PREVOD  
SPORAZUM  
med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za ozna čevanje 
energetske u činkovitosti pisarniške opreme  
Vlada ZDRUŽENIH DRŽAV AMERIKE in EVROPSKA UNIJA, v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –  
V ŽELJI, da bi s pospeševanjem ponudbe in povpraševanja po energetsko u činkovitih proizvodih pove čali prihranke 
energije in koristi za okolje;  
OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov 
za ozna čevanje energetske u činkovitosti pisarniške opreme, sklenjenega dne 20. decembra 2006, ter njegovih spreme ­
njenih prilog (v nadaljevanju: Sporazum 2006);  
ZADOVOLJNI z napredkom v okviru Sporazuma 2006;  
V PREPRI ČANJU, da bodo z nadaljevanjem obojestranskih prizadevanj glede ENERGY STAR dosežene dodatne koristi –  
DOGOVORILI O NASLEDNJEM:  
Člen I  
Splošna na čela  
1. Pogodbenici uporabljata skupne specifikacije o energetski 
učinkovitosti in skupni znak za vzpostavitev doslednih ciljev za 
proizvajalce in s tem kar najve čjo u činkovitost njunih posami ­ 
čnih prizadevanj na podro čju ponudbe in povpraševanja po 
proizvodih take vrste.  
2. Pogodbenici uporabljata skupni znak za ozna čevanje vrst 
proizvodov, ki izpolnjujejo zahteve energetske u činkovitosti iz 
Priloge C.  
3. Pogodbenici skrbita, da skupne specifikacije spodbujajo 
stalno izboljševanje u činkovitosti, pri čemer upoštevajo najna ­
prednejše tehnološke prakse na trgu.  
4. Skupne specifikacije so dolo čene tako, da jih izpolnjuje 
samo najboljših 25 odstotkov energetsko u činkovitih modelov, 
za katere so v času nastanka specifikacij na razpolago podatki, 
hkrati pa se upoštevajo tudi drugi dejavniki.  
5. Pogodbenici skrbita, da potrošniki na trgu prepoznajo 
energetsko u činkovite proizvode po oznaki.  
Člen II  
Povezava s Sporazumom 2006  
Ta sporazum v celoti nadomeš ča Sporazum 2006.  
Člen III  
Opredelitev pojmov  
Za namene tega sporazuma:  (a) „ENERGY STAR“ pomeni storitveno oznako, opisano v 
Prilogi A, ki je v lasti Agencije Združenih držav Amerike 
za varovanje okolja („U.S. EPA“);  
(b) „skupni znak“ pomeni certifikacijsko oznako, opisano v 
Prilogi A, ki je v lasti U.S. EPA;  
(c) „oznake ENERGY STAR“ pomeni storitveno znamko 
„ENERGY STAR“ in skupni znak, kakor tudi kakršne koli 
razli čice teh oznak, ki jih lahko razvijejo ali spreminjajo 
upravna organa ali udeleženci programa, kakor so oprede ­
ljeni v tem dokumentu, vklju čno z znakom ali oznako iz 
Priloge A tega sporazuma;  
(d) „program za ozna čevanje ENERGY STAR“ pomeni program, 
ki ga upravlja upravni organ ob uporabi skupnih specifikacij 
energetske u činkovitosti, oznak in smernic za ozna čene 
vrste proizvodov;  
(e) „udeleženci programa“ pomeni proizvajalce, prodajalce ali 
trgovce na drobno, ki prodajajo dolo čene energetsko u čin ­
kovite proizvode, ki izpolnjujejo zahteve specifikacij, in ki 
so se odlo čili sodelovati v programu za ozna čevanje 
ENERGY STAR ter so se prijavili ali sklenili sporazum z 
upravnim organom katere od pogodbenic;  
(f) „skupne specifikacije“ so veljavne zahteve glede energetske 
učinkovitosti in delovanja, vklju čno z metodami za presku ­ 
šanje, naštetimi v Prilogi C, ki jih uporabljajo upravna 
organa in udeleženci programa, da dolo čijo, ali energetsko 
učinkoviti proizvodi izpolnjujejo zahteve za skupni znak.  
(g) „certificiranje, ki ga izvajajo tretje osebe“ pomeni sklop 
postopkov v okviru programa U.S. ENERGY STAR, ki ga 
upravlja neodvisna organizacija za zagotovitev, da proizvodiSL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/7
izpolnjujejo zahteve programa ENERGY STAR. Ti postopki 
vklju čujejo testiranje v laboratoriju, ki ustreza mednarodnim 
standardom za kakovost in pristojnost. Obenem ti postopki 
vklju čujejo pregled dokumentacije, s čimer se dolo či upra ­
vičenost za sodelovanje v programu ENERGY STAR, in 
redno preverjanje za zagotovitev stalne skladnosti,  
(h) „samocertificiranje“ pomeni sklop postopkov za ustrezne 
proizvode v okviru programa EU ENERGY STAR, pri 
čemer udeleženec v programu zagotavlja in izjavlja, da je 
registrirani proizvod skladen z vsemi ustreznimi dolo čbami 
veljavnih skupnih specifikacij.  
Člen IV  
Upravna organa  
Vsaka pogodbenica imenuje upravni organ, odgovoren za izva ­
janje tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: upravna organa). 
Evropska unija za svoj upravni organ imenuje Komisijo 
Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Komisija). Združene 
države Amerike pa za svoj upravni organ imenujejo U.S. EPA.  
Člen V  
Upravljanje programa za ozna čevanje ENERGY STAR  
1. Vsak upravni organ upravlja program za ozna čevanje 
ENERGY STAR za vse vrste energetsko u činkovitih proizvodov, 
naštetih v Prilogi C, pod pogoji, dolo čenimi v tem sporazumu. 
Upravljanje programa vklju čuje registracijo udeležencev 
programa na prostovoljni podlagi, vzdrževanje seznamov udele ­ 
žencev programa in skladnih proizvodov ter izvajanje smernic 
za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR, 
dolo čenih v Prilogi B.  
2. Program za ozna čevanje ENERGY STAR uporablja skupne 
specifikacije, naštete v Prilogi C.  
3. Če vsak upravni organ sprejema u činkovite ukrepe za 
izobraževanje potrošnikov o oznakah ENERGY STAR, to stori 
v skladu s smernicami za ustrezno uporabo imena in skupnega 
znaka ENERGY STAR, dolo čenimi v Prilogi B.  
4. Vsak upravni organ krije stroške za vse svoje dejavnosti v 
okviru tega sporazuma.  
Člen VI  
Udeležba v programu za ozna čevanje ENERGY STAR  
1. Upravna organa vsakemu proizvajalcu, prodajalcu in 
prodajalcu v nadaljnji prodaji omogo čita sodelovanje v 
programu ozna čevanja z ENERGY STAR, tako da se prijavi 
kot udeleženec programa.  
2. Upravna organa udeležencem programa dovolita uporabo 
skupnega znaka za ozna čevanje ustreznih proizvodov, ki so bili preskušeni pri njih samih ali v neodvisnem preskusnem labora ­
toriju in ki izpolnjujejo zahteve skupnih specifikacij, dolo čenih v 
Prilogi C. Za proizvode, ki se dajejo zgolj na trg EU, upravni 
organ omogo či udeležencem programa samocertificiranje upra ­
vičenih proizvodov. Za proizvode, ki se dajejo na trg ZDA, 
upravni organ od udeležencev programa zahteva, da izpolnju ­
jejo zahteve o certificiranju, ki ga izvajajo tretje osebe, iz revi ­
diranih partnerskih zavez ZDA.  
3. Vsak upravni organ vodi in si z drugim upravnim 
organom deli sezname vseh udeležencev programa in proizvo ­
dov, ki so upravi čeni do skupnega znaka na svojem ozemlju.  
4. Ne glede na postopke samocertificiranja, predpisane v 
odstavku 2 (samocertificiranje za proizvode, ki se dajejo na 
trg EU, in certificiranje, ki ga izvajajo tretje osebe, za proizvode, 
ki se dajejo na trg ZDA), si vsak upravni organ pridržuje 
pravico, da preskusi ali druga če pregleda proizvode, ki se proda ­
jajo ali so bili prodani na njegovih ozemljih (v primeru Komisije 
na ozemljih držav članic Evropske unije), in tako ugotovi, ali so 
proizvodi certificirani v skladu s skupnimi specifikacijami iz 
Priloge C. Upravna organa se med seboj obveš čata in v polnem 
obsegu sodelujeta drug z drugim pri zagotavljanju, da proizvodi, 
ki nosijo skupni znak, izpolnjujejo zahteve skupnih specifikacij 
iz Priloge C.  
Člen VII  
Programsko usklajevanje med pogodbenicama  
1. Pogodbenici ustanovita tehni čno komisijo za pregled izva ­
janja tega sporazuma, sestavljeno iz predstavnikov njunih 
upravnih organov.  
2. Tehni čna komisija se v možnem obsegu sestaja letno in na 
zahtevo enega od upravnih organov pregleda izvajanje in upra ­
vljanje programa za ozna čevanje ENERGY STAR, skupne speci ­
fikacije iz Priloge C, proizvode, ki jih program vklju čuje, ter 
napredek pri doseganju ciljev tega sporazuma.  
3. Nepogodbenice (vklju čno s predstavniki drugih vlad in 
industrije) so lahko navzo če na sestanku tehni čne komisije 
kot opazovalke, razen če se upravna organa ne dogovorita 
druga če. 
Člen VIII  
Registracija oznak ENERGY STAR  
1. Agencija U.S. EPA je kot lastnica oznak ENERGY STAR le- 
te registrirala v Evropski unije kot blagovne znamke Skupnosti. 
Komisija se odpoveduje temu, da bi zahtevala ali pridobila 
kakršno koli registracijo oznak ENERGY STAR ali katere od 
njenih variacij v kateri koli državi.  
2. U.S. EPA se obveže, da ne bo štela za kršitev uporabe teh 
oznak, če bo Komisija uporabljala ali če bo kateri koliSL  L 63/8 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
udeleženec programa, prijavljen pri Komisiji, pooblaš čeno 
uporabljal oznake ENERGY STAR v skladu s pogoji tega spora ­
zuma.  
Člen IX  
Izvrševanje in kršitve  
1. Za zaš čito oznak ENERGY STAR vsak upravni organ 
zagotavlja pravilno uporabo oznak ENERGY STAR na svojem 
ozemlju (v primeru Komisije na ozemljih držav članic Evropske 
unije). Vsak upravni organ zagotovi, da se oznake ENERGY 
STAR uporabljajo samo v obliki, prikazani v Prilogi A, in 
samo na ustreznih proizvodih. Vsak upravni organ zagotovi, 
da se oznake ENERGY STAR uporabljajo izklju čno tako, kot 
je predvideno v smernicah za ustrezno uporabo imena in skup ­
nega znaka ENERGY STAR v Prilogi B.  
2. Vsak upravni organ zagotovi sprejetje takojšnjih in 
ustreznih ukrepov proti udeležencem programa, če izve, da je 
kak udeleženec programa uporabil nepravilno oznako ali 
ozna čil z oznako ENERGY STAR proizvod, ki ne izpolnjuje 
zahtev skupnih specifikacij iz Priloge C. Ti ukrepi lahko med 
drugim vklju čujejo tudi naslednje ukrepe:  
(a) pisno obvestilo udeležencu programa o neskladnosti s 
pogoji programa za ozna čevanje ENERGY STAR;  
(b) razvoj na črta zagotovitve skladnosti na podlagi posvetovanj 
ter  
(c) če skladnosti ni mogo če dose či, po potrebi ukinitev regi ­
stracije udeleženca programa.  
3. Vsak upravni organ zagotovi sprejetje vseh primernih 
ukrepov za prekinitev nedovoljene uporabe oznak ENERGY 
STAR ali uporabe nepravilne oznake s strani pravne ali fizi čne 
osebe, ki ni udeleženec programa. Ti ukrepi lahko med drugim 
vklju čujejo tudi naslednje ukrepe:  
(a) obvestilo pravni ali fizi čni osebi, ki uporablja oznake 
ENERGY STAR, o zahtevah programa za ozna čevanje 
ENERGY STAR in smernic za ustrezno uporabo imena in 
skupnega znaka ENERGY STAR ter  
(b) spodbujanje te pravne ali fizi čne osebe k vklju čitvi v 
program in registraciji ustreznih proizvodov, kjer je to 
primerno.  
4. Vsak upravni organ nemudoma obvesti upravni organ 
druge pogodbenice o vsaki kršitvi oznak ENERGY STAR na 
ozemlju druge pogodbenice in o morebitnih sprejetih ukrepih 
za odpravo take kršitve.  
5. Če skladnosti ni mogo če dose či z ukrepi, navedenimi v 
to čkah 2 in 3 zgoraj, EU od svoje države članice zahteva, naj 
polno sodeluje in se posvetuje z upravnim organom ter sprejme 
vse potrebne ukrepe, vklju čno s pravnimi posegi, da bi odpravili vse vrste neskladne in zato nepooblaš čene uporabe oznak 
ENERGY STAR.  
Člen X  
Postopki za spremembe Sporazuma in dodajanje novih 
prilog  
1. Vsak upravni organ lahko predlaga spremembo tega 
sporazuma in nove priloge k temu sporazumu.  
2. Predlagana sprememba se poda v pisni obliki, o njej pa 
razpravlja tehni čna komisija na naslednjem sestanku, pod pogo ­
jem, da je bil predlog sporo čen drugemu upravnemu organu 
vsaj šestdeset dni pred tem sestankom.  
3. Spremembe tega sporazuma in odlo čitve o dodajanju 
novih prilog sprejmeta pogodbenici z medsebojnim sporazu ­
mom. Spremembe prilog A, B in C se sprejmejo v skladu z 
dolo čbami členov XI in XII.  
Člen XI  
Postopki za spremembo prilog A in B  
1. Upravni organ, ki si prizadeva spremeniti Prilogo A ali 
Prilogo B, uporabi postopke iz odstavkov 1 in 2 člena X.  
2. Spremembe prilog A in B sprejmeta pogodbenici z 
medsebojnim sporazumom.  
Člen XII  
Postopki za spremembo Priloge C  
1. Upravni organ, ki si prizadeva spremeniti Prilogo C z 
namenom spremeniti skupne specifikacije ali dodati novo 
vrsto proizvoda („upravni organ predlagatelj“), uporabi postopke 
iz odstavkov 1 in 2 člena X, v svoj predlog pa vklju či: 
(a) dokazilo, da bi se s spremembo specifikacij ali z vklju čitvijo 
nove vrste proizvoda dosegli pomembni prihranki energije;  
(b) če je to primerno, zahteve glede porabe energije pri razli ­ 
čnih na činih delovanja opreme;  
(c) informacije o standardiziranih postopkih preskušanj, ki se 
uporabljajo pri oceni proizvoda;  
(d) dokaz o obstoje či nelastniški tehnologiji, ki omogo ča stro ­ 
škovno u činkovite prihranke energije brez negativnega 
učinka na zmogljivost proizvoda; informacije o ocenjenem 
številu modelov proizvoda, ki izpolnjujejo predlagano speci ­
fikacijo, in približni trži delež, ki ga ti modeli predstavljajo;  
(e) informacije o stališ čih industrijskih skupin, ki bi jih pred ­
lagana sprememba lahko prizadela, ter  
(f) predlagani datum za četka veljavnosti novih specifikacij ob 
upoštevanju življenjske dobe proizvodov in programov 
proizvodnje.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/9
2. Predlagane spremembe Priloge C, ki jih sprejmeta oba 
upravna organa, za čnejo veljati na dan, ki ga sporazumno dolo ­ 
čita upravna organa.  
3. Če po prejemu predloga spremembe, podanega v skladu z 
odstavkom 1 in 2 člena X, drugi upravni organ (v nadaljnjem 
besedilu „nasprotujo či upravni organ“) meni, da predlog ne 
izpolnjuje zahtev iz odstavka 1, ali če kako druga če ugovarja 
predlogu, nemudoma (navadno do naslednjega sestanka 
tehni čne komisije) pisno obvesti upravni organ predlagatelja o 
svojem nasprotovanju in doda vse razpoložljive informacije, na 
katere se opira njegov ugovor; npr. dokaz, da bi predlog, če bi 
bil sprejet, verjetno:  
(a) nesorazmerno in nepošteno prerazporedil tržno mo č v 
korist enega podjetja ali skupine podjetij;  
(b) spodkopal skupno udeležbo industrije v programu za ozna ­ 
čevanje ENERGY STAR;  
(c) bil v nasprotju z njegovimi zakoni in drugimi predpisi ali  
(d) naložil težke tehni čne zahteve.  
4. Upravna organa si po najboljših mo čeh prizadevata dose či 
soglasje o predlagani spremembi na prvem sestanku tehni čne 
komisije po podanem predlogu. Če upravna organa na tem 
sestanku tehni čne komisije ne moreta dose či soglasja o pred ­
lagani spremembi, ga poskušata dose či v pisni obliki pred 
naslednjim sestankom tehni čne komisije.  
5. Če do konca naslednjega sestanka tehni čne komisije 
pogodbenici ne moreta dose či soglasja, upravni organ predlaga ­
telj umakne svoj predlog; glede predlogov za revidiranje obsto ­
ječih specifikacij pa se zadevna vrsta proizvoda umakne iz 
Priloge C na dan, za katerega se pisno dogovorita upravna 
organa. O tej spremembi in o postopkih za izvajanje te spre ­
membe se obvesti vse udeležence programa.  
6. Pri pripravi novih specifikacij ali reviziji obstoje čih 
upravna organa zagotovita u činkovito medsebojno usklajevanje 
in posvetovanje, pa tudi usklajevanje in posvetovanje z zadev ­
nimi zainteresiranimi stranmi, zlasti glede vsebine delovnih 
dokumentov in časovnih razporeditev.  
Člen XIII  
Splošne dolo čbe  
1. Ta sporazum ne zajema drugih programov okoljskega 
ozna čevanja, ki jih lahko razvija in sprejme katera koli od 
pogodbenic.  2. Vse dejavnosti v okviru tega sporazuma urejajo veljavni 
zakoni in drugi predpisi vsake od pogodbenic in so vezane na 
razpoložljivost odobrenih sredstev in virov.  
3. Ni č v tem sporazumu ne vpliva na pravice in obveznosti 
katere koli pogodbenice, ki izhajajo iz dvostranskih, regionalnih 
ali ve čstranskih sporazumov, ki so bili sklenjeni pred za četkom 
veljavnosti tega sporazuma.  
4. Brez vpliva na druge dolo čbe tega sporazuma lahko vsak 
od upravnih organov poleg programa ENERGY STAR izvaja 
programe ozna čevanja vrst proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi 
C. Ne glede na druge dolo čbe tega sporazuma ne sme nobena 
od pogodbenic ovirati uvoza, izvoza, prodaje ali distribucije 
proizvodov v takšnem programu zato, ker je opremljen z ozna ­
kami energetske u činkovitosti upravnega organa druge pogod ­
benice.  
Člen XIV  
Za četek veljavnosti in trajanje  
1. Ta sporazum za čne veljati z dnem, ko vsaka od pogod ­
benic drugo pisno prek diplomatskih kanalov obvesti, da je 
zaklju čila notranje postopke, potrebne za za četek veljavnosti.  
2. Ta sporazum ostane v veljavi pet let. Najpozneje eno leto 
pred koncem tega obdobja se pogodbenici sestaneta in razpra ­
vljata o obnovitvi tega sporazuma.  
Člen XV  
Prenehanje veljavnosti  
1. Ta sporazum lahko vsaka od pogodbenic odpove kadar 
koli s trimese čnim odpovednim rokom in pisnim obvestilom 
druge pogodbenice.  
2. V primeru odpovedi ali neobnovitve tega sporazuma 
upravna organa vse registrirane udeležence programa obvestita 
o ukinitvi skupnega programa. Nadalje upravna organa registri ­
rane udeležence programa obvestita, da bo vsak upravni organ 
lahko nadaljeval dejavnosti ozna čevanja v okviru dveh lo čenih 
posami čnih programov. V tem primeru program za ozna čevanje 
Evropske unije ne bo ve č uporabljal oznak ENERGY STAR. 
Komisija zagotovi, da ona sama, države članice Evropske unije 
in vsi pri njej registrirani udeleženci programa prenehajo upora ­
bljati oznake ENERGY STAR do dne, za katerega se pisno 
dogovorita upravna organa. Obveznosti iz tega člena XV(2) 
veljajo tudi po odpovedi tega sporazuma.  
V Bruslju, desetega decembra leta dva tiso č dvanajst, in v 
Washingtonu, osemnajstega januarja leta dva tiso č trinajst, v 
dveh izvirnikih.SL  L 63/10 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
EU v skladu s svojo zakonodajo ta sporazum sestavi tudi v bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, 
finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizo ­
zemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.  
Za Evropsko unijo
  Za vlado 
Združenih držav Amerike
SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/11
PRILOGA A  
Ime ENERGY STAR in skupni znak  
Ime: ENERGY STAR
SL  L 63/12 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
PRILOGA B  
Smernice za ustrezno uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka  
Ime ENERGY STAR in skupni znak sta znamki v lasti agencije U.S. EPA. Kot takšna je ime in skupni znak dovoljeno 
uporabljati le v skladu z naslednjimi smernicami in sporazumom o partnerstvu ali prijavnico Evropske komisije, ki so jo 
podpisali udeleženci programa za ozna čevanje ENERGY STAR. Prosimo vas, da te smernice razdelite tistim osebam, ki 
bodo odgovorne za pripravo gradiva za ENERGY STAR v vašem imenu.  
U.S. EPA in Evropska komisija na ozemlju držav članic Evropske unije nadzorujeta ustrezno uporabo imena ENERGY 
STAR in skupnega znaka. To vklju čuje spremljanje uporabe oznak na trgu in neposreden stik s tistimi organizacijami, ki 
oznaki uporabljajo nepravilno ali neupravi čeno. Posledice zlorabe oznak lahko vklju čujejo preklic udeležbe udeleženca 
programa v programu za ozna čevanje ENERGY STAR, pri nepravilno ozna čenih proizvodih, uvoženih v ZDA, pa lahko 
tudi zaseg teh proizvodov s strani carinske službe ZDA.  
Splošne smernice  
Program ENERGY STAR je partnerstvo med podjetji in organizacijami na eni strani in zvezno vlado ZDA ali Evropsko 
unijo na drugi strani. V okviru tega partnerstva lahko podjetja in organizacije uporabljajo ime ENERGY STAR in skupni 
znak kot del svojih dejavnosti energetske u činkovitosti in okoljskih dejavnosti.  
Organizacije morajo za uporabo oznak v skladu s tem dokumentom skleniti sporazum z upravnim organom – z Agencijo 
Združenih držav Amerike za varovanje okolja za ZDA ali z Evropsko komisijo za EU. Spremembe teh oznak niso 
dovoljene, saj bi takšne spremembe zmedle podjetja in potrošnike glede vira programa ENERGY STAR in zmanjšale 
njegovo vrednost za vse udeležence.  
Organizacije, ki uporabljajo te oznake, morajo upoštevati naslednje splošne smernice:  
1. Imena ENERGY STAR in skupnega znaka v nobenem primeru ni dovoljeno uporabljati na na čin, ki bi pomenil 
oglaševanje podjetja, njegovih proizvodov ali storitev. Skupnega znaka in imena ENERGY STAR ni dovoljeno upora ­
bljati v nobenem drugem imenu ali znaku podjetja, imenu proizvoda, imenu storitve, imenu domene ali naslovu 
spletne strani niti ni dovoljeno skupnega znaka, imena ENERGY STAR ali katere druge podobne oznake uporabljati 
kot blagovno znamko ali del blagovne znamke s strani druge pravne ali fizi čne osebe, razen U.S. EPA.  
2. Imena ENERGY STAR in skupnega znaka ni dovoljeno nikoli uporabljati na na čin, ki bi omalovaževal ENERGY STAR, 
EPA, Oddelek za energijo, Evropsko unijo, Evropsko komisijo ali kateri koli drug vladni organ.  
3. Skupnega znaka nikoli ni dovoljeno povezovati z proizvodi, ki ne izpolnjujejo pogojev za ENERGY STAR.  
4. Partnerji in druge pooblaš čene organizacije so odgovorni za lastno uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka 
kot tudi za uporabo s strani njihovih predstavnikov, kot so oglaševalske agencije in pogodbeni izvajalci.  
Uporaba imena ENERGY STAR  
— ime ENERGY STAR se vedno pojavlja v velikih tiskanih črkah,  
— v gradivu za trg Združenih držav Amerike se ob prvi omembi besedne zveze „ENERGY STAR“ vedno uporabi tudi 
znak za registrirano znamko ®,  
ter  
— znak ® se vedno pojavi nadpisano,  
— med besedno zvezo „ENERGY STAR“ in znakom ® ni presledka,  
— znak ® se ponovi v dokumentu v vsakem naslovu poglavja ali spletni strani.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/13
Uporaba skupnega znaka  
Skupni znak je oznaka, ki se kot oznaka uporablja le na tistih proizvodih, ki izpolnjujejo ali presegajo smernice 
izpolnjevanja za ENERGY STAR.  
Uporaba skupnega znaka je dovoljena:  
— na registriranih proizvodih, ki izpolnjujejo zahteve,  
— v literaturi o proizvodu, ki izpolnjuje zahteve,  
— na spletu za namene identificiranja proizvoda, ki izpolnjuje zahteve,  
— v oglaševanju, kjer se znak uporablja v bližini proizvoda ali na proizvodu, ki izpolnjuje zahteve,  
— v gradivih na prodajnih mestih,  
— na embalaži proizvoda, ki izpolnjuje zahteve.  
Izgled skupnega znaka  
U.S. EPA je to oznako ustvarila, da bi pove čala vizualni u činek oznake ter zaradi kontrasta in čitljivosti. Oznaka vklju čuje 
simbol ENERGY STAR v kvadratu, skupaj z imenom ENERGY STAR v manjšem kvadratu, ki se nahaja neposredno spodaj 
in pove ča čitljivost simbola. Kvadrata lo čuje bela črta, katere debelina je enaka debelini loka v simbolu. Oznako obdaja 
tudi bela črta, katere debelina je enaka debelini loka v simbolu.  
Prazen prostor  
U.S. EPA in Evropska komisija zahtevata, da oznako vedno obdaja prazen prostor v izmeri 0,333 (tretjine višine 
grafi čnega kvadrata znotraj oznake). Na tem mestu se ne sme pojaviti noben drug grafi čni element, na primer besedilo 
ali slike. U.S. EPA in Evropska komisija zahtevata ta prazen prostor, ker se skupni znak pogosto pojavlja na gradivih, kjer 
se pojavljajo zapletene podobe, kot so druge oznake, grafi čne naprave in besedilo.  
Najmanjša velikost  
Velikost oznake je dovoljeno spreminjati, vendar morajo razmerja znotraj oznake ostati enaka. Zaradi čitljivosti je 
priporo čljivo, da se oznaka tiska v širini, manjši od 0,375 palca (3/8 ″; 9,5 mm). Čitljivost napisa mora biti ohranjena 
na spletu.  
Zaželena barva  
Zaželena barva oznake je 100 % cian. Dovoljene so nadomestne razli čice v črni barvi na beli podlagi ali beli barvi na črni 
podlagi. Na spletni barvni lestvici je barvni ekvivalent 100 % cianu barva s šestnajstiškim zapisom 0099FF. Če je za 
oglaševanje, literaturo o proizvodu ali gradiva na prodajnih mestih na voljo tiskanje z ve č barvami, mora biti oznaka 
natisnjena v 100 % cianu. Če ta barva ni na voljo, jo je mogo če nadomestiti s črno barvo.  
