Mednarodna Konvencija

o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga

(V Bruslju, 14. junija 1983)

PREAMBULA

POGODBENICE te konvencije, ki je izdelana pod okriljem Sveta za carinsko sodelovanje, SO SE,

V ŽELJI, da olajšajo mednarodno trgovino,

V ŽELJI, da olajšajo zbiranje, primerjanje in analizo statističnih podatkov, zlasti v mednarodni trgovini,

V ŽELJI, da se zmanjšajo stroški, povzročeni s spremembami pri poimenovanju, uvrščanju in pri šifrskih oznakah, ki so povezane s prehodom blaga v mednarodni trgovini iz enega sistema uvrščanja v drugega, ter v želji, da olajšajo standardizacijo trgovinske dokumentacije in prenos podatkov,

OB UPOŠTEVANJU, da je zaradi razvoja tehnologije in sprememb v strukturi mednarodne trgovine treba obsežneje spremeniti Konvencijo o nomenklaturi za uvrščanje blaga v carinskih tarifah, sklenjeno v Bruslju 15. decembra 1950,

OB UPOŠTEVANJU, da vlade in trgovinski interesi za carinske in statistične namene zahtevajo večjo stopnjo razčlenjenosti, kot jo omogoča nomenklatura, ki je sestavni del prej omenjene konvencije,

OB UPOŠTEVANJU pomena točnih in primerljivih podatkov za mednarodna trgovinska pogajanja,

OB UPOŠTEVANJU, da je harmoniziran sistem namenjen uporabi pri prevoznih tarifah in statistiki raznih oblik transporta,

OB UPOŠTEVANJU, da naj bi bil harmonizirani sistem v največji možni meri vključen v komercialne sisteme poimenovanj in šifrskih oznak blaga,

OB UPOŠTEVANJU, da naj bi harmonizirani sistem omogočil čim večje povezovanje statistike izvozne in uvozne trgovine in statistike pridelave,

OB UPOŠTEVANJU, da je treba ohraniti čim večjo povezanost med harmoniziranim sistemom in Standardnim sistemom uvrščanja v mednarodni trgovini (SMTK) Združenih narodov,

OB UPOŠTEVANJU želje po ugotovitvi prej navedenih potreb s kombinirano tarifno-statistično nomenklaturo, ki je primerna za uporabo za razne udeležence v mednarodni trgovini,

OB UPOŠTEVANJU pomembnosti zagotovitve nenehnega prilagajanja harmoniziranega sistema razvoju tehnologije in spremembam v vzorcih mednarodne trgovine,

IZHAJAJOČ iz dela, ki ga je na tem področju opravil Odbor za harmonizirani sistem, ki ga je ustanovil Svet za carinsko sodelovanje,

OB UPOŠTEVANJU, da se je omenjena konvencija o nomenklaturi izkazala kot učinkovit instrument za dosego nekaterih izmed teh ciljev, je za dosego zaželenih rezultatov najbolje skleniti novo mednarodno konvencijo,

DOGOVORILE O NASLEONJEM:

Člen 1

Opredelitve

Za namene te konvencije:

(a) "harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga", v nadaljnjem besedilu: "harmonizirani sistem" pomeni nomenklaturo, ki je sestavljena iz tarifnih številk in tarifnih podštevilk, njihovih številčnih oznak, opomb k oddelkom, poglavjem in tarifnim podštevilkam ter splošnih pravil za razlago harmoniziranega sistema, ki so v prilogi konvencije;

(b) "nomenklatura carinske tarife" pomeni nomenklaturo, izdano na podlagi zakonodaje pogodbenice za namene obračunavanja carin za uvoženo blago;

(c) "statistična nomenklatura" pomeni nomenklaturo blaga, ki jo je pogodbenica izdala zaradi zbiranja podatkov za statistiko zunanje trgovine;

(d) "kombinirana tarifno-statistična nomenklatura" pomeni nomenklaturo, ki združuje nomenklaturo carinske tarife in statistično nomenklaturo in jo pogodbenica zakonito zahteva pri prijavljanju blaga pri uvozu;

(e) "konvencija o ustanovitvi Sveta" pomeni konvencijo o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje, sklenjeno v Bruslju 15. decembra 1950;

(f) "Svet" pomeni Svet za carinsko sodelovanje iz zgornjega (e) odstavka;

(g) "generalni sekretar" pomeni generalnega sekretarja Sveta;

(h) "ratifikacija" pomeni ratifikacijo, sprejem ali potrditev.

