Sporazum

med Zvezno republiko Nemčijo in Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in Republiko Avstrijo na drugi strani o sodelovanju pri upravljanju vodnih virov v povodju Donave

POGODBENICE SO SE

Z ŽELJO povečati sodelovanje pri upravljanju vodnih virov, zlasti pri varstvu vodnega okolja in ureditvi izpustov,

ZASKRBLJENE, da se primerno upošteva skupni interes pogodbenic v zvezi z upravljanjem vodnih virov,

ZASKRBLJENE, da čim bolj izboljšajo kakovost skupnih voda, ki tvorijo mejo v povodju Donave med Republiko Avstrijo in Zvezno republiko Nemčijo,

SPORAZUMELE O NASLEDNJEM:

Člen 1

1. Pogodbenice sodelujejo pri upravljanju z vodami, zlasti pri opravljanju nalog upravljanja voda in izvajanju vodnega prava v nemškem in avstrijskem povodju Donave.

2. Takšno sodelovanje poteka zlasti v obliki:

(a) izmenjave izkušenj;

(b) izmenjave informacij o predpisih in ukrepih na področju upravljanja z vodami;

(c) izmenjave strokovnjakov;

(d) izmenjave publikacij, predpisov in smernic;

(e) sodelovanja na znanstvenih in strokovnih sestankih;

(f) obravnavanja projektov na ozemlju Zvezne republike Nemčije ali Republike Avstrije, ki bi lahko imeli večji vpliv na pravilno upravljanje vodnih virov na ozemlju druge države;

(g) posvetovanj v okviru Stalnega odbora za upravljanje vodnih virov (člen 7).

3. Sporazum se ne nanaša na vprašanja v zvezi z ribištvom in ladijskim prometom; vendar obravnavanje vprašanj v zvezi z varovanjem vodnega okolja pred onesnaževanjem s tem ne sme biti izključeno.

Člen 2

1. Pogodbenice se medsebojno pravočasno obvestijo o pomembnih projektih na ozemlju Zvezne republike Nemčije ali Republike Avstrije ali kadar bi lahko takšni projekti imeli večji vpliv na pravilno upravljanje vodnih virov na ozemlju druge države.

2. Ohranjanje in uresničevanje pravilnega upravljanja vodnih virov v smislu tega sporazuma zajema projekte, ki so povezani z:

(a) varstvom vodnega okolja, vključno s podzemno vodo, in sicer zlasti s preprečevanjem onesnaževanja in odvajanja odpadnih voda in toplote;

(b) ohranjanjem in razširjanjem vodotokov, ki bi lahko povzročili spremembo rečnega toka, zlasti z regulacijo in odtekanjem ter nadzorom zajezitve vodotokov, obrambo pred visoko vodo in ledom ter z vplivanjem na vodni tok prek obratov in naprav v vodotokih ali na njih;

(c) uporabo vodnega okolja, vključno s podzemno vodo, in sicer zlasti z uporabo odpadnih voda in preusmeritvijo ter odvzemanjem vode;

(d) hidrografijo.

3. Do obvestila v skladu z odstavkom 1 pride neposredno med ustreznimi organi oblasti in službami, kolikor ostanejo vplivi omejeni na njihovo področje pristojnosti, ali prek Stalnega odbora za upravljanje vodnih virov.

4. Pogodbenice se medsebojno obvestijo o organih, ki so pristojni za obveščanje Stalnega odbora za upravljanje vodnih virov, in o ustreznih organih oblasti in službah.

Člen 3

1. Pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe znotraj svojih pravnih sistemov za zagotovitev, da projekti na odsekih vode, ki predstavlja mejo, nimajo večjih škodljivih vplivov na razmere vodnih virov na ozemlju Zvezne republike Nemčije ali Republike Avstrije. Posvetujejo se, da bi dosegle medsebojni sporazum, če se ena stran sklicuje na te vplive v treh mesecih od obvestila z navajanjem resnih razlogov.