Nepravilne uporabe oznake  
Prosimo vas, da  
— oznake ne uporabljate na proizvodih, ki ne izpolnjujejo zahtev,  
— oznake ne spreminjate tako, da kvadrat s simbolom ENERGY STAR uporabite brez kvadrata z imenom „ENERGY 
STAR“.  
Ko oznako tiskate, prosimo, da:  
— iz oznake ne delate skice,  
— bele oznake ne uporabite na belem ozadju,SL  L 63/14 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
— ne spreminjate barv oznake,  
— ne pa čite oznake,  
— ne spreminjate okvira oznake,  
— oznake ne namestite prek druge podobe,  
— oznake ne obra čate,  
— ne lo čujete elementov oznake,  
— ne nadomeš čate delov oznake,  
— dela oznake ne nadomeš čate z drugim tiskom,  
— ne uni čujete praznega prostora oznake,  
— oznaka ne sme biti poševna,  
— ne spreminjate velikosti okvira oznake,  
— ne nadomeš čate odobrenega besedila,  
— ne uporabljate skupnega znaka v neodobrenih barvah,  
— pazite, da besedilo ne prekriva oznake,  
— ne uporabljate le kvadrata s simbolom, temve č tudi ime ENERGY STAR,  
— iz oznake ne odstranite kvadrata s simbolom,  
Pisanje in govorjenje o ENERGY STAR  
U.S. EPA in Evropska komisija pri pisanju in govorjenju o elementih programa priporo čata uporabo terminologije za 
ohranjanje in krepitev vrednosti ENERGY STAR.  
PRAVILNO  NEPRAVILNO  
Ra čunalnik, ki izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR  Ra čunalnik, ki je skladen z zahtevami za ENERGY STAR 
Ra čunalnik, potrjen 
z ENERGY STAR Ra čunalnik, ocenjen 
z ENERGY STAR  
Ra čunalnik, ki je pridobil oznako ENERGY STAR  
Proizvodi, ki so pridobili oznako ENERGY STAR  Proizvod z oznako ENERGY STAR 
Proizvodi z oznako ENERGY STAR (za serijo proizvodov) 
Oprema z oznako ENERGY STAR 
Potrjeno s strani U.S. EPA 
V skladu s standardi ENERGY STAR  
PARTNERJI/UDELEŽENCI PROGRAMA  
Partner programa ENERGY STAR  Podjetje programa ENERGY STAR  
Podjetje X, partner programa ENERGY STAR  Podjetje X, potrjeno s strani U.S. EPA  
Podjetje, ki je udeleženo v programu ENERGY STAR  S strani U.S. EPA odobreni prodajalec opreme z oznako 
ENERGY STAR  
Podjetje, ki podpira program ENERGY STAR  Potrjeno s strani U.S. EPA  
Monitorji, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR  Monitorji programa ENERGY STARSL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/15
PRAVILNO  NEPRAVILNO  
URADNI VIR  
Proizvodi, ki pridobijo oznako ENERGY STAR, prepre ču­
jejo emisije toplogrednih plinov z izpolnjevanjem strogih 
smernic za energetsko u činkovitost, ki sta jih dolo čila U.S. 
EPA in Evropska komisija.  
ENERGY STAR in oznaka ENERGY STAR sta registrirani 
oznaki ZDA.  
ENERGY STAR je registrirana oznaka v lasti vlade ZDA.  
SMERNICE IZPOLNJEVANJA  
Smernice za ENERGY STAR  Standardi za ENERGY STAR  
Specifikacije za ENERGY STAR  Odobreno s strani U.S. EPA  
Ravni izpolnjevanja za ENERGY STAR  Odobreno s strani U.S. EPA  
Prostovoljni programi  Prejel potrditev s strani U.S. EPA  
Vprašanja v zvezi z uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka  
Dežurna telefonska linija ENERGY STAR  
V ZDA kli čite na brezpla čno telefonsko številko 1-888-STAR-YES (1-888-782-7937)  
Izven ZDA kli čite na številko: Pokli čite: 202-775-6650  
Faks: 202-775-6680  
www.energystar.gov  
EVROPSKA KOMISIJA  
Generalni direktorat za energetiko  
Telefon: +32 22972136  
www.eu-energystar.orgSL  L 63/16 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
PRILOGA C  
SKUPNE SPECIFIKACIJE  
I. SPECIFIKACIJE ZA RA ČUNALNIKE  
1. Opredelitev pojmov  
A. Ra čunalnik: Naprava, ki izvaja logi čne operacije in obdeluje podatke. Deli ra čunalnikov so vsaj: (1) centralna procesna 
enota (CPU) za izvajanje operacij; (2) vhodne naprave za uporabnika, kot so tipkovnica, miška, digitalizator ali 
krmilnik za igre, in (3) ra čunalniški zaslon za izhodne informacije. Za namene te specifikacije ra čunalniki obsegajo 
nepremi čne in prenosne enote, vklju čno z namiznimi ra čunalniki, integriranimi namiznimi ra čunalniki, notesniki, 
malimi strežniki, lahkimi odjemalci in delovnimi postajami. Čeprav morajo biti ra čunalniki zmožni uporabljati vhodne 
naprave in ra čunalniške prikazovalnike, kakor je navedeno v to čkah 2 in 3 zgoraj, ra čunalniškim sistemom ni treba 
vsebovati vseh teh naprav pri dobavi, da bi ustrezali tej opredelitvi.  
Sestavni deli  
B. Ra čunalniški prikazovalnik: Zaslon in pripadajo ča elektronska oprema v enem samem ohišju ali znotraj ohišja 
ra čunalnika (npr. notesnik ali integrirani namizni ra čunalnik) z možnostjo prikaza izhodnih informacij iz ra čunalnika 
prek enega ali ve č vhodov, kot so VGA, DVI, vhod za prikazovalnik in/ali IEEE 1394. Primera tehnologij ra čunalniških 
prikazovalnikov sta prikazovalnik s katodno cevjo (CRT) in prikazovalnik s teko čimi kristali (LCD).  
C. Diskretna grafi čna procesna enota (GPU): Grafi čni procesor, ki ima lokalni vmesnik za pomnilniški krmilnik in lokalni 
grafi čni spomin.  
D. Zunanji napajalnik: Sestavni del, ki je v lo čenem fizi čnem ohišju zunaj ohišja ra čunalnika in je zasnovan za pretvorbo 
vhodne izmeni čne omrežne napetosti iz elektri čnega omrežja v nižjo(-e) enosmerno(-e) napetost(-i) za napajanje 
ra čunalnika. Zunanji napajalnik mora biti povezan z ra čunalnikom prek odstranljive ali fiksno pritrjene elektri čne 
povezave z vti čem/vti čnico, kabla, vrvice ali druga čnega oži čenja.  
E. Notranji napajalnik: Sestavni del znotraj ohišja ra čunalnika, zasnovan za pretvorbo izmeni čne napetosti iz elektri čnega 
omrežja v enosmerno(-e) napetost(-i) za napajanje sestavnih delov ra čunalnika. Za namene te specifikacije mora biti 
notranji napajalnik znotraj ohišja ra čunalnika, vendar lo čen od mati čne ploš če ra čunalnika. Napajalnik mora biti z 
elektri čnim omrežjem povezan prek enega kabla brez vmesnih vezij med napajalnikom in elektri čnim omrežjem. 
Poleg tega morajo vse napajalne povezave iz napajalnika do sestavnih delov ra čunalnika, razen povezave za enosmerni 
tok z ra čunalniškim prikazovalnikom pri integriranem namiznem ra čunalniku, potekati znotraj ohišja ra čunalnika (tj. 
brez zunanjih kablov, ki bi potekali od napajalnika do ra čunalnika ali posameznih sestavnih delov). Notranji pret ­
vorniki iz enosmerne napetosti v enosmerno napetost, ki se uporabljajo za pretvorbo enotne enosmerne napetosti iz 
zunanjega napajalnika v ve č napetosti, ki jih potrebuje ra čunalnik, se ne štejejo za notranje napajalnike.  
Vrste ra čunalnikov  
F. Namizni ra čunalnik: Ra čunalnik, katerega glavna enota naj bi ostala na stalni lokaciji, pogosto na pisalni mizi ali na 
tleh. Namizni ra čunalniki niso zasnovani za prenašanje in imajo zunanji ra čunalniški prikazovalnik, tipkovnico in 
miško. Namizni ra čunalniki so zasnovani za veliko razli čnih doma čih in pisarniških aplikacij.  
G. Mali strežnik: Ra čunalnik, ki ima obi čajno sestavne dele namiznega ra čunalnika v standardizirani namizni obliki, 
vendar je zasnovan predvsem za to, da je gostitelj za shranjevanje podatkov za druge ra čunalnike. Ra čunalnik mora 
imeti naslednje zna čilnosti, da šteje za mali strežnik:  
(a) zasnovan mora biti kot podstavek, stolp ali biti v drugi standardizirani obliki, podobni tistim, ki jih imajo namizni 
ra čunalniki, tako da so vsa obdelava podatkov, shranjevanje podatkov in mrežna povezljivost znotraj ene enote/ 
proizvoda;  
(b) namenjeni morajo biti za delovanje 24 ur na dan in 7 dni v tednu, nepredvideni čas izpada pa je izjemno kratek 
(reda velikosti nekaj ur na leto);  
(c) zmožen mora biti delovati v okolju z ve č hkratnimi uporabniki, kjer služi ve č uporabnikom prek enot odjemalcev 
v omrežju, ter  
(d) mora biti zasnovan za operacijski sistem, sprejet v industriji, za doma če oziroma manj zmogljive aplikacije 
strežnikov (npr. doma či strežnik Windows Home Server, Mac OS X Server, Linux, UNIX, Solaris);SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/17
(e) mali strežniki so zasnovani tako, da lahko opravljajo funkcije, kot so omogo čanje storitev omrežne infrastrukture 
(npr. arhiviranje) in gostitev podatkov/medijev. Ti proizvodi niso zasnovani za obdelavo podatkov za druge 
sisteme ali vodenje spletnih strežnikov kot glavno funkcijo;  
(f) ta specifikacija ne zajema ra čunalniških strežnikov, kot so opredeljeni v razli čici 1.0 specifikacije za ra čunalniške 
strežnike za ENERGY STAR. Mali strežniki, zajeti v tej specifikaciji, so omejeni na ra čunalnike, ki se tržijo za 
delovanje zunaj podatkovnih centrov (npr. doma, v majhnih pisarnah).  
H. Integrirani namizni ra čunalnik: Namizni sistem, v katerem ra čunalnik in ra čunalniški prikazovalnik delujeta kot ena 
enota, ki prejema izmeni čni tok prek enega kabla. Možni obliki integriranih namiznih ra čunalnikov sta: (1) sistem, 
kjer sta prikazovalnik in ra čunalnik fizi čno vklju čena v eno enoto; ali (2) sistem, sestavljen kot enotni sistem, pri 
katerem je ra čunalniški prikazovalnik lo čen, vendar povezan z glavnim ogrodjem z napajalnim kablom za enosmerni 
tok, ra čunalnik in ra čunalniški prikazovalnik pa se napajata iz enega vira. Integrirani namizni ra čunalniki so kot 
podniz namiznih ra čunalnikov obi čajno zasnovani tako, da zagotavljajo podobno funkcionalnost kot namizni sistemi.  
I. Lahki odjemale: Ra čunalnik z neodvisnim napajanjem, ki je odvisen od povezave z oddaljenimi ra čunalniškimi viri za 
zagotavljanje osnovne funkcionalnosti. Glavne ra čunalniške funkcije (npr. izvajanje programov, shranjevanje podatkov, 
povezovanje z drugimi viri na internetu itd.) se izvajajo z uporabo oddaljenih ra čunalniških virov. Lahki odjemalci, 
zajeti v tej specifikaciji, so omejeni na naprave brez rotacijskih spominskih medijev, vgrajenih v ra čunalnik. Glavna 
enota lahkega odjemalca, zajetega v tej specifikaciji, mora biti namenjena za postavitev na stalni lokaciji (npr. na 
pisalni mizi), in ne za prenašanje.  
J. Notesnik: Ra čunalnik, posebej zasnovan za prenašanje in zato, da daljše obdobje deluje bodisi z neposredno povezavo 
na vir napajanja izmeni čnega toka bodisi brez nje. Notesniki morajo imeti vgrajen ra čunalniški prikazovalnik ter biti 
morajo zmožni delovati s pomo čjo vgrajene baterije ali drugega prenosnega vira napajanja. Poleg tega ima ve čina 
notesnikov zunanji napajalnik, vgrajeno pa imajo tudi tipkovnico in kazalno napravo. Notesniki so obi čajno zasno ­
vani tako, da omogo čajo podobno funkcionalnost kot namizni ra čunalniki, vklju čno z delovanjem programske 
opreme, ki ima podobno funkcionalnost kot programska oprema, ki se uporablja pri namiznih ra čunalnikih. Za 
namene te specifikacije priklopne postaje štejejo za pripomo čke, in zato niso vklju čene v oddelek 3 spodaj, ki 
prikazuje stopnje zmogljivosti notesnikov. Tabli čni ra čunalniki, ki lahko poleg drugih vhodnih naprav ali namesto 
njih uporabljajo zaslone, ob čutljive na dotik, v tej specifikaciji štejejo za notesnike.  
K. Delovna postaja: Ra čunalnik visoke zmogljivosti, ki je namenjen enemu uporabniku in se obi čajno uporablja za 
grafiko, CAD, razvoj programske opreme, finan čno in znanstveno uporabo ter druge zahtevne ra čunalniške naloge. 
Ra čunalnik mora izpolnjevati naslednje, da šteje za delovno postajo:  
(a) tržen mora biti kot delovna postaja;  
(b) povpre čni čas med izpadoma (MTBF) mora biti vsaj 15 000 ur na podlagi Bellcore TR-NWT-000332, 6. izdaja, 
12/97, ali na podlagi podatkov, zbranih na terenu, ter  
(c) podpirati mora ECC (error-correcting code – sprotno zaznavanje in odpravo napak) in/ali medpomnilnik;  
(d) poleg tega mora delovna postaja izpolnjevati tri od naslednjih šestih neobveznih zna čilnosti:  
(e) imeti mora dodatno podporo napajanja za visoko kakovostno grafiko (tj. dodatni vir napajanja PCI-E 6-pin 12V);  
(f) sistem je na mati čni ploš či opremljen z ži čno napeljavo za ve č kot x4 PCI-E poleg grafi čne(-ih) reže (rež) in/ali 
podpore PCI-X;  
(g) ne podpira grafike UMA (Uniform Memory Access);  
(h) ima vsaj pet rež PCI, PCIe ali PCI-X;  
(i) je zmožen zagotavljati podporo ve č procesorjev za dva ali ve č procesorjev (podpirati mora fizi čno lo čena ohišja/ 
procesorska vti čna mesta, tj. lo čeno od podpore za en ve čjedrni procesor) in/ali  
(j) kvalificirati ga morata vsaj dve certifikaciji proizvoda s strani neodvisnih prodajalcev programske opreme (ISV – 
Independent Software Vendor); certifikacije lahko še potekajo, vendar se morajo zaklju čiti v roku treh mesecev od 
kvalifikacije.  
Na čini delovanja  
L. Na čin izklopa: Stopnja porabe v na činu najmanjše porabe, ki ga uporabnik ne more izklopiti (vplivati nanj) in lahko 
traja nedolo čen čas, ko je naprava povezana z glavnim virom elektri čne energije in se uporablja v skladu z navodili 
proizvajalca. Za sisteme, za katere veljajo standardi ACPI, na čin izklopa ustreza stanju ACPI System Level S5.SL  L 63/18 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
M. Na čin mirovanja: Stanje z nizko porabo, v katerega lahko ra čunalnik vstopi avtomatsko po obdobju nedejavnosti ali z 
ro čno nastavitvijo. Ra čunalnik z zmožnostjo mirovanja se lahko hitro „zbudi“ kot odziv na omrežne povezave ali 
uporabniške vmesnike z zamikom ≤ 5 sekund od sprožitve budilnega dražljaja do polne uporabnosti sistema, 
vklju čno s prikazovalnikom. Za sisteme, za katere veljajo standardi ACPI, na čin mirovanja najpogosteje ustreza stanju 
ACPI System Level S3 (suspend to RAM – odloženo v RAM).  
N. Stanje nedejavnosti: Stanje, v katerem sta operacijski sistem in druga programska oprema dokon čala nalaganje, 
uporabniški profil je ustvarjen, stroj ni v stanju mirovanja, dejavnost pa je omejena na osnovne aplikacije, ki se 
zaženejo po privzetih nastavitvah.  
O. Aktivno stanje: Stanje, v katerem ra čunalnik opravlja uporabno delo kot odziv na (a) predhodni ali so časni uporab ­
nikov vnos ali (b) predhodni ali so časni ukaz prek omrežja. To stanje vklju čuje aktivno obdelavo, iskanje podatkov v 
pomnilniški napravi, pomnilniku ali predpomnilniku, vklju čno s časom v stanju nedejavnosti med čakanjem na 
nadaljnji uporabnikov vnos in pred prehodom v na čine majhne porabe.  
P. Tipi čna poraba energije (TPE): Metoda preskušanja in primerjanja porabe energije pri ra čunalnikih, ki se osredoto ča na 
elektri čno energijo, ki jo je proizvod porabil med obi čajnim delovanjem v reprezentativnem časovnem obdobju. Pri 
namiznih ra čunalnikih in notesnikih je klju čno merilo pristopa TPE vrednost obi čajne porabe elektri čne energije v 
enem letu, ki se meri v kilovatnih urah (kWh), pri čemer se uporabljajo meritve povpre čnih ravni porabe v na činu 
delovanja, umerjene na podlagi domnevno obi čajnega modela uporabe (obratovalni cikel). Zahteve pri delovnih 
postajah temeljijo na vrednosti porabe energije TPE, izra čunani na podlagi energijskih ravni v na činu delovanja, 
najve čje porabe in domnevnega obratovalnega cikla.  
Omreženje in upravljanje porabe energije  
Q. Omrežni vmesnik: Sestavni deli (strojna in programska oprema), katerih glavna naloga je omogo čiti, da ra čunalnik 
lahko komunicira s pomo čjo ene ali ve č tehnologij omrežja. Primera omrežnih vmesnikov sta IEEE 802,3 (eternet) in 
IEEE 802,11 (Wi-Fi).  
R. Budilni dražljaj: Od uporabnika, programsko ali iz zunanjega vira izvirajo č dogodek ali dražljaj, ki povzro či prehod 
ra čunalnika iz na čina mirovanja ali izklopa v na čin aktivnega delovanja. Primeri budilnih dražljajev med drugim 
vklju čujejo: premik miške, dejavnost na tipkovnici, vnos krmilnika, dražljajev, katerega sprožitev povzro či ura v 
realnem času, ali pritisk na gumb na ohišju, zunanji dražljaji pa dražljaje, posredovane prek daljinskega upravljanja, 
omrežja, modema itd.  
S. Bujenje iz LAN (WOL): Funkcionalnost, ki ra čunalniku omogo ča, da se prebudi iz na čina mirovanja ali izklopa na 
podlagi omrežne zahteve prek eterneta.  
T. Polna omrežna povezljivost: Zmožnost ra čunalnika, da ohrani navzo čnost v omrežju v na činu mirovanja in se 
inteligentno prebudi, ko je potrebna nadaljnja obdelava (vklju čno z ob časno obdelavo, potrebno za ohranjanje 
navzo čnosti v omrežju). Ohranjanje navzo čnosti v omrežju lahko vklju čuje pridobitev in/ali zaš čito dodeljenega 
vmesnika ali omrežnega naslova, odzivanje na zahteve drugih vozliš č v omrežju ali ohranjanje obstoje čih omrežnih 
povezav, in sicer vse v stanju mirovanja. Tako se navzo čnost ra čunalnika, njegovih omrežnih storitev in aplikacij 
ohranja tudi, ko je v na činu mirovanja. Ra čunalnik v na činu mirovanja s polno omrežno povezljivostjo je z vidika 
omrežja funkcionalno enakovreden ra čunalniku v stanju nedejavnosti, kar zadeva obi čajne aplikacije in modele 
uporabe. Polna omrežna povezljivost v na činu mirovanja ni omejena na poseben sklop protokolov, temve č lahko 
zajema aplikacije, nameš čene po prvotni namestitvi.  
Poti trženja in dobave  
U. Podjetniške poti: Prodajne poti, ki jih obi čajno uporabljajo velika in srednja podjetja, vladne organizacije, izobraže ­
valne ustanove ali druge organizacije, ki kupujejo ra čunalnike za uporabo v upravljanih okoljih odjemalec-strežnik.  
V. Številka modela: Lastno tržno ime, ki se uporablja za dolo čeno konfiguracijo strojne/programske opreme (tj. opera ­
cijski sistem, vrste ali procesorji, pomnilnik, GPU itd.), ki je vnaprej dolo čena ali jo izbere kupec.  
W. Ime modela: Tržno ime, ki vklju čuje sklice na številko družine modela ra čunalnika, kratek opis proizvoda ali sklice na 
blagovno znamko.  
X. Družina proizvodov: Opis na višji ravni, ki se nanaša na skupino ra čunalnikov, ki imajo obi čajno eno kombinacijo 
ohišja/mati čne ploš če, ki pogosto vsebuje na stotine mogo čih konfiguracij strojne in programske opreme.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/19
2.  Proizvodi, upravi čeni do oznake  
Da bi bili ra čunalniki upravi čeni do oznake ENERGY STAR, morajo izpolnjevati ra čunalniške opredelitve in eno od 
opredelitev vrste proizvoda iz oddelka 1 zgoraj. Naslednja preglednica vsebuje seznam vrst ra čunalnikov, ki so (in niso) 
upravi čeni do oznake ENERGY STAR.  
Proizvodi, zajeti v tej razli čici 5.0 specifikacije  Proizvodi, ki niso zajeti v tej razli čici 5.0 specifikacije  
— Namizni ra čunalniki 
— Integrirani namizni ra čunalniki 
— Notesniki 
— Delovne postaje 
— Mali strežniki 
— Lahki odjemalci  — Ra čunalniški strežniki (kot je opredeljeno v razli čici 1.0 
specifikacije za ra čunalniške strežnike) 
— Dlan čniki, osebni organizatorji (PDA) in pametni tele ­
foni  
3.  Energijska u činkovitost in merila za upravljanje porabe energije  
Da bi bili ra čunalniki upravi čeni od oznake ENERGY STAR, morajo izpolnjevati spodaj naštete zahteve. Datum veljavnosti 
za razli čico 5.0 je naveden v oddelku 5 te specifikacije.  
A. Zahteve glede u činkovitosti napajanja  
Da bi bili ra čunalniki upravi čeni od oznake ENERGY STAR, morajo izpolnjevati spodaj naštete zahteve. Datum veljavnosti 
za razli čico 5.0 je naveden v oddelku 5 te specifikacije.  
(a) Ra čunalniki z notranjim napajalnikom: 85-odstotna minimalna u činkovitost ob nazivni izhodni mo či v višini 50 % in 
82-odstotna minimalna u činkovitost ob nazivni izhodni mo či v višini 20 % in 100 %, pri čemer je mo čnostni faktor 
> 0,9 pri 100-odstotni nazivni izhodni mo či. 
(b) Ra čunalniki z zunanjim napajalnikom: zunanje napajalne enote, ki se prodajajo z ra čunalniki ENERGY STAR, morajo 
biti upravi čene do oznake ENERGY STAR ali izpolnjevati stopnje u činkovitosti za na čin neobremenitve in na čin 
aktivnega delovanja, ki so dolo čeni v razli čici 2.0 programskih zahtev ENERGY STAR za enonapetostne zunanje 
napajalne enote AC/AC in AC/DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam proizvodov, upravi čenih do oznake, sta na 
strani www.energystar.gov/powersupplies. Opomba: ta zahteva glede delovanja velja tudi za ve čnapetostne zunanje 
napajalnike, preskušene v skladu s preskusno metodo za notranji napajalnik iz oddelka 4 spodaj.  
B. Zahteve glede u činkovitosti in delovanja  
1. Stopnje za namizne ra čunalnike, integrirane namizne ra čunalnike in notesnike:  
Kategorije namiznih ra čunalnikov glede na merila tipi čne porabe energije (TPE):  
Za namene dolo čanja stopenj TPE morajo namizni ra čunalniki in integrirani namizni ra čunalniki ustrezati kategorijam 
A, B, C ali D, kakor je opredeljeno spodaj:  
(a) Kategorija A: vsi namizni ra čunalniki, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B, kategorije C ali kategorije D spodaj, 
so za potrebe dodelitve oznake ENERGY STAR uvrš čeni v kategorijo A.  
(b) Kategorija B: za uvrstitev v kategorijo B morajo namizni ra čunalniki imeti:  
— dve fizi čni jedri ter  
— 2-gigabajtni (GB) sistemski pomnilnik.  
(c) Kategorija C: za uvrstitev v kategorijo C morajo namizni ra čunalniki imeti:  
— ve č kot dve fizi čni jedri.  
Poleg zgornje zahteve morajo imeti modeli, uvrš čeni v kategorijo C, vsaj eno od naslednjih dveh zna čilnosti:  
— najmanj 2-gigabajtni (GB) sistemski pomnilnik in/ali  
— diskretno grafi čno procesno enoto (GPU).  
(d) Kategorija D: za uvrstitev v kategorijo D morajo namizni ra čunalniki imeti:  
— najmanj štiri fizi čna jedra.SL  L 63/20 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Poleg zgornje zahteve morajo imeti modeli, uvrš čeni v kategorijo D, vsaj eno od naslednjih dveh zna čilnosti:  
— najmanj 4-gigabajtni (GB) sistemski pomnilnik in/ali  
— diskretno grafi čno procesno enoto (GPU) s širino slikovnega medpomnilnika, ki presega 128 bitov.  
Kategorije notesnikov glede na merila za TPE:  
Za namene dolo čanja stopenj TPE morajo notesniki ustrezati kategorijam A, B ali C, kakor je opredeljeno spodaj:  
(a) Kategorija A: vsi notesniki, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B ali kategorije C spodaj, so za potrebe dodelitve 
oznake ENERGY STAR uvrš čeni v kategorijo A.  
(b) Kategorija B: za uvrstitev v kategorijo B morajo notesniki imeti:  
— diskretno grafi čno procesno enoto (GPU).  
(c) Kategorija C: za uvrstitev v kategorijo C morajo notesniki imeti:  
— najmanj dve fizi čni jedri,  
— najmanj 2-gigabajtni (GB) sistemski pomnilnik ter  
— diskretno grafi čno procesno enoto (GPU) s širino slikovnega medpomnilnika, ki presega 128 bitov.  
TPE (kategorije proizvodov za namizne ra čunalnike in notesnike):  
V naslednjih preglednicah so navedene zahtevane stopnje TPE za specifikacijo 5.0. V preglednici 1 so podane zahteve 
za TPE za razli čico 5.0, medtem ko so v preglednici 2 podane uteži za vsak na čin delovanja po vrsti proizvoda. TPE 
se dolo či po naslednji formuli:  
E TPE  = (8760/1000) · (P  izklop  · T  izklop  + P  mirovanje  · T  mirovanje  + P  nedejavnost  · T  nedejavnost  ), pri čemer so Px vrednosti 
porabe v vatih, Tx je čas v odstotkih leta, TPE E  TPE  pa je izražena v kilovatnih urah in pomeni letno porabo energije 
na podlagi uteži za na čine delovanja iz preglednice 2.  
