti, storitve in strokovnost teles iz odstavka 1 tega člena, da bi se izognila podvajanju prizadevanj za doseganje ciljev tega sporazuma in okrepila združljivost in učinkovitost svojih dejavnosti.

3. Svet ob upoštevanju posebne vloge UNCTAD na področju mednarodne trgovine z osnovnimi proizvodi po potrebi obvešča to organizacijo o svojih dejavnostih in programu dela.

Člen 15

Sprejem opazovalcev

Svet lahko povabi katero koli državo nečlanico ali organizacijo iz člena 14, ki se ukvarja z mednarodno trgovino z juto in proizvodi iz jute ali industrijo z juto, da se udeležuje sej Sveta kot opazovalka.

Člen 16

Izvršni direktor in osebje

1. Svet s posebnim glasovanjem imenuje izvršnega direktorja.

2. Pogoji za imenovanje izvršnega direktorja so določeni s poslovnikom Sveta.

3. Izvršni direktor je upravni vodja Organizacije in odgovoren Svetu za upravljanje in izvajanje tega sporazuma v skladu s sklepi Sveta.

4. Izvršni direktor imenuje osebje v skladu s predpisi, ki jih določi Svet. Svet s posebnim glasovanjem določi število oseb za izvršilne, strokovne in splošne storitve, ki jih lahko imenuje izvršni direktor. Vsako spremembo števila delovnih mest določi Svet s posebnim glasovanjem. Osebje je odgovorno izvršnemu direktorju.

5. Niti izvršni direktor niti noben član osebja nima finančnega interesa v industriji ali trgovini z juto ali povezanimi komercialnimi dejavnostmi.

6. Pri izvajanju svojih dolžnosti izvršni direktor in drugo osebje ne iščejo in ne prejemajo navodil od katere koli članice ali katerega koli drugega organa zunaj Organizacije. Vzdržujejo se vseh dejanj, ki bi se utegnila odražati na njihovem položaju mednarodnih uradnikov, odgovornih predvsem Svetu. Vsaka članica spoštuje izključno mednarodni značaj odgovornosti izvršnega direktorja in osebja in ne skuša vplivati na njihovo opravljanje dolžnosti.

POGLAVJE V

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE

Člen 17

Privilegiji in imunitete

1. Organizacija je pravna oseba. Ima predvsem sposobnost, da najema, pridobiva in odprodaja premičnine in nepremičnine ter sproža sodne postopke.

2. Organizacija še naprej deluje na podlagi Sporazuma o sedežu z vlado gostiteljico (to je vlada Bangladeša, kjer je sedaj sedež Organizacije). Sporazum o sedežu z vlado gostiteljico se nanaša na postavke, kot so status, privilegiji in imunitete Organizacije, njenega izvršnega direktorja, osebja in strokovnjakov ter poslancev članic, ki so razumno potrebne za opravljanje njihovih funkcij.

3. Če se sedež Organizacije prestavi v drugo državo, ki je članica Organizacije, članica čimprej sklene z Organizacijo Sporazum o sedežu, ki ga odobri Svet.

4. Organizacija zaprosi vlado gostiteljico, da ji do sklenitve Sporazuma o sedežu iz odstavka 3 tega člena v mejah svoje notranje zakonodaje odobri oprostitev obdavčitve osebnih prejemkov, ki jih Organizacija izplačuje svojim zaposlenim, ter sredstev, prihodkov in drugega premoženja Organizacije.

5. Organizacija lahko z eno ali več državami sklene sporazume, ki jih odobri Svet, za take privilegije in imunitete, ki so potrebni za ustrezno uresničevanje tega sporazuma.

6. Sporazum o sedežu je neodvisen od tega sporazuma. Vendar pa se prekine:

(a) s sporazumom med vlado gostiteljico in Organizacijo;

(b) v primeru, da se sedež Organizacije prestavi iz države vlade gostiteljice; ali

(c) v primeru, da Organizacija preneha obstajati.

POGLAVJE VI

FINANCE

Člen 18

Finančni računi

1. Oblikujeta se dva računa:

(a) upravni račun; in

(b) posebni račun.

