PROTOKOL
o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na podro čju varstva tal
Protokol o varstvu tal
Preambula
REPUBLIKA AVSTRIJA,
FRANCOSKA REPUBLIKA,ITALIJANSKA REPUBLIKA,KNEŽEVINA LIHTEN ŠTAJN,
KNEŽEVINA MONAKO,
ZVEZNA REPUBLIKA NEM ČIJA,
REPUBLIKA SLOVENIJA,ŠVICARSKA KONFEDERACIJA
inEVROPSKA SKUPNOST SO SEV SKLADU s svojimi nalogami po Konvenciji o varstvu Alp (Alpska konvencija) z dne 7. novembra 1991 in da bi
zagotovile celovito politiko varstva in trajnostnega razvoja alpskega prostora,
ZARADI izpolnjevanja svojih obveznosti iz člena 2(2) in (3) Alpske konvencije,
S CILJEM, da zmanj šajo koli činsko in kakovostno razvrednotenje tal, zlasti z uporabo tlom ne škodljivih kmetijskih in
gozdarskih proizvodnih postopkov, var čnim ravnanjem z zemlji šči in tlemi, prepre čevanjem erozije ter omejevanjem
pozidave tal,
ZAVEDAJO ČSE, da so varstvo alpskih tal, trajnostno gospodarjenje z njimi in obnova njihovih naravnih funkcij na
prizadetih krajih v splo šnem interesu,
OB SPOZNANJU, da so za Alpe kot enega najve čjih strnjenih naravnih prostorov Evrope zna čilni ekolo ška raznovrstnost
in zelo ob čutljivi ekosistemi, katerih funkcijsko sposobnost je treba ohraniti,
PREPRI ČANE, da mora imeti tamkaj šnje prebivalstvo mo žnost opredeliti svoje lastne zamisli o dru žbenem, kulturnem in
gospodarskem razvoju in sodelovati pri njihovem uresni čevanju v okviru veljavne ureditve,
ZAVEDAJO ČSE, da so Alpe po eni strani pomemben življenjski in gospodarski prostor za tamkaj šnje prebivalstvo in
prostor za oddih za ljudi z drugih obmo čij, po drugi strani pa je ohranitev funkcij tal ogro žena zaradi razli čnih potreb po
rabi, ki se sre čujejo v tem zelo omejenem alpskem prostoru, in je zato treba gospodarske interese uskladiti z ekolo škimi
zahtevami,SL 22.12.2005 Uradni list Evropske unije L 337/29
ZAVEDAJO ČSE, da zavzemajo tla v ekosistemih posebno mesto, da potekata novo nastajanje in regeneracija prizadetih
tal le zelo po časi, da je zaradi topografskih danosti v alpskem prostoru pri čakovati mo čnejšo erozijo tal, da se tu po eni
strani nabirajo škodljive snovi, po drugi strani pa se lahko iz onesna ženih tal prena šajoškodljive snovi v sosednje
ekosisteme in lahko ogro žajo ljudi, živali in rastline,
ZAVEDAJO ČSE, da lahko raba tal zlasti zaradi poseljevanja, industrije in obrti, infrastrukture, izkori ščanja rudnega
bogastva, turizma, kmetijstva in gozdarstva ter prometa povzro či koli činsko in kakovostno razvrednotenje tal in da je
zaradi tega treba za preventivo in za omejevanje in odpravljanje škode skupaj z drugimi podro čji predlagati ukrepe,
primerne za varstvo tal,
UPO ŠTEVAJO Č, da varstvo tal raznovrstno vpliva na politiko drugih podro čij v alpskem prostoru in ga je treba zato
usklajevati z drugimi strokami in podro čji,
PREPRI ČANE, da se dolo čeni problemi lahko razre šijo le čezmejno in s skupnim ukrepanjem alpskih dr žav, ki jih bodo v
posameznih podpisnicah uresni čevali v skladu z razpolo žljivimi sredstvi,
SPORAZUMELE, KOT SLEDI:
POGLAVJE I
SPLO ŠNE DOLO ČBE
Člen 1
Cilji
1. Ta protokol je namenjen uresni čevanju obveznosti glede
varstva tal, o katerih so se pogodbenice dogovorile v Alpskikonvenciji.