Preglednica 1: Zahteve za E  TPE  – namizni ra čunalniki in notesniki  
Namizni ra čunalniki in integrirani ra čunalniki 
(kWh)  Notesniki (kWh)  
TPE (kWh)  Kategorija A: ≤ 148,0  Kategorija A: ≤ 40,0  
Kategorija B: ≤ 175,0  Kategorija B: ≤ 53,0  
Kategorija C: ≤ 209,0  Kategorija C: ≤ 88,5  
Kategorija D: ≤ 234,0  
Prilagoditve zmogljivosti  
Spomin  1 kWh (na GB prek osnovnega pomnil ­
nika)  
Osnovni pomnilnik : 
Kategorije A, B in C: 
2 GB  
Kategorija D: 
4 GB  0,4 kWh (na GB prek 4)  
Vrhunska grafika ( za diskretne 
GPU z opredeljenimi širinami 
slikovnega medpomnilnika ) Kat. A, B: 
35 kWh (širina slikovnega medpomnil ­
nika ≤ 128-bitov) 
50 kWh (širina slikovnega medpomnil ­
nika > 128 bitov)  
Kat. C, D: 
50 kWh (širina slikovnega medpomnil ­
nika > 128 bitov)  Kat. B: 
3 kWh (širina slikovnega medpomnil ­
nika > 64 bitov)  
Dodatni notranji pomnilnik  25 kWh  3 kWhSL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/21
Preglednica 2: Uteži za na čine delovanja – namizni ra čunalniki in notesniki  
Namizni ra čunalniki  Notesniki  
Konvencionalni  Delovanje prek posred ­
niškega strežnika 
(„proxying“)  Konvencionalni  Delovanje prek posred ­
niškega strežnika 
(„proxying“)  
T izklop  55 %  40 %  60 %  45 %  
T mirovanje  5 %  30 %  10 %  30 %  
T nedejavnost  40 %  30 %  30 %  25 %  
Opomba:  Delovanje prek posredniškega strežnika  („proxying“)  se nanaša na ra čunalnik, pri katerem se ohranja polna omrežna povezljivost, kot je 
opredeljena v oddelku 1 te specifikacije. Da bi bil sistem upravi čen do oznake z uporabo zgoraj navedenih uteži za delovanje prek 
posredniškega strežnika, mora izpolnjevati nelastniški standard delovanja prek posredniškega strežnika, za katerega sta EPA in Evropska 
komisija potrdili, da je skladen s cilji ENERGY STAR. Tako potrditev je treba pridobiti pred predložitvijo podatkov o proizvodu  za 
dodelitev oznake. Dodatne informacije in zahteve glede preskušanja so na voljo v oddelku 3.C  „Ra čunalniki, upravi čeni do oznake, z 
možnostmi upravljanja porabe energije“.  
2. Stopnje za delovne postaje  
P TPE  (Kategorija proizvodov za delovne postaje):  
V naslednjih preglednicah so navedene zahtevane stopnje P  TPE  za specifikacijo 5.0. V preglednici 3 so podane zahteve 
za P  TPE  za razli čico 5.0, v preglednici 4 pa so podane uteži za vsak na čin delovanja. P  TPE  se dolo či po naslednji 
formuli:  
P TPE  = 0.35 · P  izklop  + 0.10 · P  mirovanje  + 0.55 · P  nedejavnost  
pri čemer so P  x vrednosti porabe v vatih.  
Preglednica 3: Zahteve za P  TPE  – delovne postaje  
P TPE  ≤ 0.28 · [  najve čja P + (# HDD · 5)]  
Preglednica 4: Uteži za na čine delovanja – delovne postaje  
T izklop  35 %  
T mirovanje  10 %  
T nedejavnost  55 %  
Opomba: Uteži so vklju čene v formulo  P  TPE  zgoraj.  
Dodatne grafi čne naprave (delovne postaje):  
Delovne postaje, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR z eno grafi čno napravo, so lahko upravi čene tudi 
do oznake za konfiguracijo z ve č kot eno grafi čno napravo, če je dodatna konfiguracija strojne opreme enaka, razen 
glede dodatne(-ih) grafi čne(-ih) naprav(-e). Dodatne grafi čne naprave se uporabljajo, vendar ne izklju čno, za upra ­
vljanje ve č prikazovalnikov in združevanje za hitrejše delovanje konfiguracij z ve č GPU (npr. ATI Crossfire, NVIDIA 
SLI). Proizvajalci lahko v takih primerih in dokler SPECviewperf® podpira ve č grafi čnih niti, predložijo preskusne 
podatke za delovno postajo z eno grafi čno napravo za obe konfiguraciji brez vnovi čnega preskušanja sistema.  
3. Stopnje za male strežnike:  
Mali strežniki morajo za namene dolo čanja stopenj stanja nedejavnosti ustrezati kategorijama A ali B, kakor je 
opredeljeno spodaj:  
(a) Kategorija A: vsi mali strežniki, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B, so za potrebe dodelitve oznake ENERGY 
STAR uvrš čeni v kategorijo A.  
(b) Kategorija B: za uvrstitev v kategorijo B morajo mali strežniki imeti:  
— procesor(-je) z ve č kot enim fizi čnim jedrom ali ve č kot en diskretni procesor ter  
— najmanj en gigabajtni sistemski pomnilnik.SL  L 63/22 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Preglednica 6: Zahteve glede u činkovitosti za male strežnike  
Zahteve glede porabe energije v na činih delovanja za male strežnike  
Na čin izklopa: ≤ 2,0 W 
Stanje nedejavnosti: 
Kategorija A: ≤ 50,0 W 
Kategorija B: ≤ 65,0 W  
Zmogljivost  Dodatna dodelitev porabe  
Bujenje prek LAN (WOL): 
(Velja le, če je ra čunalnik dobavljen z omogo čenim WOL)  + 0,7 W za na čin izklopa  
4. Stopnje za lahke odjemalce  
Kategorije lahkih odjemalcev glede na merila za stanje nedejavnosti: lahki odjemalci morajo za namene dolo čanja 
stopenj stanja nedejavnosti ustrezati kategorijama A ali B, kakor je opredeljeno spodaj:  
(a) Kategorija A: vsi lahki odjemalci, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B spodaj, so za potrebe dodelitve oznake 
ENERGY STAR uvrš čeni v kategorijo A.  
(b) Kategorija B: lahki odjemalci morajo za uvrstitev v kategorijo B:  
— podpirati lokalno multimedijsko kodiranje/dekodiranje.  
Preglednica 7: Zahteve za u činkovitost za lahke odjemalce  
Zahteve za porabo energije v na činih delovanja za lahke odjemalce  
Na čin izklopa: ≤ 2 W 
Na čin mirovanja ( če je primerno ): ≤ 2 W 
Stanje nedejavnosti: 
Kategorija A: ≤ 12,0 W 
Kategorija B: ≤ 15,0 W  
Zmogljivost  Dodatna dodelitev porabe  
Bujenje prek LAN (WOL): 
(Velja le, če je ra čunalnik dobavljen z omogo čenim WOL ) + 0,7 W za na čin mirovanja 
+ 0,7 W za na čin izklopa  
C. Zahteve glede upravljanja porabe energije  
Proizvodi morajo izpolnjevati zahteve za upravljanje porabe energije, navedene v preglednici 8, in biti preskušeni takšni, 
kakor se dobavijo.  
Preglednica 8: Zahteve glede upravljanja porabe energije  
Zahteva v specifikaciji  Velja za  
Zahteve ob dobavi  
Na čin mirovanja  Dobavljeni morajo biti tako, da je na čin 
mirovanja nastavljen tako, da se aktivira 
po 30 minutah nedejavnosti uporabnika. 
Ob prehodu v stanje mirovanja ali 
izklopa ra čunalniki zmanjšajo hitrost 
vseh aktivnih mrežnih povezav eternet s 
hitrostjo 1 Gb/s.  Namizni ra čunalniki  √ 
Integrirani namizni ra čunalniki  √ 
Notesniki  √ 
Delovne postaje  √ 
Mali strežniki  
Lahki odjemalci  
Na čin mirovanja prikazo ­
valnika  Dobavljeni morajo biti tako, da je na čin 
mirovanja prikazovalnika nastavljen tako, 
da se aktivira po 15 minutah nedejav ­
nosti uporabnika.  Namizni ra čunalniki  √ 
Integrirani namizni ra čunalniki  √ 
Notesniki  √ 
Delovne postaje  √SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/23
Zahteva v specifikaciji  Velja za  
Mali strežniki ( če imajo ra čunalniški 
prikazovalnik)  √ 
Lahki odjemalci  √ 
Omrežne zahteve glede upravljanja porabe energije  
Bujenje prek LAN (WOL)  Ra čunalniki z možnostjo eterneta morajo 
imeti možnost, da omogo čijo in onemo ­
go čijo WOL za na čin mirovanja.  Namizni ra čunalniki  √ 
Integrirani namizni ra čunalniki  √ 
Notesniki  √ 
Delovne postaje  √ 
Mali strežniki  √ 
Lahki odjemalci ( velja samo, če se izvajajo 
posodobitve programske opreme iz centralno 
vodenega omrežja, medtem ko je enota v 
na činu mirovanja ali izklopa. Lahki odjemalci, 
pri katerih standardni okvir za posodabljanje 
programske opreme odjemalca ne zahteva 
vnaprejšnjega na črta za čas izklopa, so izvzeti 
iz zahteve .) √ 
Bujenje prek LAN (WOL)  Velja samo za ra čunalnike, dobavljene po 
podjetniških poteh:  
Ra čunalniki z možnostjo eterneta morajo 
izpolnjevati eno od naslednjih zahtev: 
— dobavljeni morajo biti tako, da imajo 
omogo čeno bujenje prek LAN 
(WOL) iz stanja pripravljenosti, ko 
so priklju čeni na izmeni čni tok 
(npr. notesniki lahko samodejno 
onemogo čijo WOL, ko so izklju čeni 
iz elektri čnega omrežja), ali 
— zagotovljen mora biti nadzor, ki 
omogo ča, da je WOL ustrezno 
dostopen z uporabniškega vmesnika 
operacijskega sistema odjemalca in 
prek omrežja, če se ra čunalnik 
podjetju dobavi tako, da nima 
omogo čenega WOL.  Namizni ra čunalniki  √ 
Integrirani namizni ra čunalniki  √ 
Notesniki  √ 
Delovne postaje  √ 
Mali strežniki  √ 
Lahki odjemalci ( velja samo, če se izvajajo 
posodobitve programske opreme iz centralno 
vodenega omrežja, medtem ko je enota v 
na činu mirovanja ali izklopa. Lahki odjemalci, 
pri katerih standardni okvir za posodabljanje 
programske opreme odjemalca ne zahteva 
vnaprejšnjega na črta za čas izklopa, so izvzeti 
iz zahteve .) √ 
Upravljanje bujenja  Velja samo za ra čunalnike, dobavljene po 
podjetniških poteh:  
Ra čunalniki z možnostjo eterneta morajo 
biti zmožni sprožanja budilnih dražljajev 
na daljavo (prek omrežja) in programi ­
ranih budilnih dražljajev iz stanja miro ­
vanja (npr. ura v realnem času). 
Ko imajo proizvajalci nadzor (npr. konfi ­
guriran s strojnimi, ne pa s programskimi 
nastavitvami), zagotovijo, da se te nasta ­
vitve po želji odjemalca lahko upravljajo 
centralno, z orodji, ki jih priskrbi proiz ­
vajalec.  Namizni ra čunalniki  √ 
Integrirani namizni ra čunalniki  √ 
Notesniki  √ 
Delovne postaje  √ 
Mali strežniki  √ 
Lahki odjemalci  √SL  L 63/24 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Pri vseh ra čunalnikih z omogo čenim WOL so vsi usmerjeni paketni filtri omogo čeni in nastavljeni na privzeto konfigu ­
racijo, ki je standardna v industriji. Dokler se ne sprejme eden (ali ve č) standardov, se od partnerjev zahteva, naj svoje 
konfiguracije usmerjenih paketnih filtrov posredujejo agenciji EPA in Evropski komisiji za objavo na spletni strani, da se 
spodbudijo razprave in razvoj standardnih konfiguracij.  
Ra čunalniki, upravi čeni do oznake, z možnostmi upravljanja porabe energije:  
(a) Izklop: ra čunalnike je treba preskusiti in opisati, kakor so bili dobavljeni, za na čin izklopa. Modele, ki bodo dobavljeni 
z omogo čenim WOL za na čin izklopa, je treba preskusiti z omogo čenim WOL. Podobno je treba proizvode, ki bodo 
dobavljeni z onemogo čenim WOL za na čin izklopa, preskusiti z onemogo čenim WOL.  
(b) Mirovanje: ra čunalnike je treba preskusiti in opisati, kakor so bili dobavljeni, za na čin mirovanja. Modeli, ki se 
prodajajo po podjetniških poteh, kot je opredeljeno v opredelitvi pojma V v oddelku 1, se preskusijo, dodeli se 
jim oznaka in se dobavijo z omogo čenim/onemogo čenim WOL v skladu z zahtevami iz preglednice 8. Za proizvode, 
dobavljene neposredno potrošnikom po obi čajnih maloprodajnih poteh, se ne zahteva, da so dobavljeni z omogo ­ 
čenim WOL iz stanja mirovanja, ter se lahko preskusijo, opredelijo glede dodelitve oznake in dobavijo z omogo čenim 
ali onemogo čenim WOL.  
(c) Delovanje prek posredniškega strežnika („proxying“): namizni ra čunalniki, integrirani namizni ra čunalniki in notesniki 
se preskusijo in opišejo za na čine nedejavnosti, mirovanja in izklopa, pri čemer so možnosti za delovanje prek 
posredniškega strežnika omogo čene ali neomogo čene kakor ob dobavi. Da bi bil sistem upravi čen do oznake z 
uporabo uteži TPE za delovanje prek posredniškega strežnika, mora izpolnjevati standard delovanja prek posredni ­ 
škega strežnika, za katerega sta EPA in Evropska komisija potrdili, da je skladen s cilji ENERGY STAR. Tako potrditev 
je treba pridobiti pred predložitvijo podatkov o proizvodu za dodelitev oznake.  
Vnaprejšnja namestitev programske opreme po meri in storitev upravljanja:  
Partner je še naprej odgovoren za preskušanje proizvodov in ugotavljanje, ali so upravi čeni do oznake, kot so dobavljeni. 
Če proizvod v tej fazi izpolnjuje pogoje in je upravi čen do oznake ENERGY STAR, se lahko ozna či kot tak.  
Če uporabnik partnerja najame, da naloži podobo po meri, mora partner:  
— uporabniku sporo čiti, da proizvod z naloženo podobo po meri morda ne bo izpolnjeval pogojev za oznako ENERGY 
STAR (vzor čno pismo je na voljo na spletni strani ENERGY STAR, ki je dostopna uporabnikom),  
— spodbuditi uporabnika, naj preskusi, ali je proizvod skladen z oznako ENERGY STAR.  
Zahteva po obveš čanju uporabnikov:  
Za zagotovitev, da so kupci/uporabniki ustrezno obveš čeni o koristih upravljanja porabe energije, bodo proizvajalci 
vsakemu ra čunalniku priložili eno od naslednjega:  
— informacije o oznaki ENERGY STAR in koristih upravljanja porabe energije v papirnem ali elektronskem izvodu 
navodil za uporabo. Te informacije se morajo nahajati blizu za četka navodil za uporabo, ali  
— vložek v obliki zavoja ali škatle z informacijami o oznaki ENERGY STAR in koristih upravljanja porabe energije.  
V vsakem od obeh primerov morajo biti navedene najmanj naslednje informacije:  
— obvestilo, da je bil ra čunalnik dobavljen z omogo čenim upravljanjem porabe energije in katere so časovne nastavitve 
(bodisi privzete nastavitve za sistem bodisi opomba, da privzete nastavitve za ra čunalnik izpolnjujejo zahteve za 
oznako ENERGY STAR, ki dolo čajo manj kot 15 minut nedejavnosti uporabnika za prikazovalnik in manj kot 30 
minut nedejavnosti za ra čunalnik, kot jih priporo ča program ENERGY STAR za optimalne prihranke energije), ter  
— kako ra čunalnik ustrezno zbuditi iz stanja mirovanja.  
D. Prostovoljne zahteve  
Uporabniški vmesnik  
čeprav to ni obvezno, se proizvajalcem zelo priporo ča, naj proizvode zasnujejo v skladu s standardom uporabniškega 
vmesnika za nadzor nad porabo – IEEE 1621 (z uradnim nazivom: „standard za elemente uporabniškega vmesnika pri 
nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo v poslovnem in doma čem okolju“). Skladnost z IEEE 1621 bo 
omogo čila, da bo nadzor nad porabo pri vseh elektronskih napravah bolj dosleden in intuitiven. Podrobnejše podatke o 
tem standardu najdete na spletni strani http://eetd.LBL.gov/Controls.  
4. Preskusni postopki  
Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele proizvodov, ki so skladni s smernicami za oznako 
ENERGY STAR.  
— Pri izvajanju teh preskusov se mora partner strinjati z uporabo preskusnih postopkov iz preglednice 9 spodaj.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/25
— Rezultate preskusov je treba predložiti agenciji EPA oziroma Evropski komisiji, kot je primerno.  
Dodatna preskušanja in zahteve glede poro čanja so navedeni spodaj.  
1. Število enot, potrebnih za preskus TPE ali stanja nedejavnosti:  
Proizvajalci lahko za dodelitev oznake na za četku preskusijo eno samo enoto. Če so vrednosti, dobljene pri preizkušanju 
prve enote, enake vrednostim iz veljavne zahteve za TPE ali porabo energije v stanju nedejavnosti ali manjše od teh 
vrednosti, vendar pa v okviru 10-odstotnega odstopanja od te ravni, je treba preskusiti še eno enoto istega modela z 
enako konfiguracijo. Proizvajalci sporo čijo vrednosti preskusa za obe enoti. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morata 
obe enoti biti v skladu z dovoljeno najvišjo TPE ali najvišjo ravnijo porabe v stanju nedejavnosti za ta proizvod in to 
kategorijo proizvodov.  
Opomba: Ta dodatni preskus se zahteva samo za TPE (namizni ra čunalniki, integrirani namizni ra čunalniki, notesniki, 
delovne postaje) in stanje nedejavnosti (mali strežniki, lahki odjemalci), za stanje mirovanja in izklopa pa se preskusi samo 
ena enota, če veljajo take zahteve. Naslednji primeri dodatno ponazarjajo ta pristop:  
Primer 1: Namizni ra čunalniki kategorije A morajo dosegati raven TPE, ki znaša 148,0 kWh ali manj, tako da je 
133,2 kWh 10-odstotni prag za dodaten preskus.  
— Če se za prvo enoto izmeri 130 kWh, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in je model upravi čen do oznake 
(130 kWh pomeni 12 % ve čjo u činkovitost, kot je navedeno v specifikaciji, in je torej „zunaj“ 10-odstotnega praga).  
— Če se za prvo enoto izmeri 133,2 kWh, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in je model upravi čen do oznake 
(133,2 kWh pomeni natan čno 10 % ve čjo u činkovitost, kot je navedeno v specifikaciji).  
— Če se za prvo enoto izmeri 135 kWh, potem je treba preskusiti še eno enoto, da se ugotovi, ali je model upravi čen do 
oznake (135 kWh pomeni samo 9 % ve čjo u činkovitost, kot je navedeno v specifikaciji, in je „znotraj“ 10-odstotnega 
praga).  
— Če nato enoti pri preskusu dosežeta vrednosti 135 in 151 kWh, model ni upravi čen do oznake ENERGY STAR – 
četudi je povpre čje 143 kWh – ker je ena od vrednosti presegla specifikacijo za ENERGY STAR.  
— Če nato enoti pri preskusu dosežeta vrednosti 135 in 147 kWh, pa model je upravi čen do oznake ENERGY STAR, saj 
obe vrednosti dosegata specifikacijo 148,0 kWh za oznako ENERGY STAR.  
Primer 2: Mali strežniki kategorije A morajo v stanju nedejavnosti porabiti 50 vatov ali manj, tako da je 45 vatov 10- 
odstotni prag za dodaten preskus. Pri preskusu za dodelitev oznake se torej lahko pojavijo naslednje možnosti:  
— Če se za prvo enoto izmeri 44 vatov, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in je model upravi čen do oznake (44 
vatov pomeni 12 % ve čjo u činkovitost, kot je navedeno v specifikaciji, in je torej „zunaj“ 10-odstotnega praga).  
— Če se za prvo enoto izmeri 45 vatov, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in model je upravi čen do oznake (45 
vatov je natan čno 10 % bolj u činkovito kakor je navedeno v specifikaciji).  
— Če se za prvo enoto izmeri 47 vatov, potem je treba preskusiti še eno enoto, da se ugotovi, ali je model upravi čen do 
oznake (47 vatov pomeni samo 6 % ve čjo u činkovitost, kot je navedeno v specifikaciji, in je „znotraj“ 10-odstotnega 
praga).  
— Če nato enoti pri preskusu dosežeta vrednosti 47 in 51 vatov, model ni upravi čen do oznake ENERGY STAR – četudi 
je povpre čje 49 vatov –, ker je ena od vrednosti (51) presegla specifikacijo za ENERGY STAR.  
— Če nato enoti pri preskusu dosežeta vrednosti 47 in 49 vatov, pa model je upravi čen do oznake ENERGY STAR, saj 
sta obe vrednosti manjši od specificirane vrednosti 50 vatov za oznako ENERGY STAR.  
2. Modeli, ki so zmožni delovati pri ve č kombinacijah napetosti in frekvence:  
Proizvajalci preskusijo proizvode na podlagi trga (trgov), na katerem se bodo modeli prodajali in oglaševali kot modeli, ki 
izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR.  
Pri proizvodih, ki se pod oznako ENERGY STAR prodajajo na ve č mednarodnih trgih in imajo zato ve č nazivnih vhodnih 
napetosti, mora proizvajalec preskusiti zahtevano izmerjeno porabo energije in ravni u činkovitosti pri vseh zadevnih 
kombinacijah napetosti in frekvence ter poro čati o njih. Na primer, proizvajalec, ki enak model dobavlja v Združene 
države in Evropo, mora opraviti meritve, izpolnjevati specifikacije in poro čati o vrednostih preskusa pri 115 voltih/60 Hz 
in 230 voltih/50 Hz, da bi model na obeh trgih izpolnjeval zahteve za oznako ENERGY STAR. Če model izpolnjujeSL  L 63/26 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 voltih/60 Hz), izpolnjuje 
zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot model z oznako ENERGY STAR samo v regijah, ki 
podpirajo preskušano kombinacijo napetosti in frekvence (npr. Severna Amerika in Tajvan).  
Preglednica 9: Preskusni postopki  
Kategorija proizvoda  Zahteva v specifikaciji  Preskusni protokol  Vir  
Vsi ra čunalniki  U činkovitost napajanja  IPS: Splošen protokol preskusa u činkovi ­
tosti notranjega napajanja, sprememba 
6.4.2  
EPS: Preskusna metoda ENERGY 
STAR za zunanje napajanje  
Opomba: Če se za preskušanje notra ­
njega napajanja zahtevajo kakršne koli 
informacije/postopki poleg tistih, 
opisanih v Protokolu u činkovitosti notra ­
njega napajanja, morajo partnerji agen ­
ciji EPA oziroma Evropski komisiji, kot 
je ustrezno, na zahtevo predložiti 
preskusno nastavitev, uporabljeno za 
pridobitev podatkov IPS, ki se upora ­
bljajo v predložitvi proizvoda.  IPS: www. 
efficientpowersupplies.org 
EPS: www.energystar.gov/ 
powersupplies  
Namizni ra čunalniki, 
integrirani namizni 
ra čunalniki in notes ­
niki  E TPE  (iz meritev v na činu 
izklopa, na činu mirovanja 
in stanju nedejavnosti)  Metoda preskušanja ra čunalnikov 
ENERGY STAR (razli čica 5.0), 
oddelek III Priloge I  Priloga A  
Delovne postaje  P  TPE  (iz meritev v na činu 
izklopa, na činu mirovanja, 
stanju nedejavnosti in ob 
najve čji porabi)  Metoda preskušanja ra čunalnikov 
ENERGY STAR (razli čica 5.0), 
oddelka III in IV Priloge I  
Mali strežniki  Na čin izklopa in stanje 
nedejavnosti  Metoda preskušanja ra čunalnikov 
ENERGY STAR (razli čica 5.0), 
oddelek III Priloge I  
Lahki odjemalci  Na čin izklopa, na čin miro ­
vanja in stanje nedejavnosti  Metoda preskušanja ra čunalnikov 
ENERGY STAR (razli čica 5.0), 
oddelek III Priloge I  
3. Družine proizvodov, upravi čene do oznake  
Nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo samo v kon čni obliki, 
lahko ohranijo oznako brez predložitve novih podatkov iz preskusov ob predpostavki, da ostaja specifikacija nespreme ­
njena. Če se model proizvoda daje na trg v ve č konfiguracijah ali slogih, kot je „družina“ ali serija proizvodov, partner 
lahko o tem modelu poro ča in ga razvrsti za dodelitev oznake pod eno samo številko modela, če vsi modeli v tej družini 
ali seriji izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev:  
— Ra čunalniki, ki so narejeni na enakih platformah in so enaki v vseh pogledih, razen v ohišju in barvi, lahko pridobijo 
oznako ENERGY STAR na podlagi predložitve podatkov o preskusih za en sam vzor čni model.  
— Če se model proizvoda daje na trg v ve č konfiguracijah, lahko partner o tem proizvodu poro ča in ga razvrsti za 
dodelitev oznake pod eno edinstveno identifikacijsko številko modela, ki predstavlja konfiguracijo z najve čjo mo čjo, ki 
je na voljo v družini, namesto da bi poro čal o vsakem posameznem modelu iz družine; druge konfiguracije istega 
modela proizvoda ne smejo imeti ve čje porabe energije kot reprezentativna konfiguracija. V tem primeru konfiguracija 
z najve čjo mo čjo pomeni: procesor z najve čjo mo čjo, najve čjo konfiguracijo pomnilnika, GPU (grafi čna procesna 
enota) z najve čjo mo čjo itd. Za sisteme, ki glede na dolo čeno konfiguracijo ustrezajo opredelitvi za ve č kategorij (kot 
so opredeljene v oddelku 3.B), bodo proizvajalci morali predložiti konfiguracijo z najve čjo mo čjo za vsako kategorijo,SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/27
za katero bodo želeli, da sistem pridobi oznako. Na primer za sistem, ki je lahko konfiguriran kot namizni ra čunalnik 
kategorije A ali kategorije B, bi bilo za pridobitev oznake ENERGY STAR treba predložiti konfiguracijo z najve čjo 
mo čjo za obe kategoriji. Če se proizvod lahko konfigurira tako, da spada v vse tri kategorije, bi bilo torej treba 
predložiti podatke za konfiguracijo z najve čjo mo čjo v vseh teh kategorijah. Proizvajalci bodo odgovorni za rekla ­
macije glede u činkovitosti za vse druge modele v družini, vklju čno s tistimi, ki niso bili preskušeni in za katere niso 
sporo čili podatkov.  
Vse enote/konfiguracije, povezane z dolo čitvijo modela proizvoda, za katere partner želi pridobiti oznako ENERGY STAR, 
morajo izpolnjevati zahteve za to oznako. Če partner želi pridobiti oznako za konfiguracije modela, za katerega obstajajo 
alternativne konfiguracije, ki niso upravi čene do oznake, mora konfiguracijam, upravi čenim do oznake, dodeliti ozna čbo z 
uporabo imena ali številke modela, ki je edinstvena za konfiguracije, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR. Ta 
ozna čba se mora uporabljati dosledno v povezavi s konfiguracijami, upravi čenimi do oznake, v gradivih za trženje/ 
prodajo in na seznamu proizvodov, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR (npr. model A1234 za osnovne 
konfiguracije in model A1234-ES za konfiguracije, upravi čene do oznake ENERGY STAR).  
5.  Datum za četka veljavnosti  
Datum, ko lahko proizvajalci proizvode opredelijo kot upravi čene do oznake ENERGY STAR, bo dolo čen kot datum 
za četka veljavnosti sporazuma.  