2. Izvršni direktor je odgovoren za vodenje teh računov in Svet to predvidi v svojem poslovniku.

Člen 19

Oblike plačila

1. Prispevki na upravni račun so plačljivi v prosto zamenljivih valutah in so izvzeti iz zunanjetrgovinskih omejitev.

2. Finančni prispevki na posebni račun so plačljivi v prosto zamenljivih valutah in so izvzeti iz zunanjetrgovinskih omejitev.

3. Svet lahko odloči tudi, da sprejme druge oblike prispevkov na posebni račun, vključno z znanstveno in tehnično opremo ali delovno silo, za izpolnitev zahtev odobrenih projektov.

Člen 20

Revizija in objava izkazov

1. Svet imenuje revizorja za revidiranje poslovnih knjig.

2. Neodvisno revidirani poročili o upravnem računu in posebnem računu sta dani na voljo članicam čim prej po zaključku vsakega jutovega leta, vendar najpozneje šest mesecev po tem datumu in ju Svet obravnava in, če je to primerno, sprejme na svoji naslednji seji. Potem se objavi povzetek revidiranih izkazov in bilance.

Člen 21

Upravni račun

1. Stroški, potrebni za upravljanje tega sporazuma, se vnesejo na upravni račun in se poravnajo z letnimi prispevki članic v skladu z njihovimi notranjimi ustavnimi ali institucionalnimi postopki, in se ocenijo v skladu z odstavki 3, 4 in 5 tega člena.

2. Stroške delegacij Sveta, Odbora za projekte ter odborov in delovnih skupin iz člena 3(2) krijejo zadevne članice. V primerih, ko članica zahteva od Organizacije posebne storitve, Svet zahteva od članice, da plača stroške takih storitev.

3. V drugi polovici vsakega finančnega leta Svet odobri upravni proračun Organizacije za naslednje finančno leto in oceni prispevek vsake članice v ta proračun.

4. Prispevek vsake članice v upravni proračun za vsako finančno leto je v sorazmerju s številom njenih glasov glede na skupne glasove članic v času, ko se sprejema upravni proračun za tisto finančno leto. Pri ocenjevanju prispevkov se glasovi vsake članice izračunajo ne glede na začasen preklic glasovalnih pravic katere koli članice ali kakršno koli prerazporeditev glasov, ki izhaja iz tega.

5. Začetni prispevek vsake članice, ki se pridruži Organizaciji po uveljavitvi tega sporazuma, oceni Svet na podlagi števila glasov, ki jih bo imela, in preostalega obdobja v tekočem finančnem letu, vendar se ocene drugih članic za tekoče finančno leto s tem ne spremenijo.

6. Prispevki za upravni proračun zapadejo na prvi dan vsakega finančnega leta. Prispevki članic za finančno leto, v katerem se pridružijo Organizaciji, zapadejo na datum, ko postanejo članice.

7. Če članica svojega prispevka v upravni proračun ne plača v celoti v štirih mesecih po zapadlosti tega prispevka v skladu z odstavkom 6 tega člena, izvršni direktor zahteva od te članice, da čim prej izvede plačilo. Če ta članica še vedno ne plača svojega prispevka v dveh mesecih po taki zahtevi, se članico zaprosi, da navede razloge za svojo nezmožnost plačila. Če po izteku sedmih mesecev od datuma zapadlosti prispevka članica še vedno ne plača svojega prispevka, se njene glasovalne pravice začasno razveljavijo, na zamujeno plačilo pa se zaračunajo obresti po stopnji centralne banke države gostiteljice za čas, dokler ne plača svojega prispevka v celoti, razen če Svet s posebnim glasovanjem odloči drugače.

8. Članica, ki se ji razveljavijo pravice po odstavku 7 tega člena, je še vedno dolžna plačati svoj prispevek.

9. Neporabljena sredstva upravnega proračuna v katerem koli letu se knjižijo v dobro vlad članic kot zmanjšanje prispevkov v naslednjem letu v enakem razmerju, kot je bilo prvotno določeno.

Člen 22

Posebni račun

1. V okviru posebnega računa se oblikujeta dva podračuna:

(a) predprojektni podračun; in

(b) projektni podračun.

2. Vsi izdatki za predprojektni podračun se poplačajo iz projektnega podračuna, če so projekti naknadno odobreni in dobijo sredstva. Če v šestih mesecih od uveljavitve tega sporazuma Svet ne prejme nobenih sredstev za predprojektni podračun, pregleda stanje in ustrezno ukrepa.