Člen 2

Priloga

Priloga k tej konvenciji predstavlja njen sestavni del, kakršno koli sklicevanje na konvencijo pa vključuje tudi sklicevanje na prilogo.

Člen 3

Obveznosti pogodbenic

1. Ob upoštevanju izjem, navedenih v členu 4:

(a) se sleherna pogodbenica zavezuje, da bosta od dne, ko začne zanjo veljati ta konvencija, njena nomenklatura carinske tarife in statistična nomenklatura usklajeni s harmoniziranim sistemom, razen primerov iz pododstavka (c) tega odstavka. Zavezuje se, da bo za svojo nomenklaturo carinske tarife in statistično nomenklaturo:

(i) uporabljala vse tarifne številke in tarifne podštevilke harmoniziranega sistema, ne da bi kaj dodala ali spremenila, vključno z njihovimi številčnimi oznakami;

(ii) uporabljala splošna pravila za razlago harmoniziranega sistema ter vse opombe k oddelkom, poglavjem in tarifnim podštevilkam, ter da ne bo spremenila vsebine oddelkov, poglavij in tarifnih številk ali podštevilk harmoniziranega sistema; in

(iii) spoštovala številčni vrstni red harmoniziranega sistema;

(b) vsaka pogodbenica objavlja svoja statistiko izvozne in uvozne trgovine v skladu s šestštevilčnimi oznakami harmoniziranega sistema ali na svojo pobudo tudi širše od te ravni, kolikor objavljanje ni izključeno zaradi posebnih razlogov, kot so poslovna tajnost ali državna varnost;

(c) nobena določba tega člena ne zavezuje pogodbenice, da v svoji nomenklaturi carinske tarifne uporablja podštevilke harmoniziranega sistema, če v kombinirani tarifno-statistični nomenklaturi izpolnjuje vse obveznosti iz določb pod (a)(i), (a)(ii) in (a)(iii).

2. V skladu z obveznostmi iz odstavka 1(a) tega člena lahko vsaka pogodbenica prilagodi besedilo, da bi lahko vključila harmonizirani sistem v svoje domače pravo.

3. Nič v tem členu ne preprečuje pogodbenici, da v svojo nomenklaturo carinske tarife ali statistično nomenklaturo vključi pododdelke, ki uvrščajo blaga podrobneje od harmoniziranega sistema, pod pogojem, da je kakršenkoli takšen pododdelek dodan in označen na stopnji, širši od šestštevilčne oznake, navedene v prilogi konvencije.

Člen 4

Delna uporaba v državah v razvoju

1. Pogodbenica, ki je država v razvoju, lahko odloži uporabo nekaterih ali vseh tarifnih podštevilk harmoniziranega sistema za toliko časa, kolikor je potrebno zaradi njenega vzorca mednarodne trgovine ali njenih upravnih virov.

2. Če se pogodbenica, ki je država v razvoju, odloči za delno uporabo harmoniziranega sistema na podlagi določb tega člena, se strinja, da si bo prizadevala, da bo celoten šestštevilčni harmonizirani sistem začela uporabljati v petih letih od dne, ko začne zanjo veljati konvencija, ali v daljšem roku, za katerega meni, da ji je glede na odstavek 1 tega člena potreben.

3. Če se pogodbenica, ki je država v razvoju, odloči za delno uporabo harmoniziranega sistema na podlagi določb tega člena, uporablja ali vse tarifne podštevilke z dvema črticama iz katere koli tarifne podštevilke z eno črtico ali nobene ali vse tarifne podštevilke z eno črtico iz katere koli tarifne številke ali nobene. V takih primerih delne uporabe se šesta številka oziroma peta in šesta številka tistega dela oznake harmoniziranega sistema, ki se ne uporablja, nadomesti z oznako "0" ali, "00".

4. Če se pogodbenica, ki je država v razvoju, odloči za delno uporabo harmoniziranega sistema na podlagi določb tega člena, obvesti takrat, ko postane pogodbenica, generalnega sekretarja o tarifnih podštevilkah, ki jih ne bo uporabljala na dan, ko začne zanjo veljati konvencija, ter o tarifnih podštevilkah, ki jih bo uporabljala po tem dnevu.

5. Katera koli država v razvoju, ki se odloči za delno uporabo harmoniziranega sistema na podlagi določb tega člena, lahko takrat, ko postane pogodbenica, obvesti generalnega sekretarja, da se formalno zavezuje, da bo celoten šestštevilčni harmonizirani sistem začela uporabljati v treh letih od dneva, ko bo zanjo začela veljati konvencija.