Namizni ra čunalniki, integrirani namizni ra čunalniki, notesniki, delovne postaje, mali strežniki:  
Datum za četka veljavnosti razli čice 5.0 specifikacije ENERGY STAR je za  namizne ra čunalnike, integrirane namizne ra čunal ­
nike, notesnike, delovne postaje, male strežnike in lahke odjemalce  1. julij 2009. Vsi proizvodi, vklju čno z modeli, ki so prvotno 
ustrezali merilom za dodelitev oznake iz razli čice 4.0, z datumom proizvodnje 1. julij 2009 ali poznejšim, morajo 
ustrezati zahtevam te razli čice 5,0, da so lahko upravi čeni do oznake ENERGY STAR. Igralne konzole z datumom 
proizvodnje 1. julij 2010 ali poznejšim morajo ustrezati zahtevam te razli čice 5.0, da so upravi čeni do oznake ENERGY 
STAR. Vsi predhodni sporazumi o ra čunalnikih, upravi čenih do oznake ENERGY STAR, prenehajo veljati 30. junija 2009.  
6.  Prihodnje spremembe specifikacije  
EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do sprememb specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe 
vplivale na njeno uporabnost za potrošnike ali industrijo ali na njen u činek na okolje. V skladu s trenutno politiko se 
morata EPA in Komisija o spremembah specifikacije posvetovati z zainteresiranimi stranmi. V primeru spremembe 
specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela proizvoda. 
Model proizvoda mora, da je upravi čen do oznake ENERGY STAR, ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan 
proizvodnje modela.SL  L 63/28 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Dodatek A  
Preskusni postopek ENERGY STAR za dolo čitev porabe pri ra čunalnikih v na činu izklopa, na činu mirovanja in 
stanju nedejavnosti.  
Pri merjenju porabe pri ra čunalnikih zaradi ugotavljanja skladnosti s stopnjami porabe v na činu izklopa, na činu mirovanja 
in stanju nedejavnosti, dolo čenimi v teh specifikacijah za ra čunalnike ENERGY STAR, razli čica 5.0, je treba ravnati v 
skladu z naslednjim protokolom. Partnerji morajo izmeriti reprezentativni vzorec konfiguracije, kakršen se dostavi kupcu. 
Vendar pa partnerju ni treba upoštevati sprememb porabe, ki so lahko posledica namestitve dodatnih komponent in 
nastavitev BIOS-a in/ali programske opreme, ki jih uporabnik ra čunalnika izvrši sam po prodaji proizvoda.  Ta postopek naj 
bi se izpeljal po vrstnem redu, na čin preskušanja pa se po potrebi ozna či. 
Ra čunalnike je treba preskusiti s konfiguracijami in nastavitvami kot pri dobavi, če ni druga če dolo čeno v preskusnem 
postopku v tem dodatku A. Koraki, pri katerih je potrebna alternativna nastavitev, so ozna čeni z zvezdico („*“).  
I. Opredelitev pojmov  
Če ni dolo čeno druga če, so vsi izrazi v tem dokumentu skladni z opredelitvami pojmov iz razli čice 5.0 meril za 
izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR za ra čunalnike:  
1. UUT:  UUT (unit under test) je kratica za „enoto, ki se preskuša“, kar v tem primeru ozna čuje ra čunalnik, ki se 
preskuša.  
2. UPS:  UPS („uninterruptible power supply“) je kratica za „brezprekinitveni napajalnik“ in pomeni sestav pretvornikov, 
stikal in naprav za skladiš čenje energije, npr. baterije, ki tvorijo napajalno enoto za ohranjanje nepretrganega 
napajanja energije ob izpadu vhodne mo či. 
II.  Zahteve glede preskušanja  
1. Atestirani merilnik:  
Atestirani merilniki bodo imeli naslednje lastnosti (  1 ): 
— energijska resolucija 1mW ali boljša,  
— razpoložljiv vršni faktor 3 ali ve č pri nazivni vrednosti obmo čja ter  
— spodnja meja tokovnega obmo čja 10 mA ali manj.  
Poleg zgoraj navedenih lastnosti se priporo čajo tudi naslednje:  
— frekven čni odziv najmanj 3kHz ter  
— umerjanje z etalonom, ki je sledljiv na raven Nacionalnega instituta za standarde in tehnologijo ZDA (NIST).  
Zaželeno je tudi, da se z merilnimi instrumenti lahko natan čno izra čuna povpre čna mo č v katerem koli časovnem 
intervalu, ki ga izbere uporabnik (navadno se to izra čuna z notranjim matemati čnim izra čunom v merilniku – 
akumulirana energija se deli s časom – kar zagotavlja najve čjo to čnost). Alternativna možnost bi bila, da bi merilni 
instrument moral imeti zmožnost integrirati energijo v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik, z 
energijsko resolucijo 0,1 mWh ali manj, in integrirati prikazani čas z resolucijo 1 sekunde ali manj.  
2.  Natan čnost  
Pri meritvah mo či v vrednosti najmanj 0,5 W je napaka enaka ali manjša kot 2 % pri 95 % zanesljivosti. Meritve 
mo či, manjše od 0,5 W, se opravijo z negotovostjo 0,01 W ali manj pri stopnji zaupanja 95 %. Merilni instrumenti 
za mo č imajo resolucijo:SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/29  
( 1 ) Lastnosti atestiranih merilnikov so povzete po IEC 62301 Ed 1.0: Meritev stanja pripravljenosti.
— 0,01 W ali boljšo za meritve mo či v vrednosti 10 W ali manj,  
— 0,1 W ali boljšo za meritve mo či v vrednosti nad 10 W in do 100 W ter  
— 1 W ali boljšo za meritve mo či v vrednosti 100 W ali ve č. 
Podatki o mo či se navajajo v vatih, rezultati pa se zaokrožijo na dve decimalni mesti. Obremenitve v vrednosti 
najmanj 10 W se navajajo s trimestnimi števili.  
3.  Testni pogoji  
Napajalna elektri čna nape ­
tost:  Severna Amerika/Tajvan:  115 (± 1 %) voltov izmeni čne napetosti, 
60 Hz (± 1 %)  
Evropa/Avstralija/Nova Zelandija:  230 (± 1 %) voltov izmeni čne napetosti, 
50 Hz (± 1 %)  
Japonska:  100 (± 1 %) voltov izmeni čne napetosti, 
50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)  
Opomba:  Pri proizvodih z nazivno najve čjo 
mo čjo > 1,5 kW je obmo čje napetosti ± 4 %.  
Celotno harmonsko 
popa čenje (THD) (nape ­
tost):  < 2 % THD (< 5 % za proizvode, katerih najve čja nazivna mo č je > 1,5 kW)  
Temperatura okolice:  23 °C ± 5 °C  
Relativna vlažnost:  10–80 %  
(Referenca IEC 62301: Elektri čni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelki 4.2, 4.3, 4.4.)  
4.  Preskusna konfiguracija  
Poraba energije ra čunalnika se meri in preskuša iz vira izmeni čnega toka, ki je povezan na UUT.  
Če UUT podpira eternet, mora biti povezan na mrežno stikalo za eternet, ki omogo ča najve čjo in najmanjšo mrežno 
hitrost UUT. Med vsemi preskusi mora biti omrežna povezava aktivna.  
III.  Preskusni postopek za vse ra čunalniške proizvode v na činu izklopa, na činu mirovanja in stanju nedejavnosti  
Meritev porabe mo či izmeni čnega toka ra čunalnika je treba opraviti, kakor sledi:  
Priprava UUT  
1. Zapišite ime proizvajalca in modela UUT.  
2. Zagotovite, da je UUT povezan na omrežne vire, kakor je opredeljeno spodaj, in da je ta povezava med preskušanjem 
aktivna, pri čemer zanemarite kratke prekinitve pri prehajanju med razli čnimi hitrostmi prenosa.  
(a) Namizni ra čunalniki, integrirani namizni ra čunalniki in notesniki so povezani na aktivno mrežno stikalo za 
eternet (IEEE 802,3), kakor je dolo čeno v oddelku II zgoraj („Preskusna konfiguracija“). Ra čunalnik mora biti med 
preskusom povezan s stikalom, pri čemer zanemarite kratke prekinitve pri prehajanju med razli čnimi hitrostmi 
prenosa. Ra čunalniki brez možnosti eterneta morajo biti med preskusom brezži čno povezani z brezži čnim 
usmerjevalnikom ali omrežno dostopno to čko.  
(b) Mali strežniki so povezani na aktivno mrežno stikalo za eternet (IEEE 802,3), kakor je dolo čeno v oddelku II 
zgoraj („Preskusna konfiguracija“), povezava pa je aktivna.  
(c) Lahki odjemalci so povezani z aktivnim strežnikom prek aktivnega mrežnega stikala za eternet (IEEE 802,3), na 
njih pa je namenska programska oprema za terminalsko/oddaljeno povezavo.SL  L 63/30 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
3. Atestirani merilnik za merjenje dejanske mo či priklopite na vir izmeni čne omrežne napetosti, ki se za preskus nastavi 
na ustrezno kombinacijo napetosti/frekvence.  
4. UUT priklopite na merilnik, in sicer na izhod za merjenje mo či. Med merilnik in UUT ne smete priklju čiti nobenih 
kabelskih podaljškov ali enot UPS. Preskus je veljaven, če je merilnik nenehno priklju čen, vse dokler se ne zapišejo vsi 
podatki o porabi v na činu izklopa, na činu mirovanja in stanju nedejavnosti.  
5. Zapišite napetost izmeni čnega toka in frekvenco.  
6. Zaženite ra čunalnik in po čakajte, da se operacijski sistem v celoti naloži. Po potrebi zaženite prvotno nastavitev 
operacijskega sistema in po čakajte, da se kon čajo celotno predhodno indeksiranje datotek in drugi enkratni/ob časni 
procesi.  
7. Zapišite osnovne podatke o konfiguraciji ra čunalnika – vrsto ra čunalnika, ime in razli čico operacijskega sistema, vrsto 
in hitrost procesorja, skupen in razpoložljiv fizi čni pomnilnik itd.  
8. Zapišite osnovne podatke o video kartici ali grafi čnem čipju ( če je primerno) – ime video kartice/ čipja, širino 
slikovnega medpomnilnika („frame buffer width“), resolucijo, velikost karti čnega pomnilnika in število bitov na 
slikovno piko.  
9. * Zagotovite, da je konfiguracija UUT takšna kot pri dobavi, vklju čno z vsemi pripomo čki, omogo čanjem WOL in 
privzeto dobavljeno programsko opremo. UUT je treba za vse preskuse konfigurirati v skladu z naslednjimi zahte ­
vami:  
(a) namizne sisteme, dobavljene brez pripomo čkov, je treba konfigurirati s standardno miško, tipkovnico in zuna ­
njim ra čunalniškim prikazovalnikom;  
(b) notesniki morajo vsebovati vse pripomo čke, dobavljene s sistemom, ni pa potrebno, da vklju čujejo lo čeno 
tipkovnico ali miško, če so opremljeni z integrirano kazalno napravo ali digitalizatorjem;  
(c) pri notesnikih je treba med vsakim preskusom odstraniti baterijski(-e) sklop(-e). Pri sistemih, pri katerih konfi ­
guracija ne podpira delovanja brez baterijskega sklopa, se preskus lahko opravi z nameš čenim(-i) povsem napol ­
njenim(-i) baterijskim(-i) sklopom(-i), pri čemer je treba zagotoviti, da je taka konfiguracija navedena v rezultatih 
preskusa;  
(d) male strežnike in lahke odjemalce, dobavljene brez pripomo čkov, je treba konfigurirati s standardno miško, 
tipkovnico in zunanjim ra čunalniškim prikazovalnikom ( če ima strežnik funkcionalnost z izhodom prikazoval ­
nika);  
(e) pri ra čunalnikih z možnostjo eterneta mora biti napajanje brezži čnih radijev med vsemi preskusi izklopljeno. To 
se nanaša na brezži čne mrežne adapterje (npr. 802,11) ali brezži čne protokole za dostop z naprave na napravo. 
Pri ra čunalnikih brez možnosti eterneta mora biti brezži čni radio LAN (npr. IEEE 802,11) med preskusom 
vklopljen in mora ohranjati aktivno brezži čno povezavo z brezži čnim usmerjevalnikom ali omrežno dostopno 
to čko, ki podpira najve čje in najmanjše hitrosti prenosa podatkov za radio odjemalca;  
(f) primarni trdi diski ne smejo imeti omogo čenega upravljanja porabe energije („spun-down“) med preskusom stanja 
nedejavnosti, razen če je v disk vgrajen obstojni predpomnilnik (npr. „hibridni“ trdi diski). Če je ob dobavi vgrajen 
ve č kot en notranji trdi disk, se lahko interni trdi disk(-i), ki ni(-so) primarni, preskusi(-jo) z omogo čenim 
upravljanjem porabe energije kakor ob dobavi. Če ti dodatni diski nimajo omogo čenega upravljanja porabe 
energije ob dobavi, jih je treba preskusiti brez takih lastnosti.  
10. Pri konfiguraciji napajalnih nastavitev za ra čunalniške prikazovalnike je treba upoštevati naslednje smernice (pri tem 
se ne smejo prilagoditi nobene druge nastavitve za upravljanje porabe energije):  
(a) za ra čunalnike z zunanjimi ra čunalniškimi prikazovalniki (ve čina namiznih ra čunalnikov): z nastavitvami za 
upravljanje porabe energije prepre čite, da bi se ra čunalniški prikazovalnik ugasnil, in zagotovite, da je prižgan 
ves čas preskusa stanja nedejavnosti, kakor je opisano spodaj;SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/31
(b) za ra čunalnike z integriranimi ra čunalniškimi prikazovalniki (notesniki in integrirani sistemi): z nastavitvami za 
upravljanje porabe energije prikazovalnik nastavite tako, da se ugasne po eni minuti delovanja.  
11. Ugasnite UUT.  
Preskus na čina izklopa  
12. UUT mora biti ugasnjen in v na činu izklopa, merilnik pa nastavite tako, da za čne zapisovati vrednosti dejanske mo či 
v intervalih najve č enega od čitavanja na sekundo. Vrednosti porabe zapisujte nadaljnjih pet minut in zapišite 
povpre čno vrednost (aritmeti čno sredino), ugotovljeno v teh petih minutah (  2 ). 
Preskus na čina nedejavnosti  
13. Vklopite ra čunalnik in za čnite zapisovati prete čeni čas, za čenši s prvotnim vklopom ra čunalnika ali takoj po kon čani 
prijavi, potrebni za popoln zagon sistema. Po prijavi in ko je operacijski sistem v celoti naložen in pripravljen, zaprite 
vsa odprta okna, tako da je prikazano standardno operativno namizje ali ekvivalentno stanje pripravljenosti na 
zaslonu. Od pet do 15 minut po za četnem zagonu ali prijavi nastavite merilnik tako, da za čne zapisovati vrednosti 
dejanske mo či v intervalih najmanj enega od čitavanja na sekundo. Vrednosti porabe zapisujte nadaljnjih pet minut in 
zapišite povpre čno vrednost (aritmeti čno sredino), ugotovljeno v teh petih minutah.  
Preskus na čina mirovanja  
14. Po kon čanih meritvah v stanju nedejavnosti nastavite ra čunalnik v na čin mirovanja. Resetirajte merilnik ( če je to 
potrebno) in za čnite zapisovati vrednosti dejanske mo či v intervalih najmanj enega od čitavanja na sekundo. Vrednosti 
porabe zapisujte nadaljnjih pet minut in zapišite povpre čno vrednost (aritmeti čno sredino), ugotovljeno v teh petih 
minutah.  
15. Če preskušate na čin mirovanja z omogo čenim in neomogo čenim WOL, zbudite ra čunalnik in spremenite nastavitev 
WOL iz na čina mirovanja prek nastavitev operacijskega sistema ali kakor koli druga če. Ra čunalnik znova nastavite v 
na čin mirovanja in ponovite korak iz to čke 14, pri tem pa zapisujte mo č v mirovanju, potrebno za takšno druga čno 
konfiguracijo.  
Poro čanje rezultatov preskusa  
16. O rezultatih preskusov je treba poro čati agenciji EPA oziroma Evropski komisiji, kot je primerno, pri čemer je treba 
zagotoviti, da poro čilo vsebuje vse zahtevane podatke, vklju čno z vrednostmi mo či v razli čnih na činih delovanja in 
dopustnimi prilagoditvami zmogljivosti za namizne ra čunalnike, integrirane namizne ra čunalnike in notesnike.  
IV.  Preskus najve čje porabe za delovne postaje  
Najve čja poraba delovnih postaj se ugotovi s so časno uporabo dveh industrijsko standardiziranih programov za presku ­ 
šanje: Linpack se uporablja za obremenitev osrednjega sistema (npr. procesor, pomnilnik itd.), SPECviewperf® (zadnja 
razli čica za UUT, ki je na voljo) pa za obremenitev GPU sistema. Dodatne informacije v zvezi s tema primerjalnima 
zmogljivostnima testoma, vklju čno z brezpla čno programsko opremo, najdete na spletnih naslovih: 
Linpack  http://www.netlib.org/linpack/  
SPECviewperf  ® http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc  
Ta preskus je treba na isti UUT ponoviti trikrat, vse tri meritve pa morajo biti v okviru ± 2 % odstopanja glede na 
povpre čje vrednosti vseh treh izmerjenih vrednosti najve čje mo či. 
Meritev najve čje porabe mo či izmeni čnega toka delovne postaje je treba opraviti, kakor sledi:SL  L 63/32 Uradni list Evropske unije 6.3.2013  
( 2 ) Laboratorijski merilniki z vsemi funkcijami lahko integrirajo vrednosti po času in samodejno izra čunajo povpre čno vrednost. Pri drugih 
merilnikih mora uporabnik sam v času 5 minut, in sicer vsakih 5 sekund, zbrati ve č spremenljivih vrednosti, nato pa ro čno izra čunati 
povpre čje.
Priprava UUT  
1. Atestirani merilnik za merjenje dejanske mo či priklopite na vir izmeni čne omrežne napetosti, ki se za preskus nastavi 
na ustrezno kombinacijo napetosti/frekvence. Merilnik naj bi imel možnost shranjevanja in prikazovanja meritev 
najve čje mo či, dosežene med preskusom, ali pa naj bi kako druga če dolo čil najve čjo mo č. 
2. UUT priklopite na merilnik, in sicer na izhod za merjenje mo či. Med merilnik in UUT ne smete priklju čiti nobenih 
kabelskih podaljškov ali enot UPS.  
3. Zapišite napetost izmeni čnega toka.  
4. Zaženite ra čunalnik in namestite Linpack in SPECviewperf v skladu z navodili na zgoraj omenjenih spletnih straneh 
(če programa še nista nameš čena).  
5. Nastavite Linpack z vsemi privzetimi nastavitvami za dano zgradbo UUT in nastavite ustrezno velikost polja „n“, ki 
omogo ča kar najve čjo mo č med preskusom.  
6. Upoštevajte vsa navodila, ki jih je pripravila organizacija SPEC za uporabo SPECviewperf.  
Preskus najve čje mo či 
7. Nastavite merilnik, da za čne zapisovati vrednosti dejanske mo či v intervalih najve č enega od čitavanja na sekundo, in 
za čnite meritve. Zaženite SPECviewperf, hkrati pa tolikokrat vzporedno odprite Linpack, da je sistem polno obreme ­
njen.  
8. Zapisujte vrednosti mo či, dokler se SPECviewperf in vsi odprti programi Linpack ne zaklju čijo. Zapišite najve čjo 
vrednost mo či, doseženo med preskusom.  
Poro čanje rezultatov preskusa  
9. O rezultatih preskusov je treba poro čati agenciji EPA oziroma Evropski komisiji, kot je primerno, pri čemer je treba 
zagotoviti, da poro čilo vsebuje vse zahtevane podatke.  
10. Proizvajalci morajo pri predložitvi podatkov vklju čiti tudi naslednje podatke:  
(a) vrednost n (velikost polja), uporabljena za Linpack;  
(b) število kopij programa Linpack, hkratno odprtih med preskusom;  
(c) razli čica SPECviewperf, uporabljena pri preskusu;  
(d) vse optimizacije prevajalnika, uporabljene pri prevajanju (kompiliranju) programov Linpack in SPECviewperf, ter  
(e) predprevedeno (predkompilirano) binarno verzijo, ki omogo ča kon čnim uporabnikom, da jo naložijo in upora ­
bijo SPECviewperf in Linpack. To lahko razdelijo centralizirani organi za standardizacijo, kakor je SPEC, ali 
proizvajalci originalne opreme, ali podoben tretji organ.  
V.  Stalno preverjanje  
V tem postopku preskušanja je opisana metoda, s katero se preskuša skladnost posamezne enote. Zelo se priporo ča stalno 
preskušanje, s čimer se zagotovi, da so proizvodi razli čnih proizvodenj v skladu z ENERGY STAR.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/33
Dodatek B  
PRIMERI IZRA ČUNOV  
I. Namizni ra čunalniki, integrirani namizni ra čunalniki, notesniki: spodaj je primer izra čuna TPE, ki naj bi pokazal, kako 
se stopnje skladnosti dolo čijo na podlagi funkcionalnih seštevalnikov in meritev v na činih delovanja, na primer ocena 
E TPE  za notesnik kategorije A (integrirana GPU, 8 GB vgrajenega pomnilnika, 1 HDD).  
1. Izmerite vrednosti s preskusnim postopkom iz Dodatka A:  
— na čin izklopa = 1 W  
— na čin mirovanja = 1,7 W  
— stanje nedejavnosti = 10 W  
2. Dolo čite, katere prilagoditve zmogljivosti se uporabljajo:  
— Integrirana grafika? Se ne uporablja za vrhunsko grafiko.  
— 8 GB vgrajenega pomnilnika. Ustreza stopnji prilagoditve pomnilnika: 8 pomeni prilagoditev za 1,6 kWh (4 · 
0,4 kWh).  
3. Za izra čun TPE uporabite uteži, ki temeljijo na preglednici 2:  
—  Preglednica 2 (za konvencionalni notesnik) : 
T izklop  60 %  
T mirovanje  10 %  
T nedejavnost  30 %  
—  E  TPE  = ( 8 760/1 000 ) · (P izklop  · T  izklop  + P  mirovanje  · T  mirovanje  + P  nedejavnost  · T  nedejavnost  ) 
— = ( 8 760/1 000 ) · (P izklop  · 0,60  +  P  mirovanje  · 0,10  +  P  nedejavnost  · 0,30 ) 
— = ( 8 760/1 000 ) · (1 · 0,60  +  1,7  · 0,10  +  10  · 0,30 ) 
—  = 33,03 kWh  
4. Dolo čite zahtevo za TPE za ra čunalnik tako, da dodate kakršne koli prilagoditve zmogljivosti (korak 2) zahtevi za 
osnovno TPE (preglednica 1).  
—  Preglednica 1 (za notesnike) : 
Notesniki (kWh)  
Kategorija A  40  
Kategorija B  53  
Kategorija C  88,5  
—  Zahteva za TPE za ENERGY STAR  =  40 kWh  +  1,6 kWh  =  41,6 kWh  
5. Primerjajte E  TPE  z zahtevo za TPE za ENERGY STAR (korak 4), da bi ugotovili, ali je model upravi čen do oznake.  
—  Zahteva za TPE za kategorijo A: 41,6 kWh  
— E  TPE  : 33,03 kWh  
—  33,03 kWh < 41,6 kWh  
Notesnik izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR.  
II. Delovne postaje: Spodaj je primer izra čuna P  TPE  za delovno postajo z dvema trdima diskoma.  
1. Izmerite vrednosti s preskusnim postopkom iz dodatka A.  
—  na čin izklopa = 2 WSL  L 63/34 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
—  na čin mirovanja = 4 W  
—  stanje nedejavnosti = 80 W  
—  najve čja poraba = 180 W  
2. Opredelite število vgrajenih trdih diskov.  
—  Dva vgrajena trda diska med preskusom . 
3. Za izra čun P  TPE  uporabite uteži, ki temeljijo na preglednici 4:  
—  Preglednica 4 : 
T izklop  35 %  
T mirovanje  10 %  
T nedejavnost  55 %  
—  P  TPE  = ( 0,35  · P  izklop  + 0,10  · P  mirovanje  + 0,55  · P  nedejavnost  ) 
— = ( 0,35  · 2  +  0,10  · 4  +  0,55  · 80 ) 
—  = 45,10 W  
4. Izra čunajte zahtevo za P  TPE  z uporabo formule iz preglednice 3.  
—  P  TPE  = 0,28  · [P max  + ( # HDD  · 5 )] 
—  P  TPE  = 0,28  · [180  + ( 2 · 5 )] 
— P  TPE  = 53,2  
5. Primerjajte prilagojeno P  TPE  s stopnjami ENERGY STAR, da bi ugotovili, ali je model upravi čen do oznake.  
— 45,10 < 53,2  
Delovna postaja izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR.  
II. SPECIFIKACIJE ZA PRIKAZOVALNIKE  
1.  Opredelitev pojmov  
A. Ra čunalniški monitor (imenovan tudi „monitor“ ): komercialno dostopen proizvod z zaslonom in pripadajo čo elek ­
tronsko opremo, ki so pogosto nameš čeni v enem ohišju, katerega glavna funkcija je prikaz vizualnih podatkov iz (i) 
ra čunalnika, delovne postaje ali strežnika prek enega ali ve č vhodov, kot so VGA, DVI, HDMI ali IEEE 1394, ali (ii) 
pomnilniškega klju čka USB, pomnilniške kartice ali brezži čne internetne povezave. Obi čajne tehnologije prikazoval ­
nikov vklju čujejo prikazovalnik na teko če kristale (LCD), svetle če diode (LED), prikazovalnik s katodno cevjo (CRT) in 
plazemski prikazovalnik (PDP).  
B. Zunanji napajalnik: Sestavni del, ki je v lo čenem fizi čnem ohišju zunaj ohišja prikazovalnika in je zasnovan za 
pretvorbo vhodne izmeni čne omrežne napetosti iz elektri čnega omrežja v nižjo(-e) enosmerno(-e) napetost(-i) za 
napajanje prikazovalnika. Zunanji napajalnik mora biti povezan s prikazovalnikom prek odstranljive ali fiksno 
pritrjene elektri čne povezave z vti čem/vti čnico, kabla, vrvice ali druga čnega oži čenja.  
C. Na čin delovanja: na čin delovanja prikazovalnika, ki je (i) priklju čen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska 
stikala (za fizi čni vklop) in (iii) opravlja svojo glavno funkcijo, tj. proizvaja sliko.  
D. Na čin mirovanja: na čin delovanja prikazovalnika, ki je (i) priklju čen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska 
stikala (za fizi čni vklop) in (iii) preide v na čin nizke porabe po prejemu signala iz priklju čene naprave (npr. ra ču­
nalnika, igralne konzole ali naprave STB) ali zaradi notranje funkcije, kot je časovnik za mirovanje ali senzor za 
zaznavanje zasedenosti. Na čin mirovanja je „programsko“ stanje nizke porabe, ker lahko prikazovalnik preide iz 
na čina mirovanja po prejemu signala iz priklju čene naprave ali zaradi notranje funkcije.  
E. Na čin izklopa: Na čin izklopa na čin delovanja prikazovalnika, ki je (i) priklju čen na vir energije, (ii) izklopljen s 
stikalom in (iii) ne opravlja nobene funkcije. Uporabnik mora aktivirati mehansko stikalo za preklop naprave iz 
na čina izklopa. Če je takih stikal ve č, izvajalec preskusa uporabi najbolj dostopno stikalo.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/35
F. Svetilnost: fotometri čna meritev intenzivnosti svetilnosti na enoto površine svetlobe, ki potuje v dolo čeni smeri. 
Navaja koli čino svetlobe, ki gre skozi dolo čeno površino ali jo ta površina oddaja in seva v dani prostorski kot. 