3. Vsi prejemki, ki se nanašajo na specifične določljive projekte, se vnesejo na posebni račun. Vsi nastali izdatki pri takih projektih, vključno z osebnimi prejemki in potnimi stroški svetovalcev in izvedencev, bremenijo posebni račun.

4. Možni viri financiranja posebnega računa so:

(a) drugi račun Skupnega sklada za osnovne proizvode;

(b) regionalne in mednarodne finančne institucije, in sicer Razvojni program Združenih narodov, Svetovna banka, Azijska razvojna banka, Medameriška razvojna banka in Afriška razvojna banka idr.; ter

(c) prostovoljni prispevki.

5. Svet s posebnim glasovanjem določi pogoje, po katerih bi, če in kadar je to primerno, sponzoriral projekte za financiranje s posojili, kadar članica ali članice prostovoljno prevzame(-jo) polno obveznost in odgovornost za taka posojila. Organizacija nima nobenih obveznosti za taka posojila.

6. Svet lahko imenuje in sponzorira katerikoli subjekt s soglasjem tega subjekta, vključno s članico ali članicami, da dobi posojila za financiranje odobrenih projektov in prevzame vse pripadajoče obveznosti, le da si Organizacija pridržuje pravico, da spremlja uporabo sredstev in zasleduje izvajanje tako financiranih projektov. Kljub temu pa Organizacija ni odgovorna za garancije, ki jih dajo posamezne članice ali drugi subjekti.

7. Nobena članica ni zaradi svojega članstva v Organizaciji odgovorna za nobeno obveznost, ki izhaja iz najema ali odobritve posojila katere koli druge članice ali subjekta v zvezi s projekti.

8. V primeru, da so Organizaciji prostovoljno ponujena nenamenska sredstva, lahko Svet sprejme taka sredstva. Ta sredstva se lahko uporabijo za predprojektne dejavnosti, pa tudi za odobrene projekte.

9. Izvršni direktor si prizadeva, da pod pogoji, ki jih določi Svet, išče ustrezno in zagotovljeno financiranje projektov, ki jih odobri Svet.

10. Viri posebnega računa se uporabljajo le za odobrene projekte ali predprojektne dejavnosti.

11. Prispevki za specifično določene odobrene projekte se uporabljajo le za projekte, za katere so bili prvotno namenjeni, razen če Svet v soglasju z vlagateljem odloči drugače. Po zaključku projekta Organizacija vrne vsem, ki so prispevali za specifične projekte, sredstva, ki ostanejo, v sorazmerju z deležem vsakega vlagatelja v skupnih prispevkih, ki so bili prvotno dani na razpolago za financiranje projekta, razen če se z vlagateljem dogovori drugače.

12. Svet lahko po potrebi pregleda financiranje posebnega računa.

POGLAVJE VII

POVEZANOST S SKUPNIM SKLADOM ZA OSNOVNE PROIZVODE

Člen 23

Povezanost s Skupnim skladom za osnovne proizvode

Organizacija v celoti izkoristi zmogljivosti Skupnega sklada za osnovne proizvode, vključno, če je to primerno, s sklenitvijo medsebojno sprejemljivega sporazuma s Skupnim skladom v skladu z načeli, določenimi v Sporazumu o ustanovitvi Skupnega sklada za osnovne proizvode.

POGLAVJE VIII

OPERATIVNE DEJAVNOSTI

Člen 24

1. Da bi dosegli cilje iz člena 1, Svet tekoče in v skladu z določbami člena 14(1) ugotavlja, organizira pripravo in izvedbo in, da bi zagotovil učinkovitost, zasleduje, spremlja in ocenjuje projekte na področju raziskav in razvoja, tržnega pospeševanja in zniževanja stroškov, ki lahko vključujejo razvoj človeških virov, in druge ustrezne projekte, ki jih odobri Svet.

2. Izvršni direktor predloži predloge za projekte iz odstavka 1 tega člena Odboru za projekte. Ti predlogi se razpošljejo vsem članicam najmanj dva meseca pred sejo Odbora, na kateri naj bi se obravnavali. Na podlagi teh predlogov Odbor odloči, katere predprojektne dejavnosti se sprejmejo. Izvršni direktor organizira te predprojektne dejavnosti v skladu s pravili in predpisi, ki jih sprejme Svet.