2. Pri projektih na vseh drugih vodah, ki bi lahko imeli večji škodljiv vpliv na razmere vodnih virov na ozemlju druge države, pogodbenice na zahtevo zadevne pogodbenice razpravljajo o možnostih preprečitve takšnih vplivov, preden se projekti izvedejo.

Člen 4

1. Pri projektih na odsekih vode, ki tvori mejo, ki se izvajajo na ozemljih Zvezne republike Nemčije in Republike Avstrije, pristojni organi oblasti v vsakem primeru določijo, kakšne vrste del morajo opraviti na svojem ozemlju; v tej zvezi uskladijo časovno razporeditev potrebnih postopkov in vsebino odločitev, ki jih je treba sprejeti.

2. Pri projektih na odsekih vode, ki tvori mejo, ki jih je treba izvesti samo na ozemlju Zvezne republike Nemčije ali Republike Avstrije, vendar ki bi lahko škodljivo vplivali na pravice in interese druge države, na primer v zvezi z vodnim sistemom in kakovostjo voda, je treba pristojnim organom oblasti druge države dati možnost, da pravočasno podajo svoje mnenje, zlasti o vsebini in pogojih ter obveznostih, določenih v javnem interesu.

3. Kadar ena od pogodbenic poroča o zadevi iz odstavka 1 ali 2 Stalnemu odboru za upravljanje vodnih virov, lahko pristojni organi oblasti počakajo s svojo odločitvijo, dokler zadeve ne obravnava navedeni odbor, razen če bi odlog povzročil nevarni položaj.

Člen 5

Pristojni organi oblasti opravijo skupne kontrolne meritve kakovosti voda, kjer je to primerno, na območjih, kjer vode tvorijo ali prečkajo mejo med Zvezno republiko Nemčijo in Republiko Avstrijo.

Člen 6

Pristojni organi oblasti uskladijo svoje načrte za alarmiranje, intervencije in obveščanje v boju proti nevarnostim visokih voda in ledu, za ukrepe po nesrečah z nevarnimi snovmi in pri kritičnih razmerah vodnega okolja ter po potrebi sestavijo usklajene smernice.

Člen 7

1. Ustanovi se Stalni odbor za upravljanje vodnih virov. Njegova naloga je, da s skupnimi posvetovanji prispeval k reševanju problemov, ki se pojavljajo pri uporabi tega sporazuma. V ta namen lahko na pogodbenice naslovi priporočila, ki so sestavljena sporazumno.

2. Sestavo, postopke in posebne pristojnosti navedenega Stalnega odbora ureja statut v Prilogi 1, ki je sestavni del tega sporazuma.

3. Priporočila v skladu s tretjim stavkom odstavka 1 se lahko zlasti nanašajo na:

(a) minimalne zahteve glede izpustov v vodno okolje;

(b) ukrepe za izboljšanje kritičnih razmer vodnega okolja, do katerih pride zaradi vplivov iz ozemlja Zvezne republike Nemčije ali Republike Avstrije, če se ti vplivi širijo na ozemlje druge države;

(c) druge primerne ukrepe za varovanje vodnega okolja, vključno z ukrepi za izboljšanje kakovosti vode;

(d) analize in metode za ugotovitev vrste in obsega onesnaževanja vodnega okolja ter na ocene rezultatov analiz.

Člen 8

Ta sporazum velja na eni strani za ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, ter na drugi strani za ozemlje Republike Avstrije.

Člen 9

1. Spori med Zvezno republiko Nemčijo in Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani ter Republiko Avstrijo na drugi strani v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se rešujejo po diplomatski poti.

2. Kadar se spor ne more rešiti na tak način, ga je treba na zahtevo ene od pogodbenic predati arbitražnemu sodišču.

3. Arbitražno sodišče se oblikuje za vsak posamezni primer in je sestavljeno iz predstavnikov vsake od strank v sporu. Kadar sta tako Zvezna republika Nemčija kot Evropska gospodarska skupnost v sporu z Republiko Avstrijo, le-ta imenuje dva člana. Člani za predsednika soglasno določijo državljana druge države, ki ni stranka v sporu, in ki ga morajo imenovati stranke v postopku. Člane je treba imenovati v dveh mesecih in predsednika v treh mesecih po datumu, ko stranka v sporu obvesti drugo stranko, da namerava spor predati arbitražnemu sodišču.