Standardna enota za svetilnost je kandela na kvadratni meter (cd/m2).  
G. Funkcija samodejnega prilagajanja osvetlitve: pri prikazovalnikih je samodejno prilagajanje osvetlitve samodejni meha ­
nizem, ki kot funkcija osvetlitve okolja prilagaja osvetlitev prikazovalnika.  
2. Ustrezni proizvodi : 
Za pridobitev oznake ENERGY STAR mora prikazovalnik ustrezati naslednjim merilom:  
A. Najve čja vidna diagonala zaslona: vidna diagonala zaslona ima lahko najve č (≤) 60 palcev.  
B. Vir energije: prikazovalnik se mora napajati iz lo čene zidne vti čnice z izmeni čnim tokom, iz baterije, ki se prodaja 
z adapterjem za izmeni čni tok, ali podatkovne ali omrežne povezave.  
C. Televizijski tunerji: če je v prikazovalnik vgrajen televizijski tuner, lahko pridobi oznako ENERGY STAR v skladu s 
to specifikacijo, če se trži in prodaja potrošnikom zlasti kot prikazovalnik ali z dvojno funkcijo kot prikazovalnik 
in televizija. Noben prikazovalnik s televizijskim tunerjem, ki se trži in prodaja izklju čno kot televizija, ne more 
pridobiti oznake v skladu s to specifikacijo. V skladu z ravnjo 2 te specifikacije lahko pridobijo oznako le 
prikazovalniki brez tunerjev; prikazovalniki s tunerji lahko pridobijo oznako v skladu z ravnjo 2 razli čice 3.0 
specifikacije za televizije ENERGY STAR.  
D. Funkcija samodejnega prilagajanja osvetlitve: za pridobitev oznake ENERGY STAR z uporabo energijske ena čbe za 
samodejno prilagajanje osvetlitve v na činu delovanja mora biti prikazovalnik dobavljen s privzeto omogo čenim 
samodejnim prilagajanjem osvetlitve.  
E. Zunanji napajalnik: če je prikazovalnik dobavljen z zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati 
zahteve za oznako ENERGY STAR ali izpolnjevati stopnje u činkovitosti za na čin neobremenitve in na čin aktivnega 
delovanja, dolo čene v programskih zahtevah ENERGY STAR za enotno napetostno zunanjo napajalno enoto 
AC/AC in AC/DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam proizvodov, upravi čenih do oznake, sta na strani 
www.energystar.gov/powersupplies.  
F. Zahteve glede upravljanja porabe energije: prikazovalnik mora imeti vsaj en privzeto omogo čen mehanizem, ki 
omogo ča samodejen vstop v na čin mirovanja ali izklopa. Podatkovne ali omrežne povezave morajo na primer 
podpirati ugašanje prikazovalnika v skladu s standardnimi mehanizmi, kot je signalizirano upravljanje porabe za 
prikazovalnike. Prikazovalniki, ki ustvarjajo lastno vsebino, morajo imeti privzeto omogo čen senzor ali časovnik za 
samodejni preklop v na čin mirovanja ali izklopa.  
3. Merila energetske u činkovitosti  
A. Zahteve za na čin delovanja  
1. Raven 1  
Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme prese či najve čje porabe energije v na činu delovanja (PO ali 
PO1), kot je izra čunana po spodaj navedenih ena čbah. Najve čja poraba energije v na činu delovanja je izražena v vatih 
in zaokrožena na najbližjo desetino vata.  
Preglednica 1: Zahteve za porabo energije v na činu delovanja za raven 1  
Kategorija prikazovalnika  Najve čja poraba energije v na činu delovanja 
(W)  
Velikost diagonale zaslona < 30 palcev 
Lo čljivost zaslona ≤ 1,1 milijona slikovnih pik  PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3  
Velikost diagonale zaslona < 30 palcev 
Lo čljivost zaslona > 1,1 milijona slikovnih pik  PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3  
Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev 
Vse lo čljivosti zaslona  PO = 0,27*(MP) + 0,05*(A) + 8SL  L 63/36 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Pri čemer je:  
MP = lo čljivost prikazovalnika (v milijonih slikovnih pik);  
A = vidna površina (v kvadratnih palcih).  
PRIMER: Najve čja poraba energije v na činu delovanja za prikazovalnik z lo čljivostjo 1 440 × 900 ali 1 296 000 
slikovnih pik, z vidno diagonalo 19 palcev in vidno površino 162 kvadratnih palcev bi bila: (( 9 ×  1,296 ) + ( 0,05  ×  
162 )) +  3  =  22,8  vatov, zaokroženo na najbližjo desetino vata.  
Preglednica 2: Zahteve za najve čjo porabo energije v na činu delovanja za raven 1  (  3 ) 
Diagonalna 
velikost zaslona 
(v palcih)  Reševanje  Milijoni slikovnih pik  Velikost zaslona 
(v palcih)  Površina zaslona 
(v kvadratnih palcih)  Najve čja poraba 
energije v na činu 
delovanja 
(v vatih)  
7 800 × 480  0,384  5,9 × 3,5  21  6,4  
19  1 440 × 900  1,296  16,07 × 10,05  162  22,8  
26  1 920 × 1 200  2,304  21,7 × 13,5  293  38,4  
42  1 360 × 768  1,044  36 × 20  720  202,4  
50  1 920 × 1 080  2,074  44 × 24  1 056  293,1  
2. Raven 2  
Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati najve čje porabe po naslednjih ena čbah: je treba 
še dolo čiti.  
3. Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve  
Za prikazovalnike, ki imajo ob dobavi privzeto omogo čene funkcije samodejnega prilagajanja osvetlitve, se za izra čun 
najve čje porabe energije v na činu delovanja uporablja nadomestni izra čun  
PO1 = (0,8 * Ph) + (0,2 * Pl)  
pri čemer je PO1 povpre čna poraba energije v na činu delovanja v vatih, zaokrožena na najbližjo desetino vata, Ph 
poraba energije v na činu delovanja v dobro osvetljenem okolju in Pl poraba energije v na činu delovanja v slabo 
osvetljenem okolju. V formuli je predvideno, da bo prikazovalnik 20 % časa v slabo osvetljenem okolju.  
B. Zahteve za na čin mirovanja in izklopa:  
1. Ravni 1 in 2  
Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati najve čjih ravni porabe energije v na činu 
mirovanja in izklopa, ki so navedene v spodnji preglednici 3. Prikazovalniki, ki imajo na voljo ve č na činov mirovanja 
(tj. na čin mirovanja in na čin globokega mirovanja), morajo izpolnjevati zahteve za na čin mirovanja v vseh na činih 
mirovanja.  
PRIMER: Rezultat preskusa prikazovalnika, ki porabi 3 vate v na činu mirovanja in 2 vata v na činu globokega 
mirovanja, ne bi izpolnjeval zahtev, ker poraba energije v enem od na činov mirovanja presega omejitev 2 vatov 
za raven 1.  
Preglednica 3: Zahteve za porabo energije v na činu mirovanja in izklopa za vse prikazovalnike  
Na čin  Raven 1  Raven 2  
Najve čja poraba energije v na činu mirovanja (v vatih)  ≤ 2  ≤ 1  
Najve čja poraba energije v na činu izklopa (v vatih)  ≤ 1  ≤ 1SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/37  
( 3 ) Za prikazovalnike med 30 in 60 palci je treba pri oddaji proizvoda za ugotovitev ustreznosti sporo čiti lo čljivost, vendar se pri izra čunu 
porabe energije teh prikazovalnikov v na činu delovanja lo čljivost ne upošteva.
4.  Zahteve preizkusa  
Navodila za uporabo tega oddelka  
Kadar je mogo če, EPA in Evropska komisija uporabljata v industriji splošno sprejete postopke za merjenje zmogljivosti 
proizvoda in porabe energije v obi čajnem obratovalnem stanju. Preskusne metode v tej specifikaciji temeljijo na 
standardih, ki sta jih objavila Display Metrology Committee VESA (Video Electronics Standards Association) in 
Mednarodna elektrotehniška Komisija (IEC). Če standardi VESA in IEC niso izpolnili potreb programa ENERGY 
STAR, so bile v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi iz industrije razvite dodatne preskusne in merilne metode.  
Da bi zagotovili natan čnost merjenja porabe energije elektronskih proizvodov, tako da je mogo ča ponovitev rezultatov 
preskusa in da zunanji dejavniki ne vplivajo negativno na rezultate preskusa, je treba upoštevati naslednji protokol. 
Sestavljen je iz štirih glavnih delov:  
— Preskusni pogoji in naprave  
— Nastavitev  
— Preskusna metoda  
— Dokumentacija  
Opomba: Preskusna metoda je navedena v dodatkih 1 in 2. V Dodatku 1 je opisan preskusni postopek za prikazo ­
valnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev. V Dodatku 2 je opisan preskusni postopek za prikazovalnike z vidno 
diagonalo od 30 do vklju čno 60 palcev.  
Partnerji lahko za pridobitev rezultatov preskušanja uporabijo notranji ali neodvisen laboratorij.  
Nadzor kakovosti prostorov  
Partnerji morajo opravljati preskuse in potrjevati tiste modele proizvodov, ki so skladni s smernicami za ENERGY 
STAR. Preskus proizvoda za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR je treba izvesti v prostorih s postopki za nadzor 
kakovosti, da se spremlja veljavnost preskusov in umerjanj. ENERGY STAR priporo ča, da se ti preskusi izvedejo v 
prostoru, ki izpolnjuje splošne zahteve v zvezi z usposobljenostjo preskuševalnih in kalibracijskih laboratorijev, kot so 
opisane v Mednarodnem standardu ISO/IEC 17025.  
Preskusni pogoji in naprave  
A. Protokoli meritve mo či 
Povpre čna dejanska poraba energije prikazovalnika se meri v na činih delovanja, mirovanja in izklopa. Pri izvajanju 
meritev za samopotrjevanje modela proizvoda mora biti enota, ki se preskuša (Unit Under Test, UUT), najprej v 
enakem stanju (npr. konfiguracija in nastavitve), kot bo ob dostavi kupcu, razen če so potrebne prilagoditve v 
skladu s spodnjimi navodili.  
1. Meritve porabe mo či se izvedejo med vti čnico ali virom energije in UUT.  
2. Če je vir elektri čne energije proizvoda glavno elektri čno omrežje, USB, IEEE1394, Power-over-Ethernet, tele ­
fonski sistem ali katero koli drugo sredstvo ali kombinacija sredstev, je treba za kvalifikacijo uporabiti neto 
elektri čno energijo izmeni čnega toka, ki jo porabi proizvod (ob upoštevanju izgub ob pretvorbi iz izmeni čnega 
toka v enosmerni tok).  
3. Proizvodi, ki energijo črpajo iz napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka (npr. USB, 
USB PlusPower, IEEE 1394 in Power Over Ethernet), uporabijo primeren z izmeni čnim tokom napajan vir 
enosmernega toka. Poraba energije tega z izmeni čnim tokom napajanega vira se izmeri in zabeleži kot poraba 
energije UUT.  
4. Pri prikazovalniku, ki je napajan z USB, se uporablja zvezdiš če, namenjeno le prikazovalniku, ki se preskuša. Pri 
prikazovalniku, ki je napajan s Power Over Ethernet ali USB PlusPower, se lahko izmeri naprava za prenos mo či 
z in brez priklju čenega prikazovalnika, ta razlika pa se zabeleži kot porabo energije prikazovalnika. Izvajalec 
preskusa potrdi, da to razumno odraža porabo enosmernega toka enote ter nekatere vrednosti za napajalnik in 
neu činkovitost prenosa.SL  L 63/38 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
5. Vsak proizvod, ki se lahko napaja iz izmeni čnega toka in napajalne enote s standardno nizko napetostjo 
enosmernega toka, je treba preskusiti, ko obratuje prek izmeni čnega toka.  
B. Zahteve glede vhodnega izmeni čnega toka 
Napajalna elektri čna nape ­
tost:  Severna Amerika/Tajvan:  115 (± 1 %) voltov izmeni čne napetosti, 60 Hz 
(± 1 %)  
Evropa/Avstralija/Nova Zelan ­
dija:  230 (± 1 %) voltov izmeni čne napetosti, 50 Hz 
(± 1 %)  
Japonska:  100 (± 1 %) voltov izmeni čne napetosti, 50 Hz 
(± 1 %)/60 Hz (± 1 %)  
Opomba: Pri proizvodih z nazivno najve čjo mo čjo 
> 1,5 kW je obmo čje napetosti ± 4 %  
Celotno harmonsko popa ­ 
čenje (THD) (napetost):  < 2 % THD (< 5 % za proizvode, katerih najve čja nazivna mo č je > 1,5 kW)  
Temperatura okolice:  23 °C ± 5 °C  
Relativna vlažnost:  10 – 80 %  
(Glej IEC 62301, izdaja 1.0: Elektri čni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelka 4.2 in 4.3)  
C. Atestirani merilnik  
Atestirani merilniki bodo imeli naslednje lastnosti (  4 ): 
— razpoložljiv vršni faktor 3 ali ve č pri nazivni vrednosti obmo čja, ter  
— spodnja meja tokovnega obmo čja 10 mA ali manj.  
Merilni instrumenti za mo č imajo resolucijo:  
— 0,01 W ali boljšo za meritve mo či v vrednosti 10 W ali manj,  
— 0,1 W ali boljšo za meritve mo či v vrednosti nad 10 W in do 100 W ter  
— 1 W ali boljšo za meritve mo či v vrednosti 100 W ali ve č. 
Poleg zgoraj navedenih lastnosti se priporo čajo tudi naslednje:  
— frekven čni odziv najmanj 3 kHz ter  
— umerjanje z etalonom, ki je sledljiv na raven Nacionalnega instituta za standarde in tehnologijo ZDA (NIST).  
Zaželeno je tudi, da se lahko z instrumenti izmeri povpre čna mo č v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere 
uporabnik (najbolj natan čne naprave izvedejo notranji izra čun, po katerem se nakopi čena energija deli s prete čenim 
časom). Nadomestna možnost bi bila, da bi merilni instrument moral imeti zmožnost integrirati energijo v katerem 
koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik, z energijsko resolucijo 0,1 mWh ali manj in integrirati prikazani 
čas z resolucijo 1 sekunde ali manj.  
D. Natan čnost  
Pri meritvah mo či v vrednosti najmanj 0,5 W je napaka enaka ali manjša kot 2 % pri 95 % zanesljivosti. Meritve 
mo či, manjše od 0,5 W, se opravijo z negotovostjo 0,01 W ali manj pri stopnji zaupanja 95 % (  5 ). 
Vse meritve so zabeležene v vatih in zaokrožene na najbližjo desetino vata.  
E. Pogoji v temnici  
Vsi preskusi svetilnosti se izvedejo v temnici. Izmerjena osvetlitev zaslona (E) mora biti v na činu izklopa 1,0 luksa 
ali manj. Meritve se opravijo na to čki, ki je pravokotna na središ če zaslona, z uporabo naprave za merjenje 
osvetlitve (NMS), ko je prikazovalnik v na činu izklopa (referen čni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2F).SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/39  
( 4 ) Lastnosti atestiranih merilnikov so povzete po IEC 62301 Ed 1.0: Elektri čni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti.  
( 5 ) Ibid.
F. Protokoli za merjenje svetlobe  
Če je treba opravljati meritve svetlobe, kakor sta osvetlitev in svetilnost, se NMS uporabi na prikazovalniku, ki je v 
temnici. NMS se uporabi za meritve na središ čni to čki zaslona in pravokotno nanj (referen čni standard VESA FPDM 
2.0, Dodatek A115). Površina zaslona, na katerem se opravlja meritev, obsega najmanj 500 slikovnih pik, razen če 
to presega enakovredno površino pravokotnika s stranicami dolžine 10 % vidne višine in širine zaslona (v tem 
primeru se uporabi slednja meja). Vendar v nobenem primeru osvetljena površina ne sme biti manjša od površine, 
ki se meri z NMS (referen čni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2H).  
Nastavitev  
A. Zunanje naprave  
Na zvezdiš ča ali vrata USB (Universal Serial Bus) ne sme biti priklju čena nobena zunanja naprava. Morebitni 
vgrajeni zvo čniki, televizijski tunerji itd. so lahko nameš čeni s konfiguracijo z najmanjšo porabo, kot jo prilagodi 
uporabnik, da se čim bolj zmanjša poraba energije, ki ni povezana s samim prikazovalnikom.  
B. Spremembe  
Spremembe naprave, kot je odstranitev omrežja ali druga dejanja, ki niso na voljo obi čajnemu uporabniku, niso 
dovoljene.  
C. Primerjava analognega in digitalnega vmesnika  
Partnerji morajo prikazovalnike preskušati z uporabo analognega vmesnika, razen v primerih, ko tega ni (npr. 
prikazovalniki z digitalnimi vmesniki, ki so za namene te preskusne metode opredeljeni kot prikazovalniki, ki 
imajo le digitalni vmesnik). Za prikazovalnike z digitalnim vmesnikom so podatki o napetosti navedeni v opombi 
1 v Dodatku 1, pri čemer je treba upoštevati preskusno metodo iz Dodatka 1 in/ali Dodatka 2, odvisno od 
velikosti vidne diagonale UUT, z uporabo generatorja signala.  
D. Modeli, ki so zmožni delovati pri ve č kombinacijah napetosti in frekvence  
Partnerji preskusijo, kvalificirajo in zabeležijo pogoje, ki veljajo za posamezni trg, na katerem bodo svoje proizvode 
prodajali kot proizvode, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR.  
PRIMER: Da proizvod pridobi oznako ENERGY STAR v Združenih državah Amerike in v Evropi, mora izpolnjevati 
zahteve pri 115V/60Hz in 230V/50Hz. Če proizvod izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni 
kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 V/60 Hz), izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je 
dovoljeno tržiti kot model z oznako ENERGY STAR samo v regijah, ki podpirajo preskušano kombinacijo 
napetosti in frekvence (npr. Severna Amerika in Tajvan).  
E. Zunanji napajalnik  
Pri prikazovalnikih, ki so dobavljeni z zunanjimi napajalniki, je treba pri vsakem preskušanju uporabiti priložen 
zunanji napajalnik. Nadomestni napajalnik se ne sme uporabiti.  
F. Barvne nastavitve  
Vse barvne nastavitve (barvni odtenek, nasi čenost, gama itd.) se nastavijo na tovarniške privzete nastavitve.  
G. Lo čljivost in stopnja osveževanja  
Lo čljivost in stopnja osveževanja se razlikujeta glede na tehnologijo na naslednji na čin:  
1. Pri prikazovalnikih LCD in drugih tehnologijah z nespremenljivo lo čljivostjo se velikost slikovnih pik nastavi na 
privzeto stopnjo. Stopnja osveževanja pri prikazovalnikih LCD se nastavi na 60 Hz, razen če partner posebej 
priporo ča druga čno stopnjo osveževanja, ki se uporabi v takem primeru.  
2. Velikost slikovne pike katodne cevi se nastavi na izbrano velikost pri najve čji lo čljivosti, ki deluje pri stopnji 
osveževanja 75 Hz. Pri preskusu je treba uporabljati standard VESA DMT (Discrete Monitor Timing) ali novejši 
industrijski standard za velikost slikovne pike. Prikazovalnik s katodno cevjo mora biti zmožen izpolnjevati vse 
specifikacije glede kakovosti, ki jih je navedel partner za preskušano nastavitev.  
H. Ogrevanje  
UUT se mora ogrevati najmanj 20 minut pred izvedbo katerih koli preskusnih meritev (referen čni standard VESA 
FPDM 2.0, oddelek 301-2D ali 305-3 za preskus ogrevanja).SL  L 63/40 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
I. Stabilnost  
Vse meritve porabe energije se zabeležijo, ko so meritve naprav za merjenje stabilne, in sicer ko od čitki mo či ne 
odstopajo za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut (glej IEC 4.3.1).  
Preskusna metoda  
Pri izvedbi teh preskusov se partner strinja z uporabo veljavnih preskusnih postopkov, navedenih v Dodatku 1 in/ali 
2, odvisno od velikosti vidne diagonale UUT na naslednji na čin:  
Za prikazovalnike z vidno diagonalo do ( ≤) 30 palcev se uporabi Dodatek 1.  
Za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do 60 palcev se uporabi Dodatek 2.  
Dokumentacija  
A. Predložitev podatkov o ustreznem proizvodu EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno  
Partnerji morajo sami potrjevati tiste modele proizvodov, ki izpolnjujejo smernice za ENERGY STAR, in podatke 
sporo čiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno. Vsako leto je treba 
zagotoviti podatke o proizvodih, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, vklju čno z informacijami o novih 
modelih, partner pa jih lahko po želji pošilja pogosteje.  
B. Družine proizvodov, upravi čene do oznake  
Družine modelov prikazovalnikov, ki so izdelani z enakim ogrodjem in so istovetni v vseh vidikih, z izjemo ohišja 
in barve, se lahko s predložitvijo preskusnih podatkov opredelijo kot en sam, reprezentativen model. Podobno 
lahko nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo le v kon čni 
obliki, ostanejo ustrezni brez predložitve novih podatkov iz preskusov.  
C. Število enot, potrebnih za preskus  
V skladu z Evropskim predpisom 50301 (glej BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Metode merjenja porabe energije 
avdio, video in sorodne opreme, Priloga A) sta EPA in Evropska komisija dolo čili preskusni postopek, pri katerem 
je število enot, potrebnih za preskus, odvisno od rezultata preskusa za prvo enoto.  
1. Če je ustaljena poraba energije UUT ve čja kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v 
katerem koli od treh na činov delovanja, se preskusita dve dodatni enoti istega modela.  
2. Podatke o porabi energije za vsako od treh preskušenih enot je treba skupaj s podatki o povpre čni porabi 
energije v na činih delovanja, mirovanja in izklopa za vse tri preskuse sporo čiti EPA prek orodja Online Product 
Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.  
3. Preskušanje dodatnih enot ni potrebno, če je ustaljena poraba energije prve preskušene enote najve č 85 % 
omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v vseh treh na činih delovanja.  
4. Za uvrstitev modela med proizvode, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, ne sme nobena vrednost katere 
koli preskušene enote prese či specifikacije za ENERGY STAR.  
5. Naslednji primer dodatno ponazarja ta pristop:  
PRIMER: Zaradi poenostavitve predpostavimo, da specifikacija znaša 100 vatov ali manj in se uporablja le za en na čin 
delovanja. 85 vatov predstavlja prag 15 % …  
— Če se za prvo enoto izmeri 80 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje 
zahteve za oznako (80 vatov ni ve č kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR).  
— Če se za prvo enoto izmeri 85 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje 
zahteve za oznako (85 vatov je natan čno 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR).SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/41
— Če se za prvo enoto izmeri 85,1 vata, je treba preskusiti še dve enoti, da se dolo či izpolnjevanje zahtev za 
oznako (85,1 vata je ve č kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR).  
— Če tri enote pri preskusu dosežejo vrednosti 90, 98 in 105 vatov, modeli niso upravi čeni do oznake 
ENERGY STAR – četudi je povpre čje 98 vatov – ker je ena izmed vrednosti (105) presegla specifikacijo za 
ENERGY STAR.  
5.  Uporabniški vmesnik  
Partnerjem se zelo priporo ča, da zasnujejo proizvode v skladu s standardom za uporabniške vmesnike IEEE P1621: 
standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo za poslovno 
in doma čo uporabo. Ta standard je bil razvit s projektom kontrole upravljanja s porabo, da bi bil nadzor porabe pri 
vseh elektronskih napravah bolj dosleden in pregleden. Za podrobnosti glej http://eetd.LBL.gov/Controls.  
6. Datum za četka veljavnosti  
Datum, ko lahko partnerji proizvode opredelijo za upravi čene do oznake ENERGY STAR po razli čici 5.0 specifikacije, 
bo dolo čen kot datum za četka veljavnosti sporazuma. Vsi predhodni sporazumi v zvezi s prikazovalniki, ki izpol ­
njujejo zahteve za ENERGY STAR, prenehajo veljati 29. oktobra 2009 za prikazovalnike z vidno diagonalo do 30 
palcev ali 29. januarja 2010 za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vklju čno 60 palcev.  
A. Proizvodi, upravi čeni do oznake v skladu z ravnjo 1 razli čice 5.0 specifikacije  
Datum, s katerim bo za čela veljati raven 1 razli čice 5.0 specifikacije, je odvisen od velikosti prikazovalnika in je 
naveden v spodnji preglednici. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo vsi proizvodi, vklju čno z modeli, ki so 
prvotno izpolnjevali zahteve na podlagi razli čice 4.1, z datumom proizvodnje ali po tem datumu, izpolnjevati nove 
zahteve iz razli čice 5.0 (vklju čno z dodatnimi pošiljkami modelov, ki so bili prvotno upravi čeni do oznake na 
podlagi razli čice 4.1). Datum proizvodnje se razlikuje za vsako enoto posebej in pomeni datum (npr. mesec in 
leto), ko se enota šteje za v celoti sestavljeno.  
Kategorija prikazovalnika  Datum za četka veljavnosti ravni 1  
Velikost diagonale zaslona < 30 palcev  30. oktober 2009  
Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev  30. januar 2010  
B. Proizvodi, upravi čeni do oznake v skladu z ravnjo 2 razli čice 5.0 specifikacije  
Druga faza te specifikacije, raven 2, za čne veljati 30. oktobra 2011 in se uporablja za proizvode z datumom 
proizvodnje 30. oktobra 2011 ali po tem datumu. Enota z datumom proizvodnje 30 oktober 2011 mora na 
primer izpolnjevati zahteve iz specifikacije za raven 2, da pridobi oznako ENERGY STAR.  
C. Odprava dedovanja  
EPA in Evropska komisija pri razli čici 5.0 specifikacije za ENERGY STAR ne bosta dovolili dedovanja. Oznaka 
ENERGY STAR, dodeljena v skladu z razli čico 4.1, se ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela 
proizvoda. Vsak proizvod z oznako ENERGY STAR, ki ga proda, trži ali ozna či proizvodni partner, mora zato 
izpolnjevati specifikacijo, ki velja v času proizvodnje proizvoda.  
7.  Prihodnje spremembe specifikacije  
EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe 
vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah 
specifikacije posvetujeta z zainteresiranimi stranmi.  
EPA in Evropska komisija bosta redno ocenjevali tržiš če v zvezi z energetsko u činkovitostjo in novimi tehnologijami. 
Zainteresirane strani bodo kot vedno imele priložnost, da predstavijo svoje podatke, predložijo predloge in izrazijo 
svoje skrbi. EPA in Evropska komisija si bosta prizadevali zagotoviti, da specifikaciji za ravni 1 in 2 prepoznata najbolj 
energetsko u činkovite modele na tržiš ču in nagradita tiste partnerje, ki si prizadevajo izboljšati energetsko u činkovi ­
tost.SL  L 63/42 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Dodatek 1  
Preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev  
Navodila za uporabo tega dokumenta  
V tem dokumentu so opisani preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev za izpolnjevanje 
zahtev razli čice 5.0 programa ENERGY STAR za prikazovalnike. Postopki se uporabijo za dolo čitev porabe energije enote, 
ki se preskuša (unit under test, UUT), v na činu delovanja, mirovanja in izklopa. Upoštevajte, da ta dodatek vklju čuje 
lo čene postopke za naslednje vrste proizvodov:  
— prikazovalnike s katodno cevjo,  
— prikazovalnike z nespremenljivo lo čljivostjo brez privzeto omogo čenega samodejnega prilagajanja osvetlitve in  
— prikazovalnike z nespremenljivo lo čljivostjo s privzeto omogo čenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve.  
1. Preskusna metoda za prikazovalnike s katodno cevjo  
A.  Preskusni pogoji, naprave in nastavitev  
Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih 
specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus proizvodov ter Nastavitev proizvoda za preskus.  