2. Tla je treba:1. v njihovih naravnih funkcijah kot:
(a) podlago za življenje in življenjski prostor za ljudi, živali,
rastline in mikroorganizme;
(b) prvino, ki zna čilno zaznamuje naravo in krajino;
(c) del naravnega ravnovesja, predvsem z njihovimi vodnimi
krogotoki in krogotoki hranilnih snovi;
(d) medij preobrazbe in izravnavanja za snovno delovanje,
zlasti zaradi njihovih filtrirnih, pufrskih in zadr ževalnih
sposobnosti, predvsem za varovanje podtalnice;
(e) genetski zbiralnik;
2. v njihovi funkciji arhiva naravne in kulturne zgodovine; kot
tudi
3. z vidika zagotavljanja njihovih vrst rabe kot:(a) prostora za kmetijstvo, vklju čno s pa šništvom in gozdar-
stvom;
(b) povr šine za naselitev in turisti čne dejavnosti;
(c) prostora za druge gospodarske rabe, promet, preskrbo
ter gospodarjenje z odpadki;
(d) nahajali šča surovin,
ohraniti trajnostno u činkovita.
Zlasti ekolo ške funkcije tal je treba dolgoro čno kakovostno in
količinsko zavarovati in ohraniti kot bistveni sestavni del narav-
nega ravnovesja. Podpirati je treba obnovo razvrednotenih tal.
3. Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, so zlasti usmerjeni v kraju
primerno rabo tal, var čno ravnanje s povr šinami, prepre čevanje
erozije in negativnih sprememb strukture tal ter zmanj ševanje
vnašanja snovi v tla, ki jih obremenjujejo, na najmanj šom o žno
mero.
4. Zlasti je treba ohranjati in podpirati za alpski prostor
tipično raznolikost tal in zna čilne kraje.
5. Pri tem je posebej pomembno na čelo preventive, ki zago-
tavlja varovanje funkcijskih sposobnosti in mo žnosti rabe tal v
različne namene ter njihovo razpolo žljivost za prihodnje rodove
v smislu trajnostnega razvoja.SL L 337/30 Uradni list Evropske unije 22.12.2005
Člen 2
Temeljne obveznosti
1. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo sprejele potrebne
pravne in upravne ukrepe za zagotavljanje varstva tal v alpskemprostoru. Za nadzorovanje teh ukrepov so odgovorni organiposameznih dr žav.
2. Če obstaja nevarnost te žje in trajne prizadetosti funkcijske
sposobnosti tal, imajo vidiki varovanja na čeloma prednost pred
vidiki rabe.
3. Pogodbenice prou čijo mo žnosti, da bi ukrepe za varstvo
tal v alpskem prostoru, zastavljene s tem protokolom, podprle zdavčnimi in/ali finan čnimi ukrepi. Posebej je treba podpreti
ukrepe, ki so v skladu z varstvom tal in cilji var čne in okolju
prijazne rabe tal.
Člen 3
Upoštevanje ciljev v politiki na drugih podro čjih
Pogodbenice se zavezujejo, da bodo cilje tega protokola upo šte-
vale tudi v svoji politiki na drugih podro čjih. V alpskem
prostoru to velja zlasti za urejanje prostora, poseljevanje inpromet, energetiko, kmetijstvo in gozdarstvo, pridobivanjesurovin, industrijo, obrt, turizem, varstvo narave in urejanjekrajine, vodno gospodarstvo in gospodarjenje z odpadki terohranjanje čistega zraka.
Člen 4
Sodelovanje teritorialnih skupnosti
1. V okviru veljavne ureditve vsaka pogodbenica dolo či
najbolj šo raven usklajevanja in sodelovanja med institucijami
in teritorialnimi skupnostmi, ki jih to neposredno zadeva, znamenom, da pospe šuje skupno odgovornost, zlasti da izkoristi
in razvija sinergijo pri izvajanju politike varstva tal ter iz tegaizhajajo čih ukrepov.
2. Teritorialne skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, sode-
lujejo v razli čnih fazah priprave in uresni čevanja te politike in
ukrepov ob upo števanju svojih pristojnosti v okviru veljavne
ureditve.
Člen 5
Mednarodno sodelovanje
1. Pogodbenice podpirajo okrepljeno mednarodno sodelo-
vanje med ustreznimi pristojnimi institucijami, zlasti pri sestav-ljanju katastrov tal, pri opazovanju tal, pri opredelitvi in nadzo-
rovanju obmo čij varstva tal in obremenjenih tal ter obmo čij
ogro ženosti, pri pripravi in usklajevanju podatkovnih baz, uskla-
jevanju raziskav o varstvu tal v alpskem prostoru in pri medse-bojnem poro čanju.
2. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo odpravile ovire za
mednarodno sodelovanje med teritorialnimi skupnostmi valpskem prostoru in da bodo podpirale re ševanje skupnih
problemov na najprimernej ši ravni.
3. Če je dolo čitev ukrepov za varstvo tal v dr žavni ali
mednarodni pristojnosti, je treba dati teritorialnim skupnostim
možnosti, da u činkovito predstavijo interese prebivalstva.
POGLAVJE II
POSEBNI UKREPI
Člen 6
Dolo čitev zavarovanih obmo čij
Pogodbenice skrbijo za to, da se pri dolo čitvi zavarovanih
obmo čij upo števajo tudi tla, ki jih je vredno varovati. Zlasti je
treba ohraniti pedolo ške in skalnate tvorbe z izredno zna čilnimi
posebnostmi ali posebnim pomenom za dokumentiranje zgodo-vine zemlje.
Člen 7
Varčno in ne škodljivo ravnanje s tlemi
1. Pri izdelavi in uresni čevanju na črtov in/ali programov po
členu 9(3) Protokola o urejanju prostora in trajnostnem razvoju
je treba upo števati potrebe varstva tal, zlasti var čno ravnanje z
zemlji šči in tlemi.
2. Zaradi omejevanja pozidave tal in rabe tal bodo pogodbe-
nice skrbele za gradnjo, ki var čuje s povr šinami in ne škoduje
tlom. Razvoj naselij bodo usmerjale predvsem v notranjostnaselij in omejevale širitev naselij navzven.
3. Pri presoji vplivov na prostor in okolje pri velikih
projektih v industriji, gradbeni štvu in infrastrukturi, zlasti
prometu, energiji in turizmu, je treba v okviru dr žavnih
postopkov upo števati varstvo tal in omejeno ponudbo povr šin
v alpskem prostoru.SL 22.12.2005 Uradni list Evropske unije L 337/31
4. Če naravne danosti to dopu ščajo, je treba opu ščena ali
razvrednotena tla, zlasti odlagali šča odpadkov, rudni ška jalo-
višča, infrastrukturne objekte, smu čarske proge renaturirati ali
rekultivirati.
Člen 8
Varčna uporaba in tlom ne škodljiv izkop rudnega bogastva
1. Pogodbenice skrbijo za var čno ravnanje z rudnim boga-
stvom. Prizadevajo si, da se prednostno uporabljajo nadomestkiin iz črpajo mo žnosti predelave odpadnih snovi za ponovno
uporabo ali da se podpira razvoj v tej smeri.
2. Pri izkopu, predelavi in uporabi surovin je treba čim manj
obremenjevati druge funkcije tal. Na obmo čjih, ki so posebno
pomembna za varstvo funkcij tal, in na obmo čjih, ki so opre-
deljena kot nahajali šča pitne vode, se je treba odpovedati izkopu
rudnega bogastva.
Člen 9
Ohranjanje tal na mokri ščih in barjih
1. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ohranile visoka in
nizka barja. Zato si je treba srednjero čno prizadevati, da bi
uporabo šote povsem nadomestili.
2. Na mokri ščih in barjih je treba izsu ševalne ukrepe, razen v
utemeljenih izjemnih primerih, omejiti na vzdr ževanje obsto-
ječih omre žij. Na že izsu šenih obmo čjih naj bi spodbudili
ukrepe za vzpostavitev prvotnega stanja.
3. Na čeloma naj ne bi uporabljali barjanskih tal ali pa naj bi
z njimi v primeru kmetijske rabe gospodarili tako, da se ohraninjihova svojevrstnost.
Člen 10
Dolo čitev in obravnavanje ogro ženih obmo čij
1. Pogodbenice se dogovorijo, da bodo kartirale alpska
obmo čja, ki jih ogro žajo geolo ške, hidrogeolo ške in hidrolo ške
nevarnosti, zlasti premiki mas (premikanje pobo čij, hudourni ški
nanosi, zemeljski usadi), plazovi in poplave, jih vnesle v katastreogro ženih obmo čij in po potrebi dolo čile obmo čja ogro ženosti.