4. Če se roki iz odstavka 3 ne spoštujejo, lahko vsaka stranka v sporu v odsotnosti kakršnega koli drugega sporazuma zaprosi predsednika Evropskega sodišča za človekove pravice, da opravi potrebna imenovanja. Če je predsednik državljan ene od strank v sporu ali če mu je iz kakršnih koli drugih razlogov onemogočeno delovanje, opravi imenovanja podpredsednik. Če je podpredsednik prav tako državljan ene od strank v sporu ali mu je onemogočeno delovanje, opravi imenovanje drugi najstarejši član sodišča, ki ni državljan nobene od strank v sporu in mu ni onemogočeno delovanje zaradi kakršnega koli drugega razloga.

5. Arbitražno sodišče razsodi z večino glasov njenih članov na podlagi sporazumov, ki obstajajo med pogodbenicami, in pravil mednarodnega prava. Odločbe sodišča so zavezujoče. Vsaka stranka v sporu krije stroške razsodnika, ki ga imenuje, in njegovega zastopanja v postopkih pred arbitražnim sodiščem; stroške predsednika si prav tako razdelijo stranke v sporu. Za druge zadeve arbitražno sodišče določi svoj poslovnik.

Člen 10

1. Ta sporazum ne vpliva na obstoječe konvencije in sporazume.

2. Stalni odbor za upravljanje vodnih virov takoj preuči, v kakšni meri je treba konvencije in sporazume v skladu z odstavkom 1 spremeniti, dopolniti ali razveljaviti v zvezi z njihovo vsebino ali iz drugih razlogov; odbor sestavi priporočilo za njihovo spremembo ali razveljavitev ter za sklenitev novih konvencij in sporazumov.

3. Sklepni protokol v Prilogi 2 je sestavni del tega sporazuma.

Člen 11

Ta sporazum prav tako velja za deželo Berlin, če vlada Zvezne republike Nemčije ne da nobene nasprotne izjave avstrijski zvezni vladi v treh mesecih po začetku veljavnosti Sporazuma.

Člen 12

1. Ta sporazum morajo ratificirati Zvezna republika Nemčija, Evropska gospodarska skupnost in Republika Avstrija; listine je treba čim prej izmenjati na Dunaju.

2. Ta sporazum začne veljati prvi dan tretjega meseca po mesecu, ko so se listine izmenjale.

3. Po petih letih od datuma začetka veljavnosti lahko Zvezna republika Nemčija, Evropska gospodarska skupnost ali Republika Avstrija kadarkoli odpovejo sporazum po diplomatski poti s šestmesečnim pisnim odpovednim rokom do konca leta.

4. Če Sporazum odpove ena pogodbenica, to pomeni, da Sporazum preneha veljati.

Sestavljeno v Regensburgu, 1. decembra 1987, v nemškem jeziku v treh izvirnikih.

Za Zvezno republiko Nemčijo

Za Republiko Avstrijo

Za Evropsko gospodarsko skupnost

--------------------------------------------------

PRILOGA I

STATUT

Stalnega odbora za upravljanje vodnih virov

Člen 1

Delegacija Zvezne republike Nemčije in Evropske gospodarske skupnosti v Stalnem odboru za upravljanje vodnih virov (v nadaljevanju. "Stalni odbor") je sestavljena iz devetih članov; delegacija Republike Avstrije v Stalnem odboru je sestavljena iz šestih članov. Zvezna republika Nemčija in Evropska gospodarska skupnost na eni strani in Republika Avstrija na drugi strani imenujejo člana njihovih posameznih delegacij kot vodjo delegacij. Hkrati imenujejo predstavnike članov delegacije. Vsaka delegacija ima en glas.

Člen 2

1. Stalni odbor se sestane najmanj enkrat na leto in po potrebi ali v nujnih primerih v dveh mesecih po zahtevi enega od vodij delegacije.