3. Potem ko so rezultati predprojektnih dejavnosti, vključno s podrobno razčlenitvijo stroškov, morebitnih koristi, trajanja, lokacije in možnih izvršilnih agencij razposlani vsem članicam najmanj dva meseca pred sejo Odbora, na kateri naj bi se obravnavali, jih izvršni direktor predloži Odboru.

4. Odbor obravnava rezultate teh predprojektnih dejavnosti in pripravi priporočila o projektih za Svet.

5. Svet obravnava priporočila in s posebnim glasovanjem odloči o predlaganih projektih za financiranje v skladu s členoma 22 in 28.

6. Svet odloči o relativni prednosti projektov.

7. Svet pridobi dovoljenje članice pred odobritvijo projekta na ozemlju te članice.

8. Svet lahko s posebnim glasovanjem prekine sponzoriranje katerega koli projekta.

Člen 25

Raziskave in razvoj

Projekti, ki se nanašajo na raziskave in razvoj, so med drugim namenjeni:

(a) izboljšanju kmetijske produktivnosti in kakovosti tekstila;

(b) izboljšanju predelovalnih procesov za obstoječe in nove proizvode;

(c) iskanju novih oblik končne uporabe in izboljšanju obstoječih proizvodov;

(d) spodbujanju večje in nadaljnje predelave jute in proizvodov iz jute.

Člen 26

Tržno pospeševanje

Projekti v zvezi s tržnim pospeševanjem so med drugim namenjeni ohranjanju in razširitvi trgov za obstoječe proizvode in iskanju trgov za nove proizvode.

Člen 27

Zniževanje stroškov

Projekti v zvezi z zniževanjem stroškov so med drugim namenjeni, če je to primerno, izboljšanju procesov in tehnik v zvezi s kmetijsko produktivnostjo in kakovostjo tekstila, kot tudi izboljšanju procesov in tehnik v zvezi s stroški dela, materiala in kapitala v predelovalni industriji jute in razvoju ter vzdrževanju informacij za članice o najučinkovitejših procesih in tehnikah, ki so trenutno na voljo v gospodarstvu jute.

Člen 28

Merila za odobritev projektov

Odobritev projektov s strani Sveta temelji na naslednjih merilih:

(a) lahko sedaj in v prihodnje koristijo več kakor eni članici, od katerih je najmanj ena članica izvoznica, in koristijo gospodarstvu jute kot celoti;

(b) se nanašajo na ohranjanje in razširitev mednarodne trgovine z juto in proizvodi iz jute;

(c) ponujajo kratkoročne in dolgoročne možnosti za ugodne gospodarske rezultate glede na stroške;

(d) so zasnovani tako, da so v skladu z mednarodno trgovino z juto in proizvodi iz jute;

(e) lahko izboljšajo splošno konkurenčnost ali tržne možnosti za juto in proizvode iz jute.

Člen 29

Odbor za projekte

1. Ustanovi se Odbor za projekte (v nadaljnjem besedilu "Odbor"). Odgovoren je Svetu in dela po splošnih navodilih Sveta.

2. Sodelovanje v vseh odborih je odprto za vse članice. Poslovnik in razdelitev glasov ter postopek glasovanja Sveta so enaki kakor za Svet s potrebnimi spremembami. Odbor se praviloma sestaja dvakrat na leto. Na zahtevo Sveta se lahko sestane pogosteje.

3. Funkcije Odbora so:

(a) obravnava in tehnično ocenjuje in vrednoti predloge za projekte iz člena 24;

(b) odloča o predprojektnih dejavnostih; in

(c) pripravlja priporočila Svetu v zvezi s projekti.

POGLAVJE IX

OBRAVNAVA POMEMBNIH VPRAŠANJ V ZVEZI Z JUTO IN PROIZVODI IZ JUTE

Člen 30

Obravnava stabilizacije, konkuriranja sintetiki in drugih vprašanj

1. Svet nadaljuje obravnavo vprašanj stabilizacije cen in zalog jute in proizvodov iz jute za izvoz, da bi našel rešitve zanje. Rešitev, dogovorjena po teh obravnavah, ki vsebuje ukrepe, ki niso izrecno predvidenih v tem sporazumu, se lahko izvaja samo s spremembo tega sporazuma na podlagi člena 42.