V danem primeru je treba upo števati tudi potresne nevarnosti.2. Pogodbenice skrbijo za to, da se na ogro ženih obmo čjih
uporabljajo čim bolj sonaravne in ženirske tehnike ter lokalni in
tradicionalni, krajinskim danostim prilagojeni gradbeni material.Te ukrepe je treba podpreti s primernimi gozdnogojitvenimiukrepi.
Člen 11
Dolo čitev in obravnavanje alpskih obmo čij, ogro ženih
zaradi erozije
1. Pogodbenice se dogovorijo, da bodo na podlagi primer-
ljivih meril za dolo čitev obsega erozije tal kartirale alpska
obmo čja, prizadeta zaradi ve čje erozije, in jih vnesle v katastre
tal,če je to potrebno za za ščito materialnih dobrin.
2. Erozijo tal je treba omejiti na najmanj šom o žno mero.
povr šine, prizadete zaradi erozije in plazenja, je treba sanirati,
če je to potrebno za za ščito ljudi in dobrin.
3. Za za ščito ljudi in dobrin je treba pri ukrepih za zajezitev
erozije zaradi voda in za zmanj ševanje povr šinskega odtekanja
prednostno uporabljati sonaravne vodnogospodarske, in ženir-
skogradbene in gozdarske tehnike.
Člen 12
Kmetijstvo, pa šništvo in gozdarstvo
1. Za varstvo pred erozijo in škodljivim zbijanjem tal se
pogodbenice zavezujejo, da bodo uporabljale dobro, krajevnim
razmeram prilagojeno poljedelsko, pa šniško in gozdarsko
prakso.
2. Glede vna šanja snovi z uporabo gnojil in sredstev za
zaščito rastlin si pogodbenice prizadevajo izdelati skupna merila
za dobro strokovno prakso in jih uresni čevati. Vrsto, koli čino in
čas gnojenja je treba prilagoditi potrebam rastlin ob upo števanju
v tleh razpolo žljivih hranilnih in organskih snovi ter krajevnim
razmeram in pogojem pridelave. Temu sta namenjena uporabaekolo ških/biolo ških in integriranih metod pridelave ter prilaga-
janje stale žaživine naravnim krajevnim in rastnim razmeram.
3. Na alpskih pa šnikih je treba zlasti zmanj šati uporabo
mineralnih gnojil in sinteti čnih sredstev za varstvo rastlin na
najmanj šom o žno mero. Odpovedati se je treba uporabi go šče
izčistilnih naprav.SL L 337/32 Uradni list Evropske unije 22.12.2005
Člen 13
Gozdnogojitveni in drugi ukrepi
1. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo varovalnemu u činku
gorskih gozdov, ki v veliki meri varujejo svoje lastno rasti šče ali
predvsem naselja, prometno infrastrukturo, kmetijske obdelo-valne povr šine ipd., priznale prednostni polo žaj in da bo
ravnanje s temi gozdovi usmerjeno k varovalnemu cilju. Tegorske gozdove je treba ohranjati tam, kjer so.
2. Zlasti je treba gozd izkori ščati in negovati tako, da se
prepre čujeta erozija in škodljivo zbijanje tal. V ta namen je
treba pospe ševati kraju primerno gojitev gozdov in njihovo
naravno pomlajevanje.
Člen 14
Učinki turisti čne infrastrukture
1. Pogodbenice si na najprimernej šin ačin prizadevajo, da:
—se prepre čijo negativni u činki turisti čnih dejavnosti na alpska
tla,
—se stabilizirajo tla, ki so že prizadeta zaradi intenzivne rabe v
turisti čne namene, zlasti in kolikor je le mogo če z obnovo
rastlinske odeje in uporabo sonaravnih in ženirskih tehnik;
nadaljnjo rabo je treba usmerjati tako, da tovrstna škoda ne
bo ve čnastajala,
—se izdajo dovoljenja za gradnjo in izravnavanje smu čarskih
prog v gozdovih z varovalno funkcijo samo izjemoma in obizvajanju kompenzacijskih ukrepov, na labilnih obmo čjih pa
sploh ne.
2. Kemi čni in biolo ški dodatki za pripravo smu čiščso
dopustni le, če so dokazano sprejemljivi za okolje.
3. Če se ugotovijo pomembne po škodbe tal in vegetacije,
bodo pogodbenice čim prej sprejele potrebne ukrepe za
ponovno vzpostavitev prej šnjega stanja.