2. Razen če ni drugače dogovorjeno, se Stalni odbor sestaja izmenoma na ozemljih Zvezne republike Nemčije in Republike Avstrije.

3. Sestanek skliče vodja delegacije pogodbenice, na ozemlju katere bo sestanek potekal, v dogovoru z vodjo druge delegacije.

Člen 3

1. Vsaka delegacija ima pravico, da pokliče strokovnjake.

2. Stalni odbor se lahko pri opravljanju posebnih nalog obrne za pomoč na strokovnjake.

Člen 4

1. Vsaka delegacija krije svoje stroške in stroške svojih strokovnjakov.

2. Kadar Stalni odbor zaposli strokovnjake, Zvezna republika Nemčija in Evropska gospodarska skupnost na eni strani ter Republika Avstrija na drugi strani krijejo vsaka polovico stroškov.

Člen 5

Stalni odbor sestavi svoj poslovnik.

Člen 6

Po potrebi lahko Stalni odbor za posamezne odseke vode ali njene dele in za posamezna področja ustanovi pododbore. Takšni pododbori so sestavljeni na podlagi paritetnega načela. Pododbori poročajo Stalnemu odboru o njihovem delovanju.

Člen 7

Delovni jezik Stalnega odbora je nemščina.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

Sklepni protokol

1. Člen 10(1) Sporazuma o sodelovanju pri upravljanju vodnih virov v povodju Donave se zlasti nanaša na

(a) Konvencijo med državno vlado Bavarske in avstrijsko zvezno vlado o izpustih iz porečij Risbach, Dürrach in Walchen z dne 16. oktobra 1950;

(b) Sporazum med zvezno vlado Republike Avstrije in državno vlado svobodne dežele Bavarske o Osterreichisch-Bayerische Kraftwerk Aktiengesellschaft z dne 16. oktobra 1950;

(c) Sporazum med vladami Zvezne republike Nemčije, svobodne dežele Bavarske in Republike Avstrije o Donaukraftwerk Jochenstein Grossiaktiengesellschaft z dne 13. februarja 1952;

(d) Sporazum med zvezno vlado Republike Avstrije in državno vlado svobodne dežele Bavarske o uporabi vodne sile reke Saalach z dne 14. avgusta 1959; in

(e) izmenjavo diplomatskih not med avstrijsko zvezno vlado in nemško vlado v zvezi z napeljevanjem vode iz reke Lech v porečje Main z dne 26. januarja 1923, katerih ponovna uporaba je bila potrjena z začetkom veljavnosti od 1. maja 1952.

2. Veleposlaništvo Zvezne republike Nemčije na Dunaju je z verbalno noto z dne 1. februarja 1971 poslalo avstrijski zvezni vladi študijo vrhovnega organa za gradnjo v bavarskem državnem ministrstvu za notranje zadeve v zvezi z napeljevanjem vod iz rek Altmuhl in Donava v porečje Regnitz-Main, kar je v skladu z izmenjavo diplomatskih not iz leta 1923 (glej točko 1(e) zgoraj). Dogovor je, da člen 3(2) Sporazuma o sodelovanju pri upravljanju vodnih virov v povodju Donave velja za spremembe projekta, opisanega v tej študiji, ki bi lahko imel večji škodljiv vpliv za avstrijsko ozemlje.

IZJAVA

Zvezne republike Nemčije in Evropske gospodarske skupnosti o Sporazumu o sodelovanju pri upravljanju vodnih virov v povodju Donave med Zvezno republiko Nemčijo in Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani ter Republiko Avstrijo na drugi strani.

Trenutna področja pristojnosti Evropske gospodarske skupnosti znotraj območja uporabe Sporazuma so določena v pravnih aktih Evropske gospodarske skupnosti, navedenih v Prilogi k tej izjavi. Kakršne koli spremembe na teh področjih pristojnosti morata Zvezna republika Nemčija in Evropska gospodarska skupnost pisno sporočiti Republiki Avstriji po diplomatski poti.

Regensburg, 1. decembra 1987

Za Zvezno republiko Nemčijo

Za Evropsko gospodarsko skupnost

--------------------------------------------------