6. Če se pogodbenica, ki je država v razvoju, odloči za delno uporabo harmoniziranega sistema na podlagi določb tega člena, je oproščena svojih obveznosti iz člena 3 glede tarifnih podštevilk, ki jih ne uporablja.

Člen 5

Tehnična pomoč državam v razvoju

Pogodbenice, ki so razvite države, dajejo državam v razvoju na njihovo prošnjo tehnično pomoč pod vzajemno dogovorjenimi pogoji, med drugim pri usposabljanju kadrov, pri prilagoditvi njihovih veljavnih nomenklatur harmoniziranemu sistemu ter pri nasvetih za zagotavljanje ažurnosti njihovih prilagojenih sistemov s spremembami harmoniziranega sistema ali nasvetih za uporabo določb konvencije.

Člen 6

Odbor za harmonizirani sistem

1. Na podlagi konvencije se ustanovi odbor z imenom Odbor za harmonizirani sistem, ki ga sestavljajo predstavniki vsake pogodbenice.

2. Odbor se praviloma sestaja najmanj dvakrat na leto.

3. Seje odbora sklicuje generalni sekretar in potekajo, razen če pogodbenice ne odločijo drugače, na sedežu Sveta.

4. V Odboru za harmonizirani sistem ima vsaka pogodbenica pravico do enega glasu; ne glede na to, pa imajo za namene te konvencije, brez poseganja v katero koli prihodnjo konvencijo, pogodbenice, ki so carinska ali gospodarska unija ali tudi ena ali več njenih držav članic, skupaj samo en glas. Podobno, ko vse države članice carinske ali gospodarske unije, ki lahko postane pogodbenica na podlagi člena 11(b), postanejo pogodbenice, imajo skupaj samo en glas.

5. Odbor za harmonizirani sistem izvoli svojega predsednika in enega ali več podpredsednikov.

6. Odbor sprejme svoj poslovnik s sklepom najmanj dveh tretjin glasov njegovih članov. Tako sprejet poslovnik potrdi Svet.

7. Odbor povabi medvladne ali druge mednarodne organizacije, za katere meni, da je primerno, da sodelujejo pri njegovem delu kot opazovalke.

8. Odbor po potrebi ustanovi pododbore ali delovne skupine, upoštevajoč zlasti določbe odstavka 1(a) člena 7, in določi članstvo, glasovalne pravice in poslovnik teh pododborov ali delovnih skupin.

Člen 7

Naloge odbora

1. Odbor za harmonizirani sistem ima ob upoštevanju člena 8 naslednje naloge:

(a) predlaga spremembe konvencije, za katere meni, da so potrebne, upoštevajoč zlasti potrebe uporabnikov ter razvoj tehnologije in spremembe v strukturi mednarodne trgovine;

(b) pripravlja pojasnjevalne opombe, mnenja o klasifikaciji in druga navodila za razlago harmoniziranega sistema;

(c) pripravlja poročila za zagotovitev enotnosti pri razlagi in uporabi harmoniziranega sistema;

(d) zbira in pošilja informacije o uporabi harmoniziranega sistema;

(e) daje pogodbenicam, članicam Sveta in tistim medvladnim ali drugim mednarodnim organizacijam, za katere odbor meni, da je to primerno, na lastno pobudo ali na prošnjo informacije ali navodila o katerih koli vprašanjih, v zvezi z uvrščanjem blaga v harmonizirani sistem;

(f) na vsaki seji Sveta predloži poročilo o svojem delu, vključno z predlaganimi spremembami, pojasnjevalnimi opombami, mnenji o klasifikaciji in drugimi nasveti;

(g) izvaja druge pristojnosti in naloge v zvezi z harmoniziranim sistemom, za katere Svet ali pogodbenice menijo, da so potrebne.

2. Upravne sklepi Odbora za harmonizirani sistem, ki vplivajo na proračun, mora potrditi Svet.

Člen 8

Vloga Sveta

1. Svet preuči predloge za spremembo konvencije, ki jih pripravlja Odbor za harmonizirani sistem, in jih priporoči pogodbenicam po postopku iz člena 16 te konvencije, razen če katera koli članica Sveta, ki je pogodbenica konvencije, zahteva, da se predlogi ali del predlogov vrnejo odboru v ponovno preučitev.

2. Pojasnjevalne opombe, mnenja o klasifikaciji in drugi nasveti o razlagi harmoniziranega sistema ter priporočila za zagotovitev enotne razlage in uporabe harmoniziranega sistema, ki jih Odbor za harmonizirani sistem pripravi na sejah v skladu z določbami odstavka 1 člena 7, se štejejo za potrjena na Svetu, če najpozneje do konca drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bilo zasedanje končano, nobena pogodbenica konvencije ne obvesti generalnega sekretarja o svoji zahtevi, da se omenjena vprašanja obravnavajo na Svetu.