2. Svet obravnava vprašanja v zvezi s konkurenco med juto in proizvodi iz jute na eni strani ter sintetiko in nadomestki na drugi.

3. Svet sklene dogovore za nadaljnjo obravnavo drugih pomembnih vprašanj, pomembnih za juto in proizvode iz jute.

POGLAVJE X

STATISTIKA, ŠTUDIJE IN INFORMACIJE

Člen 31

Statistika, študije in informacije

1. Svet sklene s telesi, navedenimi v členu 14(1), vse sporazume, ki so primerni, da bi zagotovil razpoložljivost svežih in zanesljivih podatkov in informacij o vseh dejavnikih, ki vplivajo na juto in proizvode iz jute. Organizacija zbira, primerja in po potrebi objavi statistične informacije o proizvodnji, trgovini, preskrbi, zalogah, porabi in cenah jute, proizvodov iz jute, sintetiki in nadomestkih, ki so potrebne za izvajanje tega sporazuma.

2. Članice v razumnem času priskrbijo statistiko in informacije, ki so v največji možni meri v skladu z njihovo notranjo zakonodajo.

3. Svet poskrbi, da se opravijo vse potrebne študije o trendih ter kratko- in dolgoročnih problemih v svetovnem gospodarstvu jute.

4. Svet zagotovi, da nobena objavljena informacija ne posega v zaupnost poslovanja oseb ali družb, ki pridelujejo, predelujejo ali tržijo juto, proizvode iz jute, sintetiko in nadomestke.

5. Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za obveščanje javnosti in informacije o juti in proizvodih iz jute.

Člen 32

Letno poročilo in poročilo o oceni in pregledu

1. Svet v šestih mesecih po zaključku vsakega jutovega leta objavi letno poročilo o dejavnostih Organizacije in drugih informacijah, ki se mu zdijo primerne.

2. Svet letno pregleda in oceni svetovno stanje in perspektivo jute, vključno s stanjem konkuriranja sintetiki in nadomestkom, in obvesti članice o rezultatih pregleda.

3. Pregled se izvede z vidika informacij, ki jih dostavijo članice v zvezi z nacionalno proizvodnjo, zalogami, izvozom in uvozom, porabo in cenami jute in proizvodov iz jute ter sintetike in nadomestkov, ter drugih informacij, ki so na voljo Svetu, bodisi neposredno ali preko ustreznih organizacij v sistemu Združenih narodov, vključno z UNCTAD-om in FAO, ter ustreznih medvladnih in nevladnih organizacij.

POGLAVJE XI

RAZNO

Člen 33

Pritožbe in spori

Vsaka pritožba, da članica ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi tega sporazuma, in vsak spor v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se posreduje v odločanje Svetu. Sklepi Sveta o teh zadevah so dokončni in zavezujoči.

Člen 34

Splošne obveznosti članic

1. Članice si v času trajanja tega sporazuma po najboljših močeh prizadevajo in sodelujejo pri pospeševanju doseganja ciljev in preprečevanju dejanj v nasprotju z njimi.

2. Članice se zavezujejo, da bodo sprejele sklepe Sveta na podlagi določb tega sporazuma kot obvezujoče in se potrudile, da se bodo izognile izvajanju ukrepov, ki bi jih omejevali ali bi bili v nasprotju z njimi.

3. Obveznosti članic, ki izhajajo iz izvajanja tega sporazuma, bodisi do Organizacije ali do tretjih strank, so omejene na obseg njihovih obveznosti v zvezi s prispevki v skladu s poglavjem VI.

Člen 35

Oprostitev obveznosti

1. Kadar je to potrebno zaradi izjemnih okoliščin ali nujnega primera ali višje sile, ki niso izrecno predvideni v tem sporazumu, lahko Svet s posebnim glasovanjem članico oprosti obveznosti po tem sporazumu, če ga zadovolji razlaga te članice o vzrokih, zakaj ne more izpolniti obveznosti.

2. Svet pri odobritvi oprostitve članici na podlagi odstavka 1 tega člena izrecno navede pogoje po katerih in obdobje za katero je članica oproščena take obveznosti, in vzroke, zaradi katerih je priznana oprostitev.