Člen 15
Omejevanje vna šanja škodljivih snovi
1. Pogodbenice bodo storile vse, da v čim ve čji meri in
preventivno zmanj šajo vna šanje škodljivih snovi v tla po
zraku, z vodo, odpadki in snovmi, ki obremenjujejo okolje.Prednost imajo ukrepi, ki omejujejo emisije na njihovem izvoru.2. Za prepre čevanje onesna ževanja tal pri ravnanju z nevar-
nimi snovmi sprejmejo pogodbenice tehni čne predpise, predvi-
dijo kontrole ter izvajajo raziskovalne programe in ukrepe zaobve ščanje.
Člen 16
Okoljsko sprejemljiva uporaba sredstev za posipanje
Pogodbenice se zavezujejo, da bodo zmanj šale uporabo soli za
posipanje na najmanj šom o žno mero in po mo žnosti uporab-
ljale ustrezna sredstva proti drsenju, ki manj onesna žujejo, kot
sta na primer drobljenec in pesek.
Člen 17
Onesna žena tla, stara ekolo ška bremena, koncepti za
ravnanje z odpadki
1. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ugotavljale in doku-
mentirale svoja stara ekolo ška bremena in povr šine, za katere
sumijo, da so ekolo ško obremenjene (kataster starih ekolo ških
bremen), stanje teh povr šin preiskale in ocenile po primerljivih
metodah njihov potencial ogro žanja.
2. Za prepre čevanje onesna ževanja tal ter za okoljsko spre-
jemljivo predhodno obdelavo, obdelavo in odlaganje odpadkovin ostankov je treba izdelati in uresni čevati ustrezne programe
za ravnanje z odpadki.
Člen 18
Dopolnilni ukrepi
Pogodbenice lahko za varstvo tal sprejmejo poleg ukrepov,
predvidenih v tem protokolu, tudi dopolnilne ukrepe.
POGLAVJE III
RAZISKAVE, IZOBRA ŽEVANJE IN OBVE ŠČANJE
Člen 19
Raziskave in opazovanje
1. Pogodbenice spodbujajo in s tesnim sodelovanjem uskla-
jujejo raziskave in sistemati čno opazovanje, da bi uresni čile cilje
tega protokola.
2. Pogodbenice poskrbijo, da se rezultati nacionalnih
raziskav in sistemati čnega opazovanja zbirajo v skupni sistem
za stalno opazovanje in informiranje in so na voljo javnosti vokviru veljavne ureditve.SL 22.12.2005 Uradni list Evropske unije L 337/33
3. Pogodbenice se dogovorijo, da bodo usklajevale svoje
raziskovalne projekte o varstvu tal v alpskem prostoru obupoštevanju razvoja drugih dr žavnih in mednarodnih raziskav
in na črtovale skupne raziskovalne dejavnosti.
4. Posebna pozornost se posve ča vrednotenju ranljivosti tal
glede na razli čnečlovekove dejavnosti, vrednotenju sposobnosti
obnavljanja tal ter preverjanju najustreznej ših tehnologij.
Člen 20
Izdelava usklajenih podatkovnih baz
1. Pogodbenice se dogovorijo, da bodo v okviru sistema za
opazovanje in informiranje o Alpah izdelale primerljive podat-kovne baze (talni parametri, vzor čenje, analitika, ovrednotenje)
in zagotovile mo žnosti za izmenjavo podatkov.
2. Pogodbenice se obve ščajo o snoveh, ki ogro žajo tla in jih
je treba prednostno preiskati, in si prizadevajo oblikovati
primerljiva merila za vrednotenje.
3. Pogodbenice si prizadevajo ob upo števanju geolo ških in
hidrogeolo ških razmer zbrati podatke o stanju tal v alpskem
prostoru na podlagi enakih meril za vrednotenje in usklajenihmetod.
Člen 21
Ureditev povr šin za trajno opazovanje in usklajevanje
opazovanja okolja
1. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo uredile povr šine za
trajno opazovanje (monitoring) alpskega prostora in jih vklju čile
v vsealpsko omre žje za opazovanje tal.
2. Pogodbenice se dogovorijo, da bodo opazovanje tal v svoji
državi usklajevale z ustanovami za opazovanje okolja na
podro čju zraka, vode, rastlinstva in živalstva.
3. V okviru teh raziskav bodo pogodbenice na podlagi
primerljivih meril uredile banke vzorcev tal.