3. Kadar se taka vprašanja posredujejo Svetu po določbah odstavka 2 tega člena, Svet potrdi omenjene pojasnjevalne opombe, mnenja o klasifikaciji in druge nasvete ali priporočila, razen če katera koli članica Sveta, ki je pogodbenica te konvencije zahteva, da se v celoti ali deloma vrnejo odboru v ponovno preučitev.

Člen 9

Carinske stopnje

Pogodbenice s to konvencijo ne prevzemajo nikakršnih obveznosti glede carinskih stopenj.

Člen 10

Reševanje sporov

1. Vsak spor med pogodbenicami v zvezi z razlago ali uporabo te konvencije se, v kolikor je to mogoče, reši z medsebojnimi pogajanji.

2. Vsak spor, ki se ne reši tako, predložijo sprte strani Odboru za harmonizirani sistem, ki spor obravnava in sprejme priporočila za njegovo reševanje.

3. Če Odbor za harmonizirani sistem ne more rešiti spora, predloži to vprašanje Svetu, ki sprejme priporočila v skladu s členom III(e) Konvencije o ustanovitvi Sveta.

4. Sprte strani se lahko vnaprej dogovorijo, da bodo sprejele priporočila odbora ali Sveta kot zavezujoča.

Člen 11

Upravičenost postati pogodbenica

Pogodbenice te konvencije so upravičene postati:

(a) države članice Sveta;

(b) carinske in gospodarske unije, na katere so prenesene pristojnosti za sklenitev sporazumov glede posameznih ali vseh vprašanj, urejenih s to konvencijo; in

(c) vsaka druga država, ki ji je generalni sekretar po nalogu Sveta poslal vabilo v ta namen.

Člen 12

Postopek za pridobitev statusa pogodbenice

1. Vsaka upravičena država ali carinska ali gospodarska unija lahko postane pogodbenica te konvencije:

(a) tako, da podpiše konvencijo brez pridržka ratifikacije;

(b) tako, da položi listino o ratifikaciji, po podpisu konvencije, za katero velja ratifikacija; ali

(c) tako, da pristopi h konvenciji potem, ko konvencija preneha biti odprta za podpis.

2. Konvencija je odprta za podpis državam in carinskim ali gospodarskim unijam iz člena 11 do 31. decembra 1986 na sedežu Sveta v Bruslju. Nato je konvencija odprta za pristop.

3. Listine o ratifikaciji ali pristopu se hranijo pri generalnem sekretarju.

Člen 13

Začetek veljavnosti

1. Konvencija začne veljati 1. januarja, ki nastopi najmanj dvanajst, vendar ne več kot štiriindvajset mesecev po podpisu s strani najmanj 17 držav ali carinskih ali gospodarskih unij iz člena 11, ki niso vložile pridržka ratifikacije, ali po položitvi njihovih listin o ratifikaciji ali pristopu, vendar ne pred 1. januarjem 1987.

2. Za vsako državo ali carinsko ali gospodarsko unijo, ki podpiše konvencijo brez pridržka ratifikacije, jo ratificira ali pristopi k njej po tem, ko je doseženo najmanjše število iz odstavka 1 tega člena, začne konvencija veljati 1. januarja, ki nastopi najmanj dvanajst, vendar ne več kot štiriindvajset mesecev po njenem podpisu brez pridržka ratifikacije ali po položitvi listine o ratifikaciji ali pristopu, razen če sama ne določi zgodnejšega datuma. Vendar datum začetka veljavnosti po tem odstavku ne sme biti zgodnejši od datuma začetka veljavnosti, ki je določen v odstavku 1 tega člena.

Člen 14

Uporaba konvencije na odvisnih ozemljih

1. Vsaka država lahko takrat, ko postane pogodbenica te konvencije, ali kadarkoli potem, z uradnim obvestilom, danim generalnemu sekretarju izjavi, da se konvencija nanaša tudi na vsa ali na nekatera ozemlja, za katerih mednarodne odnose je odgovorna, navedena v noti. Uradno obvestilo začne veljati 1. januarja, ki nastopi najmanj dvanajst, vendar ne več kot štiriindvajset mesecev po datumu, ko generalni sekretar prejme noto, razen če v noti ni določen zgodnejši datum. Vendar se konvencija ne uporablja za ta ozemlja, dokler ne začne veljati za zadevno državo.