Člen 36

Razlikovalni in sanacijski ukrepi

1. Članice uvoznice v razvoju, katerih interesi so prizadeti zaradi ukrepov, sprejetih na podlagi tega sporazuma, lahko zaprosijo Svet za ustrezne razlikovalne in sanacijske ukrepe. Svet preuči sprejemanje ustreznih ukrepov v skladu z odstavkoma 3 in 4 oddelka III resolucije 93 (IV) Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj.

2. Brez poseganja v interese drugih članic izvoznic Svet pri vseh svojih dejavnostih še posebej upošteva potrebe določene najmanj razvite članice izvoznice.

POGLAVJE XII

KONČNE DOLOČBE

Člen 37

Podpis, ratifikacija, sprejetje in odobritev

1. Ta sporazum je na voljo za podpis vladam, povabljenim na Konferenco Združenih narodov o juti in proizvodih iz jute 1989 od 1. januarja do vključno 31. decembra 1990.

2. Vsaka vlada iz odstavka 1 tega člena lahko:

(a) v času podpisa tega sporazuma izjavi, da s takim podpisom izraža soglasje, da jo ta sporazum zavezuje;

(b) po podpisu ta sporazuma ratificira, sprejme ali odobri z deponiranjem listine pri depozitarju.

Člen 38

Depozitar

Za depozitarja tega sporazuma se imenuje generalni sekretar Združenih narodov.

Člen 39

Obvestilo o začasni uporabi

1. Vlada podpisnica, ki namerava ratificirati, sprejeti ali odobriti ta sporazum, ali vlada, ki ji je Svet določil pogoje za pristop, vendar še ni mogla deponirati svoje listine, lahko kadarkoli obvesti depozitarja, da bo uporabljala ta sporazum začasno, bodisi ko začne veljati v skladu s členom 40 bodisi na določen datum, če že velja. V času uradnega obvestila o začasni uporabi se vsaka vlada razglasi za članico izvoznico ali članico uvoznico.

2. Vlada, ki je na podlagi odstavka 1 poslala obvestilo, da bo uporabljala ta sporazum bodisi, ko začne ta sporazum veljati, bodisi, če ta sporazum že velja, na določen datum, je od tedaj začasna članica Organizacije, dokler ne deponira svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu in s tem postane članica.

Člen 40

Uveljavitev

1. Ta sporazum se dokončno uveljavi 1. januarja 1991 ali na katerikoli datum po njem, če tri vlade, ki predstavljajo najmanj 85 % neto izvoza, kakor je določeno v Prilogi A k temu sporazumu, in 20 vlad, ki predstavljajo najmanj 65 % neto uvoza, kakor je določeno v Prilogi B k temu sporazumu, podpiše ta sporazum na podlagi člena 37(a) ali deponira listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.

2. Ta sporazum začne začasno veljati 1. januarja 1991 ali na katerikoli datum po njem, če tri vlade, ki predstavljajo najmanj 85 % neto izvoza, kakor je določeno v Prilogi A k temu sporazumu, in 20 vlad, ki predstavljajo najmanj 65 % neto uvoza, kakor je določeno v Prilogi B k temu sporazumu, podpiše ta sporazum na podlagi člena 37(2)(a) ali deponira listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi ali obvesti depozitarja na podlagi člena 39, da bodo uporabljale ta sporazum začasno.

3. Če zahteve za uveljavitev iz odstavka 1 ali odstavka 2 tega člena niso izpolnjene do 1. januarja 1991, generalni sekretar Združenih narodov povabi tiste vlade, ki so ta sporazum podpisale na podlagi člena 37(2)(a) ali so deponirale listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi ali obvestile depozitarja, da bodo ta sporazum uporabljale začasno, da se, takoj ko je to izvedljivo, sestanejo in odločijo, ali naj začne ta sporazum med njimi veljati začasno ali dokončno, v celoti ali delno. Dokler ta sporazum med njimi velja začasno, v celoti ali delno, so začasne članice. Tako se lahko na podlagi tega odstavka tiste vlade, ki so se odločile, da začne ta sporazum veljati začasno, sestanejo, da bi pregledale stanje in se odločijo, ali začne ta sporazum med njimi veljati dokončno ali ostane še naprej v veljavi začasno ali se prekine.