B.  Na čin delovanja  
1. Preskusni vzorec priklju čite na vti čnico ali vir energije in preskusno opremo.  
2. Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco.  
3. Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.  
4. Nastavite preskusno enoto na na čin delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju 
preskusne enote.  
5. UUT naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).  
6. Izberite pravilno nastavitev zaslona. (Glejte Nastavitev proizvoda za preskus, oddelek G, Lo čljivost in stopnja 
osveževanja.)  
7. Pripravite temnico. (Glejte Pogoji in naprave za preskus proizvodov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in 
oddelek E, Temnica.)  
8. Nastavite velikost in svetilnost na naslednji na čin:  
(a) Vzemite vzorec AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) (standard VESA FPDM 2.0, A112-2f, AT01P) za 
velikost zaslona in ga uporabite za nastavitev prikazovalnika na velikost slike, ki jo priporo ča partner in je 
obi čajno nekoliko manjša od najve čje vidne površine.  
(b) Nato se pokaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov 
sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 volta) (  6 ). Stopnje vhodnih signalov so skladne s 
standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), razli čica 1.0, sprememba 2.0, december 2002.  
(c) Spremenite ( če je to izvedljivo) svetlost prikazovalnika z najve čje vrednosti, dokler ni najnižja stopnja 
svetilnosti, ozna čena s črno vrstico, komaj še vidna (standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-3K).  
(d) Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 
voltov) polje, ki zavzema 80 % slike.  
(e) Prilagajajte ostrino, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost: 100 cd/m  2 .SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/43  
( 6 ) Ustrezne vrednosti za zaslone s samo digitalnim vmesnikom, ki ustrezajo svetlosti slike (0 do 0,7 volta), so: 0 voltov ( črna) = nastavitev 
0, 0,1 volta (najtemnejši odtenek analogne sive) = 36 digitalna siva, 0,7 volta (popolnoma bela analogna) = 255 digitalna siva;  
upoštevajte, da bodo prihodnje specifikacije digitalnega vmesnika ta spekter morda razširile, v vsakem primeru pa 0 voltov vedn o 
ustreza črni, najvišja vrednost pa beli, pri čemer 0,1 volta ustreza eni sedmini najve čje vrednosti.
(f) Izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. ( Če je najve čja svetilnost prikazovalnika 
manjša od zgoraj predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najve čjo svetilnost in o vrednoti poro ča EPA ali 
Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša 
svetilnost prikazovalnika ve čja od predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najmanjšo svetilnost in o vrednosti 
poro ča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.)  
(g) O vrednosti svetilnosti je treba poro čati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano 
preskusno dokumentacijo.  
9. Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni ve č potrebna.  
10. Nastavite merilno obmo čje na merilniku mo či. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem 
(vrh I/efektivna vrednost I), mora biti ve čji od od čitka vršnega toka z osciloskopa.  
11. Po čakajte, da se od čitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika od čitajte dejansko mo č v vatih. Šteje se, da so 
meritve stabilne, če od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glejte Nastavitev 
proizvoda za preskus, oddelek I, Stabilnost.)  
12. Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpi čne prikazane slikovne pike) za 
izra čun slikovnih pik/vat.  
C.  Na čin mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)  
1. Ob zaklju čku preskusa na čina delovanja se za čne preskus na čina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda 
prilagoditve skupaj z zaporedjem dražljajev, ki so potrebni, da se doseže na čin mirovanja. Vklopite vso preskusno 
opremo in nastavite ustrezno obmo čje delovanja.  
2. Prikazovalnik mora biti v na činu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni od čitki. Šteje se, da so meritve stabilne, 
če od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v 
na činu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.  
3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna 
povpre čna vrednost (brez vrhov in trenutne mo či). Če ima naprava razli čne na čine mirovanja, ki se izbirajo 
ro čno, je treba meritev opraviti v na činu, v katerem je poraba najve čja. Če se na čini preklapljajo samodejno, 
mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povpre čje, ki vklju čuje vse na čine.  
D.  Na čin izklopa (izklopljen prikazovalnik)  
1. Ob zaklju čku preskusa na čina mirovanja se za čne preskus na čina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do 
katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dražljajev, ki so 
potrebni, da se doseže na čin izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno obmo čje delovanja.  
2. Prikazovalnik mora biti v na činu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni od čitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če 
od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v 
na činu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.  
3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna 
povpre čna vrednost (brez vrhov in trenutne mo či). 
E. Sporo čanje rezultatov  
Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poro čanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, 
kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za proizvod.  
2. Preskusna metoda za prikazovalnike z nespremenljivo lo čljivostjo  Brez  privzeto omogo čenega samodejnega 
prilagajanja osvetlitve:  
A.  Preskusni pogoji, naprave in nastavitev  
Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih 
specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus proizvodov ter Nastavitev proizvoda za preskus.SL  L 63/44 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
B.  Na čin delovanja  
1. Preskusni vzorec priklju čite na vti čnico ali vir energije in preskusno opremo.  
2. Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco.  
3. Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.  
4. Nastavite preskusno enoto na na čin delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju 
preskusne enote.  
5. UUT naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).  
6. Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glejte Nastavitev proizvoda za preskus, oddelek G, Lo čljivost in 
frekvenca osveževanja).  
7. (Glejte Pogoji in naprave za preskus proizvodov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in oddelek E, 
Temnica).  
8. Nastavite velikost in svetilnost na naslednji na čin:  
(a) Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, 
od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 voltov). 1 Stopnje vhodnih signalov so skladne s 
standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), razli čica 1.0, sprememba 2.0, december 2002.  
(b) Pri najve čji svetlosti in ostrini slike tehnik preveri, ali je mogo če razlo čiti vsaj bele in sive, skoraj bele 
odtenke. Če belih odtenkov in sivih, ki so skoraj beli, ni mogo če razlo čiti, potem se ostrina prilagaja do 
stopnje, na kateri je te odtenke mogo če razlo čiti.  
(c) Tehnik nato prikaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma 
belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike.  
(d) Tehnik prilagaja osvetlitev, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost:  
Proizvod  Cd/m  2 
Resolucija 1,1 milijona slikovnih pik ali manj  175  
Resolucija ve č kot 1,1 milijona slikovnih pik  200  
izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. ( Če je najve čja svetilnost prikazovalnika 
manjša od predpisane svetilnosti v zgornji preglednici, tehnik uporabi najve čjo svetilnost in o vrednosti 
poro ča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je 
najmanjša svetilnost prikazovalnika ve čja od predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najmanjšo svetilnost in o 
vrednosti poro ča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.)  
(e) O vrednosti svetilnosti je treba poro čati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano 
preskusno dokumentacijo.  
9. Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni ve č potrebna.  
10. Nastavite merilno obmo čje na merilniku mo či. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem 
(vrh I/efektivna vrednost I), mora biti ve čji od od čitka vršnega toka z osciloskopa.  
11. Po čakajte, da se od čitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika od čitajte dejansko mo č v vatih. Šteje se, da so 
meritve stabilne, če od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glejte Nastavitev 
proizvoda za preskus, oddelek I, Stabilnost.)SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/45
12. Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpi čne prikazane slikovne pike) za 
izra čun slikovnih pik/vat.  
C.  Na čin mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)  
1. Ob zaklju čku preskusa na čina delovanja se za čne preskus na čina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda 
prilagoditve skupaj z zaporedjem dražljajev, ki so potrebni, da se doseže na čin mirovanja. Vklopite vso preskusno 
opremo in nastavite ustrezno obmo čje delovanja.  
2. Prikazovalnik mora biti v na činu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni od čitki. Šteje se, da so meritve stabilne, 
če od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v 
na činu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.  
3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna 
povpre čna vrednost (brez vrhov in trenutne mo či). Če ima naprava razli čne na čine mirovanja, ki se izbirajo 
ro čno, je treba meritev opraviti v na činu, v katerem je poraba najve čja. Če se na čini preklapljajo samodejno, 
mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povpre čje, ki vklju čuje vse na čine.  
D.  Na čin izklopa (izklopljen prikazovalnik)  
1. Ob zaklju čku preskusa na čina mirovanja se za čne preskus na čina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do 
katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dražljajev, ki so 
potrebni, da se doseže na čin izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno obmo čje delovanja.  
2. Prikazovalnik mora biti v na činu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni od čitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če 
od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v 
na činu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.  
3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna 
povpre čna vrednost (brez vrhov in trenutne mo či). 
E. Sporo čanje rezultatov  
Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poro čanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, 
kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za proizvod.  
3. Preskusna metoda za prikazovalnike z nespremenljivo lo čljivostjo s privzeto omogo čenim samodejnim 
prilagajanjem osvetlitve:  
A.  Preskusni pogoji, naprave in nastavitev  
Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih 
specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus proizvodov ter Nastavitev proizvoda za preskus.  
B.  Na čin delovanja  
1. Preskusni vzorec priklju čite na vti čnico ali vir energije in preskusno opremo.  
2. Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco.  
3. Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.  
4. Nastavite preskusno enoto na na čin delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju 
preskusne enote.  
5. UUT naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).  
6. Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glejte Nastavitev proizvoda za preskus, oddelek G, Lo čljivost in 
frekvenca osveževanja).  
7. Nastavite merilno obmo čje na merilniku mo či. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem 
(vrh I/efektivna vrednost I), mora biti ve čji od od čitka vršnega toka z osciloskopa.SL  L 63/46 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
8. Za izra čun najve čje porabe energije v na činu delovanja za prikazovalnike, ki so dobavljeni s privzeto omogo čenim 
samodejnim prilagajanjem osvetlitve, se uporablja naslednji nadomestni preskusni postopek. Pri tem preskusnem 
postopku je dobra osvetlitev okolja nastavljena na 300 luksov, medtem ko je slaba osvetlitev okolja nastavljena na 
0 luksov na naslednji na čin:  
(a) Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 300 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje 
osvetlitve okolja.  
(b) Po čakajte, da se od čitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika od čitajte dejansko mo č dobre osvetlitve 
okolja, Ph, v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v 
obdobju treh minut. (Glejte Nastavitev proizvoda za preskus, oddelek I, Stabilnost.)  
(c) Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 0 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje 
osvetlitve okolja.  
(d) Po čakajte, da se od čitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika od čitajte dejansko mo č slabe osvetlitve 
okolja, Pl, v vatih.  
(e) Povpre čno porabo energije v na činu delovanja izra čunajte po ena čbi iz oddelka 3.A.3. specifikacije, Prikazo ­
valniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve, stran 7.  
9. Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpi čne prikazane slikovne pike) za 
izra čun slikovnih pik/vat.  
C.  Na čin mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)  
1. Ob zaklju čku preskusa na čina delovanja se za čne preskus na čina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda 
prilagoditve skupaj z zaporedjem dražljajev, ki so potrebni, da se doseže na čin mirovanja. Vklopite vso preskusno 
opremo in nastavite ustrezno obmo čje delovanja.  
2. Prikazovalnik mora biti v na činu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni od čitki. Šteje se, da so meritve stabilne, 
če od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v 
na činu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.  
3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna 
povpre čna vrednost (brez vrhov in trenutne mo či). Če ima naprava razli čne na čine mirovanja, ki se izbirajo 
ro čno, je treba meritev opraviti v na činu, v katerem je poraba najve čja. Če se na čini preklapljajo samodejno, 
mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povpre čje, ki vklju čuje vse na čine.  
D.  Na čin izklopa (izklopljen prikazovalnik)  
1. Ob zaklju čku preskusa na čina mirovanja se za čne preskus na čina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do 
katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dražljajev, ki so 
potrebni, da se doseže na čin izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno obmo čje delovanja.  
2. Prikazovalnik mora biti v na činu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni od čitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če 
od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v 
na činu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.  
3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna 
povpre čna vrednost (brez vrhov in trenutne mo či). 
E. Sporo čanje rezultatov  
Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poro čanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, 
kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za proizvod.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/47
Dodatek 2  
Preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vklju čno 60 palcev  
Navodila za uporabo tega dokumenta  
V tem dokumentu so opisani preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vklju čno 60 palcev 
(„veliki prikazovalniki“) za izpolnjevanje zahtev programa ENERGY STAR za prikazovalnike, razli čica 5.0. Postopki se 
uporabijo za dolo čitev porabe energije enote, ki se preskuša (unit under test, UUT), v na činu delovanja, mirovanja in 
izklopa.  
Preglednica 1 : Preskusni postopki za merjenje na činov delovanja  
Zahteva v specifikaciji  Preskusni protokol  Vir  
Na čin delovanja  IEC 62087, izdaja 2.0: Metode merjenja porabe energije 
avdio, video in sorodne opreme, oddelek 11, „Pogoji za 
merjenje televizijskih sprejemnikov v (povpre čnem) na činu 
delovanja“.  www.iec.ch  
1.  Preskusni pogoji, naprave in nastavitev  
Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih 
specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus proizvodov ter Nastavitev proizvoda za preskus.  
2.  Merjenje mo či v na činu delovanja, mirovanja in izklopa  
A.  Na čin delovanja (Navodila za izvajanje standarda IEC 62087)  
Spodaj so navedena navodila za uporabo standarda IEC 62087, izdaja 2.0, za merjenje mo či velikih prikazovalnikov 
v na činu delovanja. Za dolo čitev izpolnjevanja zahtev za ENERGY STAR se uporabljajo naslednje izjeme in pojasnila.  
1. To čnost stopenj vhodnih signalov: v oddelku 11.4.12, „To čnost stopenj vhodnih signalov“, so izvajalci preskusov 
opozorjeni, da morajo biti video vnosi v okviru ± 2 % referen čnih belih in črnih stopenj. V oddelku B.2 Priloge B, 
„Opombe za merjenja mo či televizijskih sprejemnikov v (povpre čnem) na činu delovanja“, je opisana pomembnost 
to čnosti vhodnega signala. EPA in Evropska komisija izpostavljata, da je pomembno uporabljati to čne/umerjene 
video vnose med preskušanjem na čina delovanja, in spodbujata izvajalce preskusov, da uporabijo vhode HDMI, 
kadar koli je mogo če. 
2. Dejanski faktor mo či: zaradi ve čje ozaveš čenosti o pomembnosti kakovosti mo či morajo partnerji ozna čiti 
dejanski faktor mo či svojih prikazovalnikov med meritvami v na činu delovanja.  
3. Uporaba preskusnih gradiv za preskušanje: za merjenje povpre čne porabe energije v na činu delovanja morajo 
partnerji meriti „Po_broadcast“ (povpre čna poraba energije v na činu delovanja v vatih), kot je navedeno v oddelku 
11.6.1, „(Povpre čno) preskušanje na čina delovanja z dinami čnim video signalom radiofuzijskih vsebin“.  
4. Preskušanje s tovarniškimi privzetimi nastavitvami: pri merjenju porabe energije velikih prikazovalnikov v na činu 
delovanja EPA in Evropsko komisijo zanima zlasti zajemanje porabe energije proizvodov, kot so dobavljeni iz 
tovarne. Prilagoditve slike, ki jih je treba izvesti pred preskusom porabe energije v na činu delovanja, je treba izvesti 
v skladu z oddelkom 11.4.8, „Prilagoditve slike“, če je to ustrezno.  
V oddelku 11.4.8 je navedeno: „Ostrina in svetlost televizijskega sprejemnika ter osvetlitev ozadja, če obstaja, se 
nastavijo, kot jih je tovarniško prilagodil proizvajalec za kon čnega uporabnika. Če je treba na čin nastavitve izbrati 
ob prvem vklopu, se izbere ‚standardni na čin‘ ali enakovreden na čin. Če ‚standardni na čin‘ ali enakovreden na čin 
ne obstaja, se izbere prvi na čin s seznama v zaslonskem meniju. Na čin, uporabljen med preskusom, se opiše v 
poro čilu. ‚Standardni na čin‘ je opredeljen kot ‚na čin, ki ga priporo ča proizvajalec za splošno doma čo uporabo‘“.  
Za proizvode, ki so dobavljeni z obveznim menijem, iz katerega je treba ob prvem vklopu izbrati na čin, v katerem 
bo proizvod deloval, je v oddelku 11.4.8 navedeno, da je treba preskušanje izvesti v „standardnem na činu“.  
Informacije, da proizvod izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR v posebni nastavitvi in da je to nastavitev, s katero 
bo dosežen prihranek energije, bodo vklju čene v embalažo proizvoda in objavljene na spletni strani partnerja, kjer 
so navedene informacije o modelu.  
5. Preskušanje prikazovalnikov s samodejnim prilagajanjem osvetlitve: pri tem preskusnem postopku je dobra 
osvetlitev okolja nastavljena na 300 luksov, medtem ko je slaba osvetlitev okolja nastavljena na 0 luksov na 
naslednji na čin:SL  L 63/48 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
(a) Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 300 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje 
osvetlitve okolja.  
(b) Porabo energije pri dobri osvetlitvi okolja v na činu delovanja, Ph, merite, kot je navedeno v oddelku 11.6.1, 
„(Povpre čno) preskušanje na čina delovanja z dinami čnim video signalom radiofuzijskih vsebin“.  
(c) Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 0 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje 
osvetlitve okolja.  
(d) Porabo energije pri slabi osvetlitvi okolja v na činu delovanja, Pl, merite, kot je navedeno v oddelku 11.6.1, 
„(Povpre čno) preskušanje na čina delovanja z dinami čnim video signalom radiofuzijskih vsebin“.  
(e) Povpre čno porabo energije v na činu delovanja izra čunajte po ena čbi iz oddelka 3.A.3. specifikacije, Prikazo ­
valniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve, stran 7.  
B.  Na čin mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)  
1. Ob zaklju čku preskusa na čina delovanja se za čne preskus na čina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda 
prilagoditve skupaj z zaporedjem dražljajev, ki so potrebni, da se doseže na čin mirovanja. Vklopite vso preskusno 
opremo in nastavite ustrezno obmo čje delovanja.  
2. Prikazovalnik mora biti v na činu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni od čitki. Šteje se, da so meritve stabilne, 
če od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v 
na činu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.  
3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna 
povpre čna vrednost (brez vrhov in trenutne mo či). Če ima naprava razli čne na čine mirovanja, ki se izbirajo ro čno, 
je treba meritev opraviti v na činu, v katerem je poraba najve čja. Če se na čini preklapljajo samodejno, mora biti čas 
merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povpre čje, ki vklju čuje vse na čine.  
C.  Na čin izklopa (izklopljen prikazovalnik)  
1. Ob zaklju čku preskusa na čina mirovanja se za čne preskus na čina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do 
katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dražljajev, ki so 
potrebni, da se doseže na čin izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno obmo čje delovanja.  
2. Prikazovalnik mora biti v na činu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni od čitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če 
od čitana vatna mo č ne odstopa za ve č kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v 
na činu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.  
3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna 
povpre čna vrednost (brez vrhov in trenutne mo či). 
4. Sporo čanje rezultatov: Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poro čanje o rezultatih preskusa 
EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za proizvod.  
3.  Merjenje svetilnosti  
Ko je preskus v skladu s standardom IEC izveden in poraba energije zabeležena, tehnik izmeri svetilnost proizvoda 
po spodaj navedeni metodologiji. Upoštevajte, da tehnik ne sme spremeniti nastavitev proizvoda, ki so bile nasta ­
vljene med preskusom porabe energije.  
1. Z uporabo stati čne preskusne slike z video signalom s tremi stolpci (LTL), navedene v oddelku 11.5 standarda IEC 
62087, izmerite središ čno in osno svetilnost prikazovalnika v skladu s standardom za meritve prikazovalnikov z 
ravnimi zasloni VESA, razli čica 2.0, oddelek 301-2H.  
2. Prek orodja OPS poro čajte o izmerjeni vrednosti svetilnosti v kandelah na kvadratni meter (cd/m2), zaokroženih 
na najbližje celo število.  
3. Vse meritve svetilnosti je treba izvesti v skladu z zgoraj navedenimi preskusnimi pogoji za velike prikazovalnike. 
Merjenje svetilnosti je treba izvesti zlasti pri nastavitvah prikazovalnika, s katerimi je dobavljen iz tovarne. Pri 
proizvodih z obveznim menijem je treba meritve izvesti v standardnem ali doma čem na činu.  
III. SPECIFIKACIJE ZA OPREMO ZA PRESLIKOVANJE  
A.  Opredelitve  
Proizvodi  
1. Kopirni stroj: Komercialno dostopen proizvod za preslikovanje, katerega edina funkcija je izdelovanje kopij na 
papirju iz izvirnikov na papirju. Naprava mora biti opremljena za elektri čno napajanje iz vti čnice ali iz podatkovne 
ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema proizvode, ki se tržijo kot kopirni stroji ali nadgradljivi digitalni 
kopirni stroji.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/49
2. Digitalni razmnoževalnik: Komercialno dostopen proizvod za preslikovanje, ki se na trgu prodaja kot popolnoma 
samodejni razmnoževalni sistem z metodo matri čnega razmnoževanja s funkcionalnostjo digitalne reprodukcije. 
Naprava mora biti opremljena za elektri čno napajanje iz vti čnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta 
opredelitev zajema proizvode, ki se tržijo kot digitalni razmnoževalniki.  
3. Telefaks: Komercialno dostopen proizvod za preslikovanje, katerega osnovne naloge so od čitavanje papirnega 
izvirnika za elektronski prenos oddaljeni enoti in sprejemanje podobnih elektronskih prenosov za izdelovanje 
izhodnega izpisa. Elektronski prenos se izvaja predvsem preko javnega telefonskega sistema, lahko pa tudi preko 
ra čunalniškega omrežja ali interneta. Proizvod je zmožen izdelati tudi kopije na papirju. Naprava mora biti oprem ­
ljena za elektri čno napajanje iz vti čnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema proizvode, ki 
se tržijo kot faksi.  
4. Frankirni stroj: Komercialno dostopen proizvod za preslikovanje, ki frankira poštne pošiljke. Naprava mora biti 
opremljena za elektri čno napajanje iz vti čnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema 
proizvode, ki se tržijo kot frankirni stroji.  
5. Ve čnamenska naprava: Komercialno dostopen proizvod za preslikovanje, ki je fizi čno združena naprava ali sestav 
funkcionalno združenih sestavnih delov, ki opravlja dve ali ve č glavnih funkcij: kopiranje, tiskanje ali faksiranje. 
Funkcija kopiranja, kot je opisana v tej opredelitvi, se šteje za razli čno od priro čnega kopiranja posameznih listov, ki 
ga nudijo faksi. Naprava mora biti opremljena za elektri čno napajanje iz vti čnice ali iz podatkovne ali omrežne 
povezave. Ta opredelitev zajema proizvode, ki se tržijo kot ve čnamenske naprave.  
Opomba: Če ve čnamenska naprava ni fizi čno združena enota, temve č sestav funkcionalno združenih delov, mora 
proizvajalec potrditi, da bo ob pravilni namestitvi pri uporabniku vsota porab energije vseh delov ve čnamenske 
naprave, ki sestavljajo osnovno enoto, dosegla ravni, navedene v oddelku C, da se lahko ve čnamenska naprava 
kvalificira za ENERGY STAR.  
6. Tiskalnik: Komercialno dostopen proizvod za preslikovanje, ki služi kot izhodna izpisna enota, ki lahko prejema 
podatke od ra čunalnika posameznega uporabnika ali ra čunalnikov v omrežju ali drugih vhodnih enot (npr. digi ­
talnih kamer). Naprava mora biti opremljena za elektri čno napajanje iz vti čnice ali iz podatkovne ali omrežne 
povezave. Ta opredelitev zajema proizvode, ki se tržijo kot tiskalniki, vklju čno s tiskalniki, ki jih je mogo če 
nadgraditi v ve čnamenske naprave.  
7. Opti čni bralnik: Komercialno dostopen proizvod za preslikovanje, ki deluje kot elektroopti čna naprava za pretvorbo 
informacij v elektronske slike, ki jih je mogo če shraniti, urejati, pretvarjati ali prenašati predvsem v okolju osebnih 
ra čunalnikov. Naprava mora biti opremljena za elektri čno napajanje iz vti čnice ali iz podatkovne ali omrežne 
povezave. Ta opredelitev zajema proizvode, ki se tržijo kot opti čni bralniki.  
Tehnologije ozna čevanja  
8. Neposredna termi čna (NT): Tehnologija ozna čevanja, ki sliko prenese tako, da med prehodom čez segreto tiskalno 
glavo na prevle čen medij zapiše pike. Proizvodi s to tehnologijo ne uporabljajo trakov.  
9. Sublimacija barve (SB): Tehnologija ozna čevanja, kjer se slike tvorijo z nanašanjem (sublimiranjem) barve na tiskarski 
medij na podlagi koli čine energije, ki so jih prenesli grelni elementi.  
10. Elektrofotografija (EF): Tehnologija ozna čevanja, za katero je zna čilna razsvetljava razvijalne enote v vzorcu, ki 
predstavlja zaželeno kopijo slike preko svetlobnega vira, razvoj slike z delci tonerja z uporabo skrite podobe na 
razvijalni enoti za dolo čitev prisotnosti ali odsotnosti tonerja na dani lokaciji, prenos tonerja na kon čni tiskani 
dokument in taljenje, zaradi česar postane zaželena kopija na papirju trajna. Vrste EF vklju čujejo laser, LED in LCD. 
Barvna elektrofotografija se od enobarvne EF razlikuje v tem, da so pri dolo čenem proizvodu v dolo čenem času na 
voljo tonerji z vsaj tremi razli čnimi barvami. Dve vrsti barve tehnologije EF sta opredeljeni spodaj:  
11. Vzporedna barvna EF: Tehnologija ozna čevanja, ki za pove čevanje najve čje hitrosti barvnega tiskanja uporablja ve č 
svetlobnih virov in ve č fotokonduktorjev.  
12. Serijska barvna EF: Tehnologija ozna čevanja, ki za ve čbarvni izpis uporablja en sam fotokonduktor na serijski na čin 
ter ve č svetlobnih virov.SL  L 63/50 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
13. Vtiskovanje: Tehnologija ozna čevanja, za katero je zna čilno, da se zaželena kopija slike na papirju izdela s prenosom 
barvila s „traku“ na medij preko postopka vtiskovanja. Dve vrsti tehnologije vtiskovanja sta vtiskovanje v obliki pike 
in vtiskovanje v polni obliki.  
14. Brizgalno tiskanje (BT): Tehnologija ozna čevanja, kjer se slike oblikujejo z nanašanjem barvila v majhnih kapljicah 
neposredno na tiskalni medij na matri čni na čin. Barvno brizgalno tiskanje se od enobarvnega razlikuje v tem, da je v 
dolo čenem času v enem proizvodu na voljo ve č kot eno barvilo. Tipi čne vrste brizgalnega tiskanja vklju čujejo 
piezoelektri čno brizgalno tiskanje, BT sublimacijo in toplotno brizgalno tiskanje.  
15. Visoko zmogljivo BT: Tehnologija ozna čevanja z BT v visoko zmogljivih poslovnih aplikacijah, ki navadno upora ­
bljajo elektrofotografsko tehnologijo ozna čevanja. Visoko zmogljivo BT se od obi čajnega BT razlikuje po šobnih 
matricah, ki obsegajo širino strani, in/ali po zmožnosti, da se črnilo na medijih suši prek dodatnih mehanizmov 
ogrevanja.  
16. Trdno črnilo (T Č): Tehnologija ozna čevanja, kjer je črnilo pri sobni temperaturi v trdni obliki, ko je segreto na 
brizgalno temperaturo pa teko če. Prenos na medij je lahko neposreden, najpogosteje pa se najprej izvede na vmesen 
boben ali trak, nato pa se ofsetno stiska na medij.  