2. Konvencija preneha veljati za navedeno ozemlje na dan, ko pogodbenica preneha biti odgovorna za mednarodne odnose zadevnega ozemlja, ali prej, če je o tem uradno obveščen generalni sekretar po postopku iz člena 15.

Člen 15

Odpoved

Konvencija se sklene za nedoločen čas. Vsaka pogodbenica jo lahko odpove, pri čemer začne odpoved veljati leto dni po dnevu, ko generalni sekretar prejme listino o odpovedi, razen če je v njej določen poznejši datum.

Člen 16

Postopek za spremembo konvencije

1. Svet lahko pogodbenicam priporoči spremembe konvencije.

2. Vsaka pogodbenica lahko uradno obvesti generalnega sekretarja o ugovoru zoper priporočeno spremembo, ki pa ga lahko naknadno umakne v roku iz odstavka 3 tega člena.

3. Vsaka priporočena sprememba se šteje za sprejeto šest mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar uradno poslal zadevno spremembo, pod pogojem, da na koncu zadevnega roka ni veljavnega ugovora.

4. Sprejete spremembe začnejo veljati za vse pogodbenice na enega izmed naslednjih datumov:

(a) če je priporočena sprememba priglašena pred 1. aprilom, je to 1. januar drugega leta po datumu priglasitve;

ali

(b) če je priporočena sprememba priglašena 1. aprila ali po njem, je to 1. januar tretjega leta po datumu priglasitve.

5. Statistična nomenklatura vsake pogodbenice in njena nomenklatura carinske tarife ali v primeru iz odstavka 1(c) člena 3 njena kombinirana tarifno-statistična nomenklatura morajo biti usklajene s spremenjenim harmoniziranim sistemom na datum, naveden v odstavku 4 tega člena.

6. Za vsako državo ali carinsko ali gospodarsko unijo, ki podpiše konvencijo brez pridržka ratifikacije, jo ratificira ali pristopi k njej, se šteje, da je sprejela vse spremembe konvencije, ki so na dan, ko postane pogodbenica začele veljati ali so bile sprejete po odstavku 3 tega člena.

Člen 17

Pravice pogodbenic v zvezi z harmoniziranim sistemom

Glede vseh vprašanj, ki se nanašajo na harmonizirani sistem podeljujejo odstavek 4 člena 6, člen 8 in odstavek 2 člena 16 pogodbenici pravice:

(a) glede vseh delov harmoniziranega sistema, ki jih uporablja v skladu s konvencijo; ali

(b) do datuma, ko začne konvencija veljati zanjo v skladu s členom 13, glede vseh delov harmoniziranega sistema, ki jih mora do tega datuma obvezno uporabljati v skladu s konvencijo; ali

(c) glede vseh delov harmoniziranega sistema, pod pogojem, da je formalno prevzela obveznost, da bo v obdobju treh let, določenem v odstavku 5 člena 4, in do poteka tega obdobja uporabljala celoten šestštevilčni harmonizirani sistem.

Člen 18

Pridržki

Pri tej konvenciji pridržki niso dopustni.

Člen 19

Uradna obvestila generalnega sekretarja

Generalni sekretar uradno obvesti pogodbenice, druge države podpisnice, članice Sveta, ki niso pogodbenice te konvencije, in generalnega sekretarja Združenih narodov o naslednjem:

(a) o uradnih obvestilih na podlagi člena 4;

(b) o podpisih, ratifikacijah in pristopih iz člena 12;

(c) o datumu začetka veljavnosti konvencije v skladu s členom 13;

(d) o uradnih obvestilih na podlagi člena 14;

(e) o odpovedih na podlagi člena 15;

(f) o spremembah konvencije, priporočenih na podlagi člena 16;

(g) o ugovorih glede priporočenih sprememb na podlagi člena 16 in kjer je primerno o njihovem umiku; in

(h) o spremembah, sprejetih na podlagi člena 16, in datumu začetka njihove veljavnosti.

Člen 20

Registracija v Združenih narodih

Na zahtevo generalnega sekretarja Sveta se konvencija registrira pri sekretariatu Združenih narodov v skladu s členom 102 Ustanovne listine Združenih narodov.

V potrditev tega so podpisani, ki so bili za to pravilno pooblaščeni, podpisali to konvencijo.

Sestavljeno v Bruslju štirinajstega junija tisoč devetsto triinosemdeset v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer sta obe besedili enako verodostojni, v enem izvirniku, shranjenem pri generalnem sekretarju Sveta, ki pošlje overjene prepise vsem državam ter carinskim ali gospodarskim unijam iz člena 11.

--------------------------------------------------