4. Za vsako vlado, ki deponira svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu po uveljavitvi tega sporazuma, začne sporazum za to vlado veljati na datum deponiranja.

5. Izvršni direktor skliče prvo sejo Sveta čim prej po uveljavitvi tega sporazuma.

Člen 41

Pristop

1. Ta sporazum je na voljo za pristop vladam vseh držav pod pogoji, ki jih postavi Svet in vključujejo rok za deponiranje listin o pristopu. Svet lahko odobri podaljšanje roka vladam, ki ne morejo deponirati svojih listin o pristopu v roku, določenem v pogojih o pristopu.

2. Pristop se opravi z deponiranjem listine o pristopu pri depozitarju.

Člen 42

Spremembe

1. Svet lahko s posebnim glasovanjem priporoči članicam spremembo tega sporazuma.

2. Svet določi datum, do katerega članice obvestijo depozitarja o sprejetju spremembe.

3. Sprememba začne veljati 90 dni potem, ko prejme depozitar obvestila o sprejetju od članic, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članic izvoznic in najmanj 85 % glasov članic izvoznic, in od članic, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članic uvoznic in najmanj 85 % glasov članic uvoznic.

4. Potem ko depozitar informira Svet, da so izpolnjene zahteve za uveljavitev spremembe in ne glede na določbe odstavka 2 tega člena v zvezi z datumom, ki ga je določil Svet, lahko članica še vedno obvesti depozitarja o svojem sprejetju spremembe, če ga o tem obvesti pred uveljavitvijo spremembe.

5. Vsaka članica, ki ne pošlje obvestila o svojem sprejetju spremembe do datuma, ko začne veljati sprememba, preneha biti pogodbenica tega sporazuma s tem datumom, razen če ta članica prepriča Svet, da ni mogla pravočasno pridobiti sprejetja zaradi težav pri izpolnjevanju svojih ustavnih ali institucionalnih postopkov, in Svet odloči, da za to članico podaljša obdobje za sprejetje spremembe. Te članice sprememba ne obvezuje, dokler ne sporoči, da jo sprejema.

6. Če zahteve za uveljavitev spremembe niso izpolnjene do datuma, ki ga določi Svet v skladu z odstavkom 2 tega člena, velja sprememba za preklicano.

Člen 43

Izstop

1. Članica lahko odstopi od tega sporazuma kadarkoli po uveljavitvi tega sporazuma s pisnim obvestilom depozitarju o odstopu. Ta članica hkrati informira Svet o sprejetem ukrepu.

2. Izstop začne veljati 90 dni potem, ko prejme depozitar obvestilo.

Člen 44

Izključitev

Če Svet odloči, da katera koli članica krši svoje obveznosti po tem sporazumu, in poleg tega odloči, da taka kršitev znatno škoduje izvajanju tega sporazuma, lahko s posebnim glasovanjem to članico izključi iz tega sporazuma. Svet o tem takoj obvesti depozitarja. Ta članica preneha biti pogodbenica tega sporazuma eno leto po datumu sklepa Sveta.

Člen 45

Poravnava računov s članicami, ki odstopijo ali so izključene, ali članicami, ki ne morejo sprejeti spremembe

1. V skladu s tem členom Svet določi poravnavo računov s članicami, ki prenehajo biti pogodbenice tega sporazuma zaradi:

(a) nesprejetja spremembe tega sporazuma po členu 42;

(b) odstopa od tega sporazuma po členu 43; ali

(c) izključitve iz tega sporazuma po členu 44.

2. Svet zadrži vsak prispevek, ki ga je na upravni račun vplačala članica, ki preneha biti pogodbenica tega sporazuma.

3. Članica, ki prejme ustrezno povračilo po tem členu, ni upravičena do nobenega deleža v postopku likvidacije ali drugih sredstev Organizacije. Prav tako pa taka članica ni dolžna plačati morebitnega primanjkljaja Organizacije, potem ko je bilo izvedeno tako vračilo.

Člen 46

Trajanje, podaljšanje in prenehanje

1. Ta sporazum ostane v veljavi pet let po uveljavitvi, razen če Svet s posebnim glasovanjem odloči, da ga podaljša, spremeni ali prekine v skladu z določbami tega člena.