Člen 22
Izobra ževanje in obve ščanje
Pogodbenice spodbujajo izobra ževanje in izpopolnjevanje ter
obve ščanje javnosti o ciljih, ukrepih in izvajanju tega protokola.POGLAVJE IV
IZVAJANJE, NADZOR IN PRESOJANJE
Člen 23
Izvajanje
Pogodbenice se zavezujejo, da bodo s primernimi ukrepi v
okviru veljavne ureditve zagotovile izvajanje tega protokola.
Člen 24
Nadzor spo štovanja obveznosti
1. Pogodbenice redno poro čajo Stalnemu odboru o ukrepih,
ki so jih sprejele na podlagi tega protokola. V poro čilih se
navede tudi u činkovitost sprejetih ukrepov. Alpska konferenca
določičasovno zaporedje poro čanja.
2. Stalni odbor pregleda poro čila zaradi preverjanja, ali so
pogodbenice izpolnile obveznosti iz tega protokola. Od pogod-benic lahko zahteva tudi dodatne informacije ali pa si pridobi
informacije iz drugih virov.
3. Stalni odbor sestavi za Alpsko konferenco poro čilo o
spoštovanju obveznosti pogodbenic po tem protokolu.
4. Alpska konferenca se seznani s tem poro čilom. Če
ugotovi, da se obveznosti ne spo štujejo, lahko sprejme pripo-
ročila.
Člen 25
Presojanje u činkovitosti dolo čb
1. Pogodbenice redno preverjajo in presojajo u činkovitost
določb tega protokola. Če je za uresni čevanje njegovih ciljev
potrebno, predvidijo sprejem ustreznih sprememb tega proto-kola.
2. V okviru veljavne ureditve tudi teritorialne skupnosti sode-
lujejo pri tem presojanju. Posvetujejo se lahko tudi z nevladnimiorganizacijami, ki so dejavne na tem podro čju.SL L 337/34 Uradni list Evropske unije 22.12.2005
POGLAVJE V
KON ČNE DOLO ČBE
Člen 26
Odnos med Alpsko konvencijo in protokolom
1. Ta protokol je protokol Alpske konvencije v smislu člena
2 in drugih členov konvencije, na katere se nana ša.
2. Pogodbenice tega protokola so lahko samo pogodbenice
Alpske konvencije. Vsaka odpoved Alpske konvencije velja tudikot odpoved tega protokola.
3. Kadar Alpska konferenca odlo ča o vpra šanjih, ki se nana-
šajo na ta protokol, lahko o njih glasujejo samo pogodbenice
tega protokola.
Člen 27
Podpis in ratifikacija
1. Ta protokol je na voljo za podpis vsem dr žavam podpis-
nicam Alpske konvencije in Evropski skupnosti dne 16. oktobra1998 in pri Republiki Avstriji kot depozitarju od 16. novembra1998.
2. Za pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta protokol
zavezuje, za čne protokol veljati tri mesece po datumu, ko so tri
države deponirale svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali
odobritvi.
3. Za pogodbenice, ki kasneje izrazijo soglasje, da jih ta
protokol zavezuje, za čne protokol veljati tri mesece po deponi-ranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Po za četku
veljavnosti spremembe protokola postane vsaka nova pogodbe-nica tega protokola pogodbenica protokola v spremenjenembesedilu.
Člen 28
Notifikacije
Depozitar obvesti v zvezi s tem protokolom vsako dr žavo,
navedeno v preambuli, in Evropsko skupnost o:
(a) vsakem podpisu;
(b) deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi;
(c) vsakem datumu za četka veljavnosti;
(d) vsaki izjavi katere od pogodbenic ali podpisnic;(e) vsakem obvestilu pogodbenice o odpovedi vklju čno z
datumom, ko za čne veljati.
Da bi to potrdili, so podpisniki, pravilno poobla ščeni v ta
namen, podpisali ta protokol.
Sestavljeno na Bledu dne 16. oktobra 1998 v slovenskem, fran-
coskem, italijanskem in nem škem jeziku, pri čemer so vsa štiri
besedila enako obvezujo ča, v enem samem originalu, ki je depo-
niran v arhivu Republike Avstrije. Depozitar posreduje vsaki
podpisnici overjeno kopijo.SL 22.12.2005 Uradni list Evropske unije L 337/35