17. Matrica: Tehnologija ozna čevanja, ki prenaša slike na tiskalni medij z matrice, ki se nahaja okoli črnilnega valja.  
18. Toplotni prenos (TP): Tehnologija ozna čevanja, kjer je zaželena kopija slike na papirju oblikovana tako, da se na 
tiskalni medij na matri čni na čin neposredno nanašajo majhne kapljice trdnega barvila (obi čajno obarvanega voska) v 
stopljenem/teko čem stanju. Toplotni prenos se od brizgalnega tiskanja razlikuje v tem, da je črnilo pri sobni 
temperaturi v trdnem stanju in ob prisotnosti toplote postane teko če. 
Na čini delovanja, dejavnosti in porabe energije  
19. Aktivno: Stanje porabe, ko je proizvod priklju čen na vir energije in aktivno proizvaja izpise ter opravlja katero 
izmed drugih glavnih nalog.  
20. Samodejno dvostransko delovanje: Zmožnost kopirnega stroja, faksa, ve čnamenske naprave ali tiskalnika, da slike 
samodejno kopira na obe strani izhodnega lista papirja, ne da bi bila kot vmesni korak potrebna ro čna upravljanje 
izhodnega lista papirja. Primera takega kopiranja sta dvostransko kopiranje z enostranskega izvirnika in dvostransko 
kopiranje z dvostranskega izvirnika. Proizvod se šteje kot opremljen s samodejnim dvostranskim delovanje, če 
model vklju čuje ves pribor, potreben za izpolnjevanje zgornjih pogojev.  
21. Privzeti zakasnilni čas: Čas, ki ga nastavi proizvajalec pred dostavo uporabniku in ki dolo ča, kdaj bo proizvod prešel 
v na čin nizke porabe (npr. na čin mirovanja, na čin izklopa) po zaklju čku glavne naloge.  
22. Izklop: Stanje porabe, v katerega proizvod preide, potem ko je bil ro čno ali samodejno izklopljen, vendar je še 
vedno priklopljen in povezan z elektri čni omrežjem. Naprava zapusti ta na čin, ko zazna vnos, na primer ro čno 
stikalo za vklop ali ura, in naprava preide v na čin stanja pripravljenosti. Kadar je to stanje posledica ro čnega posega 
uporabnika, se pogosto imenuje ro čni izklop, kadar pa je stanje posledica samodejnega ali predhodno dolo čenega 
dražljaja (npr. zakasnilni čas ali ura), se stanje pogosto imenuje samodejni izklop.  
23. Pripravljenost: Stanje, ko proizvod ne opravlja nobene naloge, je dosegel obratovalno stanje, še ni prešel v katerega 
izmed na činov nizke porabe in lahko preide v aktivni na čin z minimalno zakasnitvijo. V tem na činu je mogo če 
omogo čiti vse funkcije proizvoda in proizvod se mora vrniti v aktivni na čin tako, da se odzove na vse morebitne 
možnosti vnosa, ki so vgrajene v proizvodu. Morebitni vnosi vklju čujejo zunanje elektri čne dražljaje (npr. dražljaje iz 
omrežja, klic faksa ali daljinsko upravljanje) in neposredne fizi čne posege (npr. sprožitev fizi čnega stikala ali gumba).  
24. Mirovanje: Stanje zmanjšane porabe, v katerega preide ra čunalnik po obdobju nedejavnosti. Poleg samodejnega 
prehoda v na čin mirovanja lahko ra čunalnik v ta na čin preide tudi 1) ob uporabnikovi časovni nastavitvi, 2) 
nemudoma kot posledica uporabnikovega ro čnega posega, ne da bi se dejansko izklju čil ali 3) preko drugih, 
samodejno doseženih na činov, ki so povezani z uporabnikovim ravnanjem. V tem na činu je mogo če omogo čiti 
vse funkcije proizvoda in proizvod mora vstopiti v aktivni na čin tako, da se odzove na vse morebitne možnosti 
vnosa, ki so vgrajene v proizvodu. Lahko pa pride do zakasnitve. Morebitni vnosi vklju čujejo zunanje elektri čne 
dražljaje (npr. dražljaje iz omrežja, klic faksa ali daljinsko upravljanje) in neposredne fizi čne posege (npr. sprožitev 
fizi čnega stikala ali gumba). Proizvod mora biti v na činu mirovanja povezan z omrežjem, iz katerega preide samo, 
če je to potrebno.  
Opomba: Kadar partnerji poro čajo o podatkih in ustreznih proizvodih, ki lahko v na čin mirovanja preidejo na ve č 
na činov, se sklicujejo na raven mirovanja, ki se jo doseže samodejno. Če je proizvod zmožen samodejno preiti v ve č 
zaporednih ravni mirovanja, lahko proizvajalec izbere, katero od teh ravni bo uporabil za kvalifikacijo; v vsakem 
primeru pa mora privzeti zakasnilni čas ustrezati ravni, pri kateri se uporablja.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/51
25. Stanje pripravljenosti: Na čin najnižje porabe energije, ki ga uporabnik ne more izklopiti (vplivati nanj) in lahko traja 
nedolo čen čas, ko je ra čunalniški monitor povezan z glavnim virom elektri čne energije in se uporablja v skladu z 
navodili proizvajalca (  7 ). Pri stanju pripravljenosti proizvod porablja najmanj energije.  
Opomba: Pri opremi za preslikovanje se v skladu s temi specifikacijami na čin stanja pripravljenosti oziroma na čin z 
najnižjo porabo energije obi čajno pojavi v na činu izklopa, pojavi pa se lahko tudi v na činu stanja pripravljenosti ali 
mirovanja. Proizvod ne more zapustiti na čina stanja pripravljenosti in dose či stanja nizke porabe, če ni fizi čno 
izklopljen iz glavnega elektri čnega omrežja kot posledica ro čnega upravljanja.  
Formati velikosti proizvoda  
26. Veliki format: Proizvodi, opredeljeni kot proizvodi za veliki format, vklju čujejo tiste, ki uporabljajo predvsem medije 
velikosti A2 ali ve čje, vklju čno s tistimi, namenjenimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini 406 
milimetrov (mm) ali ve č. Proizvodi za veliki format so lahko zmožni tiskati tudi na medije standardne velikosti 
ali malega formata.  
27. Majhen format: Proizvodi, opredeljeni kot proizvodi za majhen format, vklju čujejo tiste, namenjene za delo z mediji 
manjših velikosti od standardnih (npr. A6, 4 ″ × 6 ″, mikrofilm), vklju čno s tistimi, namenjenimi za delo z mediji z 
nepretrgano obliko pri širini, manjši od 210 mm.  
28. Standardni: Proizvodi, opredeljeni kot proizvodi za standardni format, vklju čujejo tiste, namenjene za delo z mediji 
standardne velikosti (npr. pismo, knjiga, A3, A4 in B4), vklju čno s tistimi, namenjenimi za delo z mediji z 
nepretrgano obliko pri širini med 210 mm in 406 mm. Proizvodi za standardne velikosti so lahko zmožni tiskati 
tudi na medije majhnega formata.  
Dodatni pojmi  
29. Pribor: Kos dodatne opreme, ki ni nujen za delovanje osnovne enote, vendar ga je mogo če dodati pred dobavo ali 
po njej za dodajanje funkcij. Pribor se lahko prodaja lo čeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovno 
napravo kot del kompleta ali konfiguracije.  
30. Osnovni proizvod: Standardni model, ki ga dobavi proizvajalec. Če so modeli proizvodov na voljo v razli čnih 
izvedbah, je osnovni proizvod najosnovnejša izvedba modela, ki ima najmanjše število razpoložljivih funkcij. 
Funkcionalne komponente ali pribor, ki so na voljo kot dodatna in ne kot standardna oprema, se ne štejejo za 
del osnovnega proizvoda.  
31. Nepretrgana oblika: Proizvodi, ki so opredeljeni kot proizvodi z nepretrgano obliko, vklju čujejo tiste, ki ne upora ­
bljajo rezanih velikosti medija in so namenjeni za uporabo v ve čjih industrijah, npr. za tiskanje črtnih kod, nalepk, 
ra čunov, tovornih listov, faktur, letalskih vozovnic ali trgovskih oznak.  
32. Digitalni čelni strežnik: Funkcionalno združen strežnik, ki gosti druge ra čunalnike in aplikacije ter deluje kot 
vmesnik za opremo za preslikovanje. DFE omogo ča ve čjo funkcionalnost proizvoda za preslikovanje. DFE je 
opredeljen kot:  
DFE tipa 1: DFE, ki svoj enosmerni tok črpa iz lastne (notranje ali zunanje) napajalne enote izmeni čnega toka, ki je 
lo čena od napajalne enote, ki napaja opremo za preslikovanje. Tak DFE lahko izmeni čni tok črpa neposredno iz 
zidne vti čnice ali iz napajalne enote z izmeni čnim tokom, povezane z notranjo napajalno enoto proizvoda za 
preslikovanje.  
DFE tipa 2: DFE, ki svoj enosmerni tok črpa iz iste napajalne enote kot oprema za preslikovanje, s katero deluje. 
DFE tipa 2 mora imeti ploš čo ali sklop z lo čeno predelovalno enoto, ki je zmožna z delovanjem prek omrežja in jo 
je mogo če fizi čno sneti, izolirati ali onemogo čiti z uporabo obi čajnih inženirskih praks, da se omogo či izvajanje 
meritev mo či. 
DFE nudi tudi vsaj tri izmed naslednjih naprednih funkcij:  
(a) povezava z omrežjem v razli čnih okoljih;  
(b) funkcija poštnega predala;  
(c) upravljanje vrstice stanja;  
(d) upravljanje naprave (npr. zbujanje opreme za preslikovanje iz na čina zmanjšane porabe);  
(e) napreden grafi čni uporabniški vmesnik;SL  L 63/52 Uradni list Evropske unije 6.3.2013  
( 7 ) IEC 62301 – Elektri čni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti 2005.
(f) zmožnost sprožiti komunikacijo z drugimi strežniki in ra čunalniki (npr. od čitavanje do e-pošte, iskanje odda ­
ljenih poštnih nabiralnikov za opravila) ali  
(g) zmožnost naknadne obdelave strani (npr. preureditev strani pred tiskanjem).  
33. Funkcionalni seštevalnik: Standardna funkcija proizvoda, ki doda funkcionalnost osnovnemu markirnemu stroju 
opreme za preslikovanje. Del specifikacij, ki se nanaša na na čin delovanja, vsebuje dodatne podpore mo či za 
dolo čene funkcionalne seštevalnike. Primeri funkcionalnih seštevalnikov vklju čujejo brezži čne vmesnike in zmožnost 
od čitavanja.  
34. Pristop na čina delovanja: Metoda preskušanja in primerjanja porabe energije opreme za preslikovanje, ki se osre ­
doto ča na porabo energije proizvoda v razli čnih na činih nizke porabe. Klju čno merilo, ki ga uporablja ta pristop, so 
porabe v na činih nizke porabe, merjene v vatih (W). Podrobnejše informacije so na voljo v oddelku „Preskusni 
postopek na čina delovanja ustrezne opreme za preslikovanje ENERGY STAR“ na naslovu www.energystar.gov/ 
products.  
35. Markirni stroj: Zelo osnovni stroj proizvoda za preslikovanje, ki poganja izdelavo slik tega proizvoda. Brez dodatnih 
funkcijskih komponent markirni stroj ne more pridobiti podatkov za obdelavo in je zato nefunkcionalen. Markirni 
stroj je pri zmožnosti komunikacije in obdelave slik odvisen od funkcijskega seštevalnika.  
36. Model: Oprema za preslikovanje, ki se prodaja ali trži pod lastno številko modela ali lastnim tržnim imenom. Model 
je lahko sestavljen iz osnovne enote ali osnovne enote in pribora.  
37. Hitrost proizvoda: Sliki na minuto (s/min) za proizvode za standardne velikosti v splošnem ustreza ena stran A4 ali 
8,5 ″ × 11 ″, ki je tiskana/kopirana/od čitana na eni strani lista papirja v minuti. Če se najvišji navedeni hitrosti pri 
proizvajanju slik na papirju A4 ali 8,5 ″ × 11 ″ razlikujeta, se uporablja ve čja hitrost.  
— Pri frankirnih strojih je obdelana poštna pošiljka v minuti enaka poštni pošiljki v minuti (pp/min).  
— Pri proizvodih za majhne formate je ena tiskana/kopirana/od čitana stran velikosti A6 ali 4 ″ × 6 ″ na eni strani 
lista papirja enaka 0,25 s/min.  
— Pri proizvodih za veliki format je ena stran A2 enaka 4 s/min, ena stran A0 pa je enaka 16 s/min.  
— Pri proizvodih za nepretrgano obliko, kategoriziranih kot proizvodi za majhen format, veliki format ali stan ­
dardno velikost, se hitrost tiskanja pridobi iz najvišje oglaševane hitrosti preslikovanja v metrih na minuto v 
skladu s spodaj navedeno pretvorbo:  
X s/min = 16 × [najve čja širina medijev (v metrih) × najve čja hitrost preslikave (dolžina v metrih/minuto)]  
V vseh primerih se pretvorjena hitrost v s/min zaokroži na najbližje celo število (npr. 14,4 s/min se zaokroži na 
14,0; 14,5 s/min se zaokroži na 15 s/min).  
Za dodelitev oznake ENERGY STAR morajo proizvajalci sporo čiti hitrost proizvoda v skladu z dolo čanjem pred ­
nostnih funkcij, navedenimi spodaj:  
— Hitrost tiskanja, razen če proizvod ne more izvajati funkcije tiskanja; v tem primeru  
— hitrost kopiranja, razen če proizvod ne more izvajati funkcije tiskanja; v tem primeru  
— hitrost od čitavanja.  
38. Pristop tipi čne porabe elektri čne energije (TPE): Metoda preskušanja in primerjanja porabe energije opreme za 
preslikovanje, ki se osredoto ča na elektri čno energijo, ki jo je proizvod porabil med obi čajnim delovanjem v 
reprezentativnem časovnem obdobju. Klju čno merilo tega pristopa za opremo za preslikovanje je vrednost tipi čne 
porabe elektri čne energije v enem tednu, ki se meri v kilovatih na uro (kWh). Podrobnejše informacije najdete v 
oddelku D.2, Preskusni postopek tipi čne porabe elektri čne energije.  
B.  Proizvodi, upravi čeni do oznake  
Te specifikacije programa ENERGY STAR naj bi obsegale proizvode osebne, poslovne in komercialne opreme za 
preslikovanje vendar brez industrijskih proizvodov (npr. proizvodov, ki so neposredno povezani s trifaznim tokom). 
Naprava mora biti opremljena za elektri čno napajanje iz vti čnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave z uporaboSL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/53
mednarodnih standardnih nominalnih napajalnih napetosti s seznama v oddelku D.4. Za izpolnjevanje zahtev 
ENERGY STAR mora biti proizvod opreme za preslikovanje opredeljen v oddelku A in ustrezati enemu izmed 
opisov proizvoda v spodnjih tabelah 1 ali 2.  
Razpredelnica 1  
Ustrezni proizvodi – Pristop TPE  
Podro čje proizvodov  Tehnologije ozna čevanja  Velikost formata  Barvna zmogljivost  Tabela TPE  
Kopirni stroji  Neposredna 
toplotna  standardna  enobarvne  TPE 1  
Sublimacija barve  standardna  Barva  TPE 2  
Sublimacija barve  standardna  enobarvne  TPE 1  
EF  standardna  enobarvne  TPE 1  
EF  standardna  Barva  TPE 2  
Trdno črnilo  standardna  Barva  TPE 2  
Toplotni prenos  standardna  Barva  TPE 2  
Toplotni prenos  standardna  enobarvne  TPE 1  
Digitalni razmnože ­
valniki  Matrica  standardna  Barva  TPE 2  
Matrica  standardna  enobarvne  TPE 1  
Telefaksi  Neposredna 
toplotna  standardna  enobarvne  TPE 1  
Sublimacija barve  standardna  enobarvne  TPE 1  
EF  standardna  enobarvne  TPE 1  
EF  standardna  Barva  TPE 2  
Trdno črnilo  standardna  Barva  TPE 2  
Toplotni prenos  standardna  Barva  TPE 2  
Toplotni prenos  standardna  enobarvne  TPE 1  
Ve čnamenske 
naprave  Visoko zmogljivo 
BT  standardna  enobarvne  TPE 3  
Visoko zmogljivo 
BT  standardna  Barva  TPE 4  
Neposredna 
toplotna  standardna  enobarvne  TPE 3  
Sublimacija barve  standardna  Barva  TPE 4  
Sublimacija barve  standardna  enobarvne  TPE 3  
EF  standardna  enobarvne  TPE 3  
EF  standardna  Barva  TPE 4  
Trdno črnilo  standardna  Barva  TPE 4  
Toplotni prenos  standardna  Barva  TPE 4  
Toplotni prenos  standardna  enobarvne  TPE 3  
Tiskarji  Visoko zmogljivo 
BT  standardna  enobarvne  TPE 1  
Visoko zmogljivo 
BT  standardna  Barva  TPE 2SL  L 63/54 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Podro čje proizvodov  Tehnologije ozna čevanja  Velikost formata  Barvna zmogljivost  Tabela TPE  
Neposredna 
toplotna  standardna  enobarvne  TPE 1  
Sublimacija barve  standardna  Barva  TPE 2  
Sublimacija barve  standardna  enobarvne  TPE 1  
EF  standardna  enobarvne  TPE 1  
EF  standardna  Barva  TPE 2  
Trdno črnilo  standardna  Barva  TPE 2  
Toplotni prenos  standardna  Barva  TPE 2  
Toplotni prenos  standardna  enobarvne  TPE 1  
Preglednica 2  
Ustrezni proizvodi – Pristop z na činom delovanja  
Podro čje proizvodov  Tehnologije ozna čevanja  Velikost formata  Barvna zmogljivost  Tabela RD  
Kopirni stroji  Neposredna 
toplotna  Velike  enobarvne  RD 1  
Sublimacija barve  Velike  barvne & enobarvne  RD 1  
EF  Velike  barvne & enobarvne  RD 1  
Trdno črnilo  Velike  Barva  RD 1  
Toplotni prenos  Velike  barvne & enobarvne  RD 1  
Telefaksi  Brizgalno tiskanje  standardna  barvne & enobarvne  RD 2  
Frankirni stroji  Neposredna 
toplotna  N/A  enobarvne  RD 4  
EF  N/A  enobarvne  RD 4  
Brizgalno tiskanje  N/A  enobarvne  RD 4  
Toplotni prenos  N/A  enobarvne  RD 4  
Ve čnamenske 
naprave  Neposredna 
toplotna  Velike  enobarvne  RD 1  
Sublimacija barve  Velike  barvne & enobarvne  RD 1  
EF  Velike  barvne & enobarvne  RD 1  
Brizgalno tiskanje  standardna  barvne & enobarvne  RD 2  
Brizgalno tiskanje  Velike  barvne & enobarvne  RD 3  
Trdno črnilo  Velike  Barva  RD 1  
Toplotni prenos  Velike  barvne & enobarvne  RD 1  
Tiskarji  Neposredna 
toplotna  Velike  enobarvne  RD 8  
Neposredna 
toplotna  Mala podjetja  enobarvne  RD 5  
Sublimacija barve  Velike  barvne & enobarvne  RD 8  
Sublimacija barve  Mala podjetja  barvne & enobarvne  RD 5SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/55
Podro čje proizvodov  Tehnologije ozna čevanja  Velikost formata  Barvna zmogljivost  Tabela RD  
EF  Velike  barvne & enobarvne  RD 8  
EF  Mala podjetja  Barva  RD 5  
Udarec  Velike  barvne & enobarvne  RD 8  
Udarec  Mala podjetja  barvne & enobarvne  RD 5  
Udarec  standardna  barvne & enobarvne  RD 6  
Brizgalno tiskanje  Velike  barvne & enobarvne  RD 3  
Brizgalno tiskanje  Mala podjetja  barvne & enobarvne  RD 5  
Brizgalno tiskanje  standardna  barvne & enobarvne  RD 2  
Trdno črnilo  Velike  Barva  RD 8  
Trdno črnilo  Mala podjetja  Barva  RD 5  
Toplotni prenos  Velike  barvne & enobarvne  RD 8  
Toplotni prenos  Mala podjetja  barvne & enobarvne  RD 5  
Skenerji  N/A  Velika, majhna in 
standardna  N/A  RD 7  
C.  Specifikacije energetske u činkovitosti za ustrezne proizvode  
Oznako ENERGY STAR lahko pridobijo samo tisti proizvodi iz oddelka B, ki izpolnjujejo naslednje merila. Datumi 
za četka veljavnosti so navedeni v oddelku F.  
Proizvodi, ki se prodajajo z zunanjim napajalnikom:  Proizvodi opreme za preslikovanje, proizvedeni 1. julija 2009 ali po 
tem datumu, ki uporabljajo napetostni zunanji napajalnik AC-AC ali AC-DC, morajo za pridobitev oznake ENERGY 
STAR na podlagi veljavnih specifikacij za opremo za preslikovanje razli čice 1.1 uporabljati ustrezni zunanji napa ­
jalnik ENERGY STAR, ali napajalnik, ki pri preskušanju s preskusno metodo ENERGY STAR izpolnjuje zahteve glede 
zunanje napajalne enote razli čice 2.0. Specifikacije in preskusno metodo ENERGY STAR za napetostno zunanjo 
napajalno enoto AC/DC in AC/AC najdete na www.energystar.gov/products.  
Proizvodi, namenjeni delovanju z zunanjim digitalnim čelnim strežnikom (DFE) tipa 1:  Proizvodi opreme za preslikovanje, 
ki se prodajo z DFE tipa 1 in so proizvedeni 1. julija 2009 ali po tem datumu, morajo za pridobitev oznake 
ENERGY STAR na podlagi veljavnih specifikacij za opremo za preslikovanje razli čice 1.1 uporabljati DFE, ki 
izpolnjuje zahteve glede napajalne u činkovitosti DFE opreme za preslikovanje ENERGY STAR v oddelku C.3.  
Proizvodi, namenjeni delovanju z zunanjim digitalnim čelnim strežnikom (DFE) tipa 2:  Da bi proizvodi opreme za 
preslikovanje, ki se prodajo z DFE tipa 2 in so proizvedeni 1. julija 2009 ali po tem datumu, pridobili oznako 
ENERGY STAR na podlagi veljavnih specifikacij za opremo za preslikovanje razli čice 1.1, morajo proizvajalci pri 
proizvodih TPE odšteti porabo energije DFE v na činu pripravljenosti oziroma jo izklju čiti, kadar merijo stanje 
mirovanja in pripravljenosti pri proizvodih RD. V oddelku C.1 so na voljo dodatne podrobnosti o prilagajanju 
vrednosti TPE za DFE pri proizvodih TPE, v oddelku C.2 pa dodatne podrobnosti za izklju čevanjem DFE iz stanj 
mirovanja in pripravljenosti RD.  
Namen EPA in Evropske komisije je, da se, če je le mogo če, mo č, povezana z DFE (tipa 1 ali 2), izklju či iz ali odšteje 
od energije TPE in meritev mo či RD.  
Proizvodi, ki se prodajajo z dodatno brezži čno slušalko:  Za izpolnjevanje zahtev morajo telefaksi ali ve čnamenske naprave 
s funkcijo telefaksa, ki so proizvedeni 1. julija 2009 ali po tem datumu in se prodajajo z dodatnimi brezži čnimi 
slušalkami, uporabljati slušalke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, ali pa slušalke, ki pri preskušanju s 
preskusno metodo ENERGY STAR na dan, ko proizvod za preslikovanje pridobi oznako ENERGY STAR, ustreza 
specifikacijam za ži čno telefonijo. Specifikacije in preskusne metode za ENERGY STAR za proizvode za ži čno 
telefonijo najdete na www.energystar.gov/products.SL  L 63/56 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Dvostranski izpis:  Kopirni stroji za standardne velikosti, ve čnamenske naprave in tiskalniki, ki uporabljajo tehnologije 
ozna čevanja EF, SI, in visoko zmogljivo brizgalno tiskanje, obravnavano v oddelku C.1, pristop TPE, morajo 
izpolnjevati naslednje zahteve glede dvostranskega izpisa na podlagi hitrosti enobarvnega proizvoda:  
Barvni kopirni stroji, ve čnamenske naprave in tiskalniki  
Hitrost enobarvnega proiz ­
voda  Zahteve glede dvostranskega izpisa  
≤ 19 s/min  N/A  
20–39 s/min  Samodejni dvostranski izpis mora biti v času nakupa ponujen kot standardna funkcija 
ali kot dodatna oprema.  
≥ 40 s/min  Samodejni dvostranski izpis je v času nakupa obvezna standardna funkcija.  
Enobarvni kopirni stroji, ve čnamenske naprave in tiskalniki  
Hitrost enobarvnega proiz ­
voda  Zahteve glede dvostranskega izpisa  
≤ 24 s/min  N/A  
25–44 s/min  Samodejni dvostranski izpis mora biti v času nakupa ponujen kot standardna funkcija 
ali kot dodatna oprema.  
≥ 45 s/min  Samodejni dvostranski izpis je v času nakupa obvezna standardna funkcija.  
1. Merila za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR - TPE  
Za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR dobljena vrednost TPE za opremo za preslikovanje v tabeli 1, 
oddelek B, ne sme presegati ustreznih, spodaj navedenih omejitev.  
Pri proizvodih za preslikovanje z DFE tipa 2, se poraba energije DFE, kot je izra čunana v spodaj navedenem 
primeru, izklju či, ko se primerja izmerjena vrednost TPE proizvoda s spodaj navedenimi omejitvami. DFE ne sme 
vplivati na zmožnost prehajanja proizvoda za preslikovanje v na čine nižje porabe energije ali izhoda iz njih. Za 
izklju čitev mora DFE ustrezati opredelitvi iz oddelka A.32 in biti lo čena procesna enota, ki je zmožna sprožiti 
dejavnost preko omrežja.  
Primer : Kon čni rezultat TPE tiskalnika je 24,5 kWh/teden in njegov notranji DFE porabi 50 W v na činu stanja 
pripravljenosti. 50W × 168 h/teden = 8,4 kWh/teden, ki se nato odšteje od preskušene vrednosti TPE: 24,5 kWh/ 
teden — 8,4 kWh/teden = 16,1 kWh/teden. 16,1 kWh/teden se nato primerja z naslednjimi omejitvami.  
Opomba:  V vseh naslednjih ena čbah je x = hitrosti enobarvnega proizvoda (s/min).  
Tabela 1 TPE  
Proizvod(-i): kopirni stroji, digitalni razmnoževalniki, telefaksi, tiskalniki  
Format(i) velikosti: standardna velikost  
Tehnologije ozna čevanja: NT, enobarvna SB, enobarvna EF, enobarvna matri čna, enobarvna TP, enobarvno visoko zmogljivo BT  
Hitrost enobarvnega proizvoda 
(s/min)  Najvišja TPE (kWh/teden)  
≤ 15  1,0 kWh  
15 < x ≤ 40  (0,10 kWh/s/min)x – 0,5 kWh  
40 < x ≤ 82  (0,35 kWh/s/min)x – 10,3 kWh  
> 82  (0,70 kWh/s/min)x – 39,0 kWhSL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/57
Tabela 2 TPE  
Proizvod(-i): kopirni stroji, digitalni razmnoževalniki, telefaksi, tiskalniki  
Format(i) velikosti: standardna velikost  
Tehnologije ozna čevanja: barvna SB, barvna matri čna, barvna TP, barvna EF, T Č, barvno visoko zmogljivo BT  
Hitrost enobarvnega proizvoda 
(s/min)  Najvišja TPE (kWh/teden)  
≤ 32  (0,10 kWh/s/min)x + 2,8 kWh  
32 < x ≤ 58  (0,35 kWh/s/min)x – 5,2 kWh  
> 58  (0,70 kWh/s/min)x – 26,0 kWh  
Tabela 3 TPE  
Proizvod(-i): Ve čnamenske naprave  
Format(i) velikosti: standardna velikost  
Tehnologije ozna čevanja: NT, enobarvna SB, enobarvna EF, enobarvna TP, enobarvno visoko zmogljivo BT  
Hitrost enobarvnega proizvoda 
(s/min)  Najvišja TPE (kWh/teden)  
≤ 10  1,5 kWh  
10 < x ≤ 26  (0,10 kWh/s/min)x + 0,5 kWh  
26 < x ≤ 68  (0,35 kWh/s/min)x – 6,0 kWh  
> 68  (0,70 kWh/s/min)x – 30,0 kWh  
Tabela 4 TPE  
Proizvod(-i): Ve čnamenske naprave  
Format(i) velikosti: standardna velikost  
Tehnologije ozna čevanja: barvna SB, barvna TP, barvna EF, T Č, barvno visoko zmogljivo BT  
Hitrost enobarvnega proizvoda 
(s/min)  Najvišja TPE (kWh/teden)  
≤ 26  ((0,10 kWh/s/min))x + 3,5 kWh  
26 < x ≤ 62  (0,35 kWh/s/min)x – 3,0 kWh  
> 62  (0,70 kWh/s/min)x – 25,0 kWh  
2. Merila za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR – RD  
Za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR vrednosti porabe energije za opremo za preslikovanje v tabeli 2 
oddelka C ne sme presegati ustreznih, spodaj navedenih omejitev. Pri proizvodih, ki v na činu stanja pripravljenosti 
ustrezajo zahtevam glede porabe energije v na činu mirovanja, za izpolnjevanje omejitve mirovanja niso potrebna 
nadaljnja samodejna zmanjševanja porabe energije. Dodatna samodejna zmanjševanja porabe energije za pridobitev 
oznake ENERGY STAR niso potrebna tudi pri proizvodih, ki v na činih stanja pripravljenosti in mirovanja izpol ­
njujejo zahteve glede porabe energije v na činu stanja pripravljenosti.  
Pri proizvodih za preslikovanje s funkcionalno vgrajenim DFE, ki je glede energije odvisen od proizvoda za 
preslikovanje, se poraba energije DFE izklju či, ko se izmerjena poraba proizvoda v na činu mirovanja primerja s 
skupnimi merili za markirne stroje in funkcionalne seštevalnike, ki so navedena spodaj, in ko se izmerjena raven v 
stanju pripravljenosti primerja s spodaj navedenimi omejitvami iz stanja pripravljenosti. DFE ne sme vplivati na 
zmožnost prehajanja proizvoda za preslikovanje v na čine nižje porabe energije ali izhoda iz njih. Za izklju čitev 
mora DFE ustrezati opredelitvi iz oddelka A.32 in biti lo čena procesna enota, ki je zmožna sprožiti dejavnost preko 
omrežja.SL  L 63/58 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Zahteve glede privzetega zakasnilnega časa: Za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR mora proizvod RD ustrezati 
nastavitvam glede privzetega zakasnilnega časa, ki so navedene v tabelah A do C spodaj za vsako vrsto proizvoda, in 
so na voljo ob odpremi proizvoda. Poleg tega morajo biti vsi proizvodi RD dobavljeni z najvišjim strojnim 
zakasnilnim časom, ki ne presega štirih ur in ki ga lahko nastavi samo proizvajalec. Na ta najvišji strojni zakasnilni 
čas uporabnik ne more vplivati in ga ni mogo če spreminjati brez notranjih nastavitev proizvoda. Uporabnik lahko 
prilagaja nastavitve za privzeti zakasnilni čas, ki so navedene v tabelah A do C.  
Razpredelnica A  
Najvišji privzeti zakasnilni časi za na čin mirovanja za proizvode RD za majhne formate in standardne 
velikosti, brez frankirnih strojev, v minutah  
Hitrost enobarvnega proizvoda 
(s/min)  Telefaksi  Ve čnamenske 
naprave  Tiskarji  Skenerji  
0–10  5  15  5  15  
11–20  5  30  15  15  
21–30  5  60  30  15  
31–50  5  60  60  15  
51 +  5  60  60  15  
Razpredelnica B  
Najvišji privzeti zakasnilni časi za na čin mirovanja za proizvode RD za velike formate, brez frankirnih 
strojev, v minutah  
Hitrost enobarvnega proizvoda (s/min)  Kopirni stroji  Ve čnamenske 
naprave  Tiskarji  Skenerji  
0–10  30  30  30  15  
11–20  30  30  30  15  
21–30  30  30  30  15  
31–50  60  60  60  15  
51 +  60  60  60  15  
Razpredelnica C  
Najvišji privzeti zakasnilni časi za na čin mirovanja za frankirne stroje v minutah  
Hitrost proizvoda: 
(pp/min)  Frankirni stroji  
0–50  20  
51–100  30  
101–150  40  
151 +  60  
Zahteve za na čin stanja pripravljenosti: Za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR morajo proizvodi RD izpolnjevati 
omejitve za porabo energije v na činu stanja pripravljenosti, spodaj navedena v tabeli D za vsako vrsto proizvoda.  
Tabela D  
Najvišja raven porabe energije v na činu pripravljenosti za proizvode RD v vatih  
Tip proizvoda  Stanje pripravljenosti (W)  
Vsi proizvodi RD  1  
Merila za izpolnjevanje zahtev v spodnjih tabelah za RD 1 do 8 se nanašajo na markirne stroje proizvoda. Ker se 
pri čakuje, da so proizvodi dobavljeni z eno ali ve č funkcij, ki presegajo osnovni markirni stroj, se spodnje ustrezne 
vrednosti dodajo merilom markirnega stroja za na čin mirovanja. Celotna vrednost osnovnega proizvoda s „funk ­
cionalnimi seštevalniki“ se uporabi za dolo čitev upravi čenosti. Proizvajalci pri vsakem modelu proizvoda uporabijoSL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/59
najve č tri primarne funkcijske seštevalnike, vendar lahko uporabijo toliko sekundarnih seštevalnikov, kolikor jih je 
na voljo (primarni seštevalniki, ki presegajo število tri, so vklju čeni kot sekundarni seštevalniki). Primer tega pristopa 
je naveden spodaj:  
Primer : Za primer vzemimo brizgalni tiskalnik za standardne velikosti s priklju čkom USB 2.0 in priklju čkom za 
pomnilniško kartico. Ob predpostavki, da je priklju ček USB primarni vmesnik, uporabljen med preskusom, bi 
tiskalnik prejel vrednost funkcionalnega seštevalnika 0,5 W za USB in 0,1 za bralnik pomnilniške kartice, tj. 
0,6 W vrednosti funkcionalnega seštevalnika. Ker je v RD tabeli 2 dolo čena omejitev markirnega stroja za režim 
spanja 1,4 W, za izpolnitev zahtev ENERGY STAR, proizvajalec prišteje omejitev markirnega stroja za režim spanja 
veljavnim vrednostim funkcionalnega seštevalnika za dolo čitev najve čje dovoljene porabe energije za osnovni 
proizvod: 1,4 W + 0,6 W. Če je poraba energije tiskalnika v režimu spanja enaka ali manjša od 2,0 W, potem 
tiskalnik izpolnjuje omejitev za ENERGY STAR glede režima spanja.  
Razpredelnica 3  
Ustrezni proizvodi – Funkcionalni seštevalniki RD  
Tip  Podatki  Vrednosti funkcionalnega seštevalnika (W)  
primarne  sekundarne  
Vmesniki  A. Ži čni < 20 MHz  0,3  0,2  
Vrata za fizi čno podatkovno ali omrežno povezavo, prisotna v proizvodu za preslikovanje, ki je 
zmožen hitrosti prenosa < 20 MHz. Vklju čuje USB 1.x, IEEE488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, 
RS232 in/ali faks-modem.  
B. Ži čni ≥ 20 MHz in < 500 MHz  0,5  0,2  
Vrata za fizi čno podatkovno ali omrežno povezavo, prisotna v proizvodu za preslikovanje, ki je 
zmožen hitrosti prenosa ≥ 20 MHz in < 500 MHz. Vklju čuje USB 2.x, IEEE 1394/FireWIRE/i. LINK 
in Ethernet.  
C. Ži čni ≥ 500 MHz  1,5  0,5  
Vrata za fizi čno podatkovno ali omrežno povezavo, prisotna v proizvodu za preslikovanje, ki je 
zmožen hitrosti prenosa ≥ 500 MHz. Vklju čuje 1 G Ethernet.  
D. Brezži čni  3,0  0,7  
Vmesnik za podatkovno ali omrežno povezavo, prisoten na proizvodu za preslikavo, ki je name ­
njen prenosu podatkov prek brezži čnih radiofrekven čnih sredstev. Vklju čuje Bluetooth in 802.11.  
E. Ži čna kartica/kamera/pomnilniška naprava  0,5  0,1  
Vrata za fizi čno ali omrežno povezavo, prisotna v proizvodu za preslikovanje, ki je namenjen 
omogo čanju povezave z zunanjo napravo, kot so bralniki kartic z bliskovnim pomnilnikom/pame ­
tnih kartic in vmesnikov za kamero (vklju čno s PictBridge).  
G. Infrarde če 0,2  0,2  
Vmesnik za podatkovno ali omrežno povezavo, prisoten na proizvodu za preslikavo, ki je name ­
njen prenosu podatkov preko infrarde če tehnologije. Vklju čuje IrDA.SL  L 63/60 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Tip  Podatki  Vrednosti funkcionalnega seštevalnika (W)  
primarne  sekundarne  
Drugo  Hramba  —  0,2  
Notranji pomnilnik, ki je prisoten v proizvodu za preslikovanje. Vklju čuje samo notranje pogone 
(npr. diskovni pogon, DVD-pogon, pogone zip) in se uporablja za vsak posamezen pogon. Ta 
seštevalnik ne vklju čuje vmesnikov za zunanje pogone (npr. SCSII ali notranji pomnilnik).  
Opti čni bralniki z žarnicami CCFL ali brez njih  —  0,5  
Prisotnost opti čnega bralnika, ki uporablja tehnologijo CCFL (Cold Cathode Fluorescent Lamp) ali 
drugo tehnologijo, kot so svetle če diode (LED), halogen, HCFT (Hot-Cathode Fluorescent Tube), 
ksenon ali TL (Tubular Fluorescent). Ta seštevalnik se uporabi samo enkrat, ne glede na velikost 
žarnice ali število žarnic.  
Sistem na osnovi osebnega ra čunalnika (ne 
more tiskati/kopirati/od čitavati brez uporabe 
pomembnih virov PC)  —  – 0,5  
Ta seštevalnik se uporablja za proizvode za preslikovanje, ki so glede pomembnih virov, npr. 
obdelava pomnilnika ali podatkov, odvisni od zunanjega ra čunalnika pri izvajanju osnovnih funkcij, 
ki jih proizvodi za preslikovanje obi čajno izvajajo neodvisno, npr. pretvorba strani. Ta seštevalnik se 
ne nanaša na proizvode, ki kot vir ali cilj za slikovne podatke uporabljajo ra čunalnik.  
Brezži čne slušalke  —  0,8  
Zmožnost proizvoda za preslikovanje, da komunicira z brezži čnimi slušalkami. Ta seštevalnik se 
uporabi samo enkrat, ne glede na število brezži čnih slušalk, za delo s katerimi je proizvod name ­
njen. Ta seštevalnik se ne nanaša na zahteve glede porabe energije brezži čnih slušalk.  
Spomin  —  1,0 W na 1 GB  
Notranja zmožnost proizvoda za preslikovanje za shranjevanje podatkov. Ta seštevalnik se upora ­
blja za vse vsebine notranjega pomnilnika in ga je treba temu ustrezno umeriti. Na primer: enota s 
pomnilnikom 2,5 GB bi dobila vrednost 2,5 W, enota z 0,5 GB pa bi dobila vrednost 0,5 W.  
Velikost napajalne enote (NE) na podlagi 
izhodne mo či napajalne enote (IM) 
Opomba: Ta seštevalnik se uporablja SAMO za 
proizvode iz tabel RD 2 in 6.  —  Za PSOR > 10 W, 
0,02 x (PSOR – 10 W)  
Ta seštevalnik se uporablja samo za proizvode za preslikovanje iz tabel RD 2 in 6. Vrednost je 
izra čunana iz nazivne izhodne mo či enosmernega toka notranje ali zunanje napajalne enote, kot jo 
je dolo čil proizvajalec napajalne enote. (To ni izmerjena koli čina.) Na primer: enota, ki naj bi pri 
12 V zagotavljala do 3 A ima PSOR 36 W in bi ji bila dodeljena vrednost 0,02 × (36-10) = 0,02 × 
26 = 0,52 W vrednosti napajalne enote. Pri napajalnih enotah, ki zagotavljajo ve č kot eno napetost, 
se uporabi vsota energije iz vseh napetosti, razen če je po specifikacijah meja nižja od le-te. Na 
primer: napajalna enota, ki zagotavlja 3A od 24 V in 1,5 A od 5 V izhodne mo či, ima skupen 
PSOR (3 × 24) + (1,5 × 5) = 79,5 W in vrednost 1,39 W.  
Pri vrednostih seštevalnika, navedenih v tabeli 3 zgoraj, je treba razlikovati med „primarnimi“ in „sekundarnimi“ 
vrstami seštevalnikov. Te oznake se nanašajo na stanje, v katerem mora ostati vmesnik, medtem ko je proizvod za 
preslikovanje v na činu mirovanja. Povezave, ki med preskusnim postopkom izhodne mo či ostanejo aktivne, medtem 
ko je proizvod za preslikovanje v na činu mirovanja, so opredeljene kot primarne, povezave, ki pa so lahko med 
na činom mirovanja proizvoda za preslikovanje neaktivne, pa so opredeljene kot sekundarne. Ve čina funkcionalnih 
seštevalnikov je obi čajno sekundarnega tipa.  
Proizvajalci upoštevajo samo tiste vrste seštevalnikov, ki so v proizvodu na voljo v dostavljeni razli čici. Možnosti, ki 
so potrošniku na voljo po dobavi proizvoda, ali vmesniki, ki so prisotni na DFE z zunanjim pogonom, se ne 
upoštevajo pri dolo čanju vrednosti proizvoda za preslikovanje.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/61
Pri proizvodih z ve č vmesniki se ti vmesniki upoštevajo kot samostojni in lo čeni. Vmesniki, ki izvajajo ve č funkcij, 
se upoštevajo samo enkrat. Na primer, USB priklju ček, ki deluje kot 1.x in 2.x, se šteje samo enkrat in se mu dodeli 
samo ena vrednost. Če dolo čen vmesnik spada v ve č kot eno kategorijo vmesnikov, glede na tabelo 3 zgoraj, 
proizvajalec pri dolo čanju ustrezne vrednosti seštevalnika izbere tisto funkcijo vmesnika, ki jo vmesnik primarno 
izvaja. Na primer, priklju ček USB na sprednji strani proizvoda za preslikovanje, ki se v literaturi o proizvodu trži kot 
PictBridge ali „vmesnik za kamero“, se upošteva kot vmesnik tipa E in ne kot vmesnik tipa B. Podobno se reža 
bralnika pomnilniške kartice, ki podpira ve č formatov, upošteva samo enkrat. Sistem, ki podpira ve č kot eno vrsto 
802.11, se lahko upošteva kot samo en brezži čni vmesnik.  
Tabela 1 RD  
Proizvod(-i): kopirni stroji, ve čnamenske naprave  
Format(i) velikosti: veliki format  
Tehnologije ozna čevanja: barvna SB, barvna TP, NT, enobarvna SB, enobarvna EF, enobarvna TP, barvna EF, T Č 
Mirovanje (W)  
Markirni stroj  30  
Tabela 2 RD  
Proizvod(-i): telefaksi, ve čnamenske naprave, tiskalniki  
Format(i) velikosti: standardna velikost  
Tehnologije ozna čevanja: barvno brizgalno tiskanje, enobarvno brizgalno tiskanje  
Mirovanje (W)  
Markirni stroj  1,4  
Tabela 3 RD  
Proizvod(-i): ve čnamenske naprave, tiskalniki  
Format(i) velikosti: veliki format  
Tehnologije ozna čevanja: barvno brizgalno tiskanje, enobarvno brizgalno tiskanje  
Mirovanje (W)  
Markirni stroj  15  
Tabela 4 RD  
Proizvod(-i): Frankirni stroji  
Format(i) velikosti: N/A  
Tehnologije ozna čevanja: NT, enobarvna EF, enobarvno brizgalno tiskanje, enobarvna TP  
Mirovanje (W)  
Markirni stroj  7  
Tabela 5 RD  
Proizvod(-i): Tiskarji  
Format(i) velikosti: majhen format  
Tehnologije ozna čevanja: barvna SB, NT, barvno brizgalno tiskanje, barvni vtis, barvna TP, enobarvna SB, enobarvna EF, enobarvno 
brizgalno tiskanje, enobarvni vtis, enobarvna TP, barvna EF, T Č 
Mirovanje (W)  
Markirni stroj  9SL  L 63/62 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Tabela 6 RD  
Proizvod(-i): Tiskarji  
Format(i) velikosti: standardna velikost  
Tehnologije ozna čevanja: barvni vtis, enobarvni vtis  
Mirovanje (W)  
Markirni stroj  4,6  
Tabela 7 RD  
Proizvod(-i): Skenerji  
Format(i) velikosti: veliki format, majhen format, standardna velikost  
Tehnologije ozna čevanja: N/A  
Mirovanje (W)  
Opti čni bralnik  4,3  
Tabela 8 RD  
Proizvod(-i): Tiskarji  
Format(i) velikosti: veliki format  
Tehnologije ozna čevanja: barvna SB, barvni vtis, barvna TP, NT, enobarvna SB, enobarvna EF, enobarvni vtis, enobarvna TP, barvna 
EF, T Č 
Mirovanje (W)  
Markirni stroj  14  
3. Zahteve glede u činkovitosti digitalnega čelnega strežnika (DFE)  
Naslednje zahteve glede u činkovitosti veljajo za opremo digitalnega čelnega strežnika (DFE), kot je opredeljena v 
oddelku A teh specifikacij.  
Zahteve glede u činkovitosti napajanja  
DFE tipa 1 z uporabo notranjega napajalnika AC-DC: DFE, ki prejema enosmerni tok iz lastnega notranjega vira 
energije AC-DC, mora ustrezati naslednji zahtevi glede u činkovitosti napajanja: najmanj 80-odstotna u činkovitost ob 
20-, 50- in 100-odstotni nazivni izhodni mo či in mo čnostni faktor ≥ 0,9 ob 100-odstotni nazivni izhodni mo či. 
DFE tipa 1 z zunanjim napajalnikom: DFE, ki enosmerni tok prejema iz lastnega zunanjega napajalnika (kot je 
opredeljen v razli čici V2.0 programskih zahtev ENERGY STAR za enonapetostne zunanje napajalne enote AC/AC in 
AC/DC), morajo biti upravi čene do oznake ENERGY STAR ali izpolnjevati stopnje u činkovitosti za na čin neobre ­
menitve in na čin aktivnega delovanja, ki so dolo čeni v razli čici V2.0 programskih zahtev ENERGY STAR za 
enonapetostne zunanje napajalne enote AC/AC in AC/DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam proizvodov, 
upravi čenih do oznake, sta na strani www.energystar.gov/powersupplies..  
Preskusni postopki  
Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele proizvodov, ki so skladni s smernicami za 
oznako ENERGY STAR.  
— Pri izvajanju teh preskusov se mora partner strinjati z uporabo veljavnih preskusnih postopkov iz preglednice 4 
spodaj.  
— Rezultate preskusov ustreznih proizvodov je treba predložiti EPA oziroma Evropski komisiji.  
Dodatna preskušanja in zahteve glede poro čanja so navedeni spodaj.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/63
Modeli, ki so zmožni delovati pri ve č kombinacijah napetosti in frekvence: Proizvajalci morajo proizvode na podlagi 
trga (trgov), na katerem se bodo modeli prodajali in oglaševali kot modeli, ki izpolnjujejo zahteve za oznako 
ENERGY STAR. EPA in njene partnerske države za ENERGY STAR so se za namen preskušanja sporazumele o 
tabeli s tremi kombinacijami napetosti in frekvence. Za podatke o mednarodnih kombinacijah napetosti in frekvence 
za posamezne trge glejte oddelek D.4.  
Pri proizvodih, ki se pod oznako ENERGY STAR prodajajo na ve č mednarodnih trgih in imajo zato ve č nazivnih 
vhodnih napetosti, mora proizvajalec preskusiti zahtevano porabo energije ali ravni u činkovitosti pri vseh zadevnih 
kombinacijah napetosti in frekvence ter o njih poro čati. Na primer, proizvajalec, ki enak model dobavlja v Združene 
države in Evropo, mora opraviti meritve, izpolnjevati specifikacije in poro čati o vrednostih preskusa pri 115 
voltih/60 Hz in 230 voltih/50 Hz, da bi model na obeh trgih izpolnjeval zahteve za oznako ENERGY STAR. Če 
model izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 
voltih/60 Hz), izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot model z oznako ENERGY 
STAR samo v regijah, ki podpirajo preskušano kombinacijo napetosti in frekvence (npr. Severna Amerika in Tajvan).  
Razpredelnica 4  
Preskusni postopki za DFE tipa 1  
Zahteva v specifikaciji  Preskusni protokol  Vir  
Učinkovitost napajanja  Notranji napajalnik  IPS: http://efficientpowersupplies.epri.com/  
Preskus ENERGY STAR za 
zunanji napajalnik  EPS: www.energystar.gov/powersupplies  
D.  Smernice za preskušanje  
Posebna navodila za preskušanje energetske u činkovitosti proizvodov opreme za preslikovanje so navedena v treh 
lo čenih razdelkih v nadaljevanju:  
— Preskusni postopek tipi čne porabe elektri čne energije,  
— Preskusni postopek na čina delovanja  
ter  
— Preskusni pogoji in oprema za proizvode za preslikovanje ENERGY STAR.  
Rezultati preskusa s temi postopki bodo uporabljeni kot temeljna podlaga za odlo čitev glede izpolnjevanja zahtev za 
ENERGY STAR.  
Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele proizvodov, ki so skladni s smernicami za 
ENERGY STAR. Družine modelov opreme za preslikovanje, ki so narejeni na enakem ogrodju in so identi čni v vseh 
pogledih, razen v ohišju in barvi, lahko pridobijo oznako ENERGY STAR na podlagi predložitve podatkov o 
preskusih za reprezentativni model. Podobno ostanejo modeli, ki so nespremenjeni ali se od modelov, prodanih 
v prejšnjem letu, razlikujejo le po obliki, upravi čeni do oznake ENERGY STAR brez predložitve novih podatkov o 
preskusih, ob predvidevanju, da specifikacija ostane nespremenjena.  
Če se model proizvoda na trgu prodaja v ve č razli čicah kot družina proizvodov ali serija, partner preskusi najno ­
vejšo razli čico, ki je na voljo v družini, in o njej poro ča, ne pa vsakega posameznega modela. Ko dajo družine 
proizvodov na tržiš če, so proizvajalci še vedno odgovorni za vse reklamacije glede njihovih proizvodov za presli ­
kovanje, vklju čno s tistimi, ki niso bili preskušeni in za katere niso sporo čili podatkov.  
Primer : Modela A in B sta identi čna, pri čemer je model A dobavljen z ži čnim vmesnikom > 500 MHz, model A pa 
z ži čnim vmesnikom < 500 MHz. Če se model A preskusi in ustreza specifikacijam za ENERGY STAR, partner 
sporo či samo podatke o preskusu za model A, ki veljajo za oba modela.  
Če je vir elektri čne energije proizvoda glavno elektri čno omrežje, USB, IEEE1394, Power-over-Ethranet, telefonski 
sistem ali katero drugo sredstvo ali kombinacija sredstev, je neto elektri čna energija dvosmernega toka, ki jo 
proizvod porabi (ob upoštevanju izgub ob pretvorbi iz dvosmernega toka v enosmerni tok, kot je dolo čeno v 
preskusnem postopku za izhodno mo č (RD)), tista, ki se jo uporabi za kvalifikacijo.  
1. Dodatna preskušanja in zahteve glede poro čanja so navedeni spodaj.  
Število enot, potrebnih za preskus  
Preskus izvede proizvajalec ali njegov pooblaš čeni zastopnik na eni enoti modela.  
(a) Pri proizvodih, navedenih v oddelku B, tabela 1 teh specifikacij, je v primeru, da rezultati preskusa TPE prve 
preskušane enote izpolnjujejo merila za izpolnjevanje zahtev, vendar spadajo v okvir 10 % omejitev, treba 
preskusiti še eno enoto istega modela. Proizvajalci morajo sporo čiti vrednosti obeh enot. Za pridobitev 
oznake ENERGY STAR morata obe enoti ustrezati specifikaciji za ENERGY STAR.SL  L 63/64 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
(b) Pri proizvodih, navedenih v oddelku B, tabela 2 teh specifikacij, je v primeru, da rezultati preskusa RD prve 
preskušane enote izpolnjujejo merila za izpolnjevanje zahtev, vendar spadajo v okvir 15 % omejitev v 
katerem koli izmed dolo čenih na činov delovanja te vrste proizvoda, treba preskusiti še dve enoti istega 
modela. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo vse tri enote ustrezati specifikaciji za ENERGY STAR.  
Predložitev podatkov o ustreznem proizvodu EPI ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.  
Partnerji morajo sami potrjevati tiste modele proizvodov, ki izpolnjujejo smernice za ENERGY STAR, in podatke 
sporo čiti EPI ali Evropski komisiji, kot je ustrezno. Podatke, ki jih je glede proizvodov treba sporo čiti, bodo 
navedeni po objavi kon čnih specifikacij. Poleg tega morajo partnerji EPI ali Evropski komisiji predložiti, kot je to 
ustrezno, izvle čke iz literature o proizvodu, ki potrošnikom pojasnjujejo priporo čene privzete zakasnilne čase za 
nastavitve upravljanja energije. Namen te zahteve je pokazati, da se proizvodov preskušajo, kot so dobavljeni in 
priporo čeni za uporabo.  
Modeli, ki so zmožni delovati pri ve č kombinacijah napetosti in frekvence  
Proizvajalci morajo proizvode na podlagi trga (trgov), na katerem se bodo modeli prodajali in oglaševali kot 
modeli, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR. EPA, Evropska komisija in njune partnerske države za 
ENERGY STAR so se za namen preskušanja sporazumeli glede tabele s tremi kombinacijami napetosti in 
frekvence. Podrobnosti glede mednarodnih kombinacij napetosti in frekvence ter velikosti papirja za vsako 
tržiš če najdete v preskusnih pogojih za opremo za preslikovanje.  
Pri proizvodih, ki se pod oznako ENERGY STAR prodajajo na ve č mednarodnih trgih in imajo zato ve č nazivnih 
vhodnih napetosti, mora proizvajalec preskusiti zahtevano porabo energije ali ravni u činkovitosti pri vseh 
zadevnih kombinacijah napetosti in frekvence ter o njih poro čati. Na primer, proizvajalec, ki enak model 
dobavlja v Združene države in Evropo, mora opraviti meritve, izpolnjevati specifikacije in poro čati o vrednostih 
preskusa pri 115 voltih/60 Hz in 230 voltih/50 Hz, da bi model na obeh trgih izpolnjeval zahteve za oznako 
ENERGY STAR. Če model izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in 
frekvence (npr. pri 115 voltih/60 Hz), izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot 
model z oznako ENERGY STAR samo v regijah, ki podpirajo preskušano kombinacijo napetosti in frekvence 
(npr. Severna Amerika in Tajvan).  
2. Preskusni postopek tipi čne porabe elektri čne energije (TPE)  
(a) Vrste zajetih proizvodov