2. Svet se lahko s posebnim glasovanjem odloči, da podaljša ta sporazum za največ dve obdobji po dve leti.

3. Če je pred iztekom petletnega obdobja iz odstavka 1 tega člena ali pred iztekom podaljšanega obdobja iz odstavka 2 tega člena, odvisno od primera, dogovorjen nov sporazum, ki nadomesti ta sporazum, vendar še ni veljaven niti dokončno niti začasno, lahko Svet s posebnim glasovanjem podaljša ta sporazum do začasne ali dokončne uveljavitve novega sporazuma.

4. Če je sklenjen nov sporazum in začne veljati v katerem koli obdobju podaljšanja tega sporazuma na podlagi odstavka 2 ali odstavka 3 tega člena, se ta sporazum, čeprav podaljšan, prekine ob uveljavitvi novega sporazuma.

5. Svet se lahko kadarkoli s posebnim glasovanjem odloči, da ta sporazum preneha veljati z datumom, ki ga določi.

6. Ne glede na prenehanje tega sporazuma Svet še naprej obstaja v obdobju, ki ne presega 18 mesecev, da izvede likvidacijo Organizacije, vključno s poravnavo računov, in ima ob upoštevanju ustreznih sklepov, sprejetih s posebnim glasovanjem, v tem obdobju taka pooblastila in funkcije, ki so potrebni v ta namen.

7. Svet obvesti depozitarja o vseh sklepih, sprejetih na podlagi tega člena.

Člen 47

Pridržki

Pridržki do določb tega Sporazuma niso možni.

V potrditev tega so podpisani, ki so bili za to pravilno pooblaščeni, na navedeni datum podpisali ta sporazum.

V Ženevi, dne tretjega novembra tisoč devetsto devetinosemdeset, besedilo tega sporazuma v arabskem, kitajskem, angleškem, francoskem, ruskem in španskem jeziku je enako verodostojno.

[1] Resoluciji Generalne skupščine 3201 (S-VI) in 3202 (S-VI) z dne 1. maja 1974.

[2] Glej Poročilo Konference Združenih narodov o najmanj razvitih državah (Publikacije Združenih narodov, Prodaja št. E.82.I.8), 1. del, Oddelek A.

--------------------------------------------------

PRILOGA A

Deleži posameznih držav izvoznic v skupnem neto izvozu jute in proizvodov iz jute držav udeleženk Konference Združenih narodov o juti in proizvodih iz jute 1989, kakor so določeni za namene člena 40

| (Odstotek) |

Bangladeš | 61,578 |

Kitajska | 8,681 |

Indija | 18,869 |

Nepal | 1,703 |

Tajska | 9,169 |

Skupaj | 100,00 |

--------------------------------------------------

PRILOGA B

Deleži posameznih držav uvoznic v skupnem neto uvozu jute in proizvodov iz jute držav udeleženk Konference Združenih narodov o juti in proizvodih iz jute 1989, kakor so določeni za namene člena 40

| (Odstotek) |

Alžirija | 1,443 |

Argentina | 0,363 |

Avstralija | 6,905 |

Avstrija | 0,143 |

Kanada | 1,311 |

Evropska gospodarska skupnost | 24,008 |

Belgija/Luksemburg | 6,200 |

Danska | 0,242 |

Francija | 1,949 |

Nemčija | 3,128 |

Grčija | 0,330 |

Irska | 0,363 |

Italija | 1,399 |

Nizozemska | 2,434 |

Portugalska | 0,275 |

Španija | 1,421 |

Združeno kraljestvo | 6,267 |

| |

Egipt [1] | 2,390 |

Finska | 0,077 |

Indonezija | 2,269 |

Japonska | 6,542 |

Maroko | 0,815 |

Norveška | 0,055 |

Pakistan | 12,974 |

Filipini | 0,066 |

Poljska [1] | 1,795 |

Švedska | 0,044 |

Švica | 0,198 |

Sirska arabska republika | 3,943 |

Turčija | 1,718 |

Združene države Amerike | 14,097 |

Zveza sovjetskih socialističnih republik | 17,610 |

Jugoslavija [1] | 1,234 |

Skupaj | 100,00 |

--------------------------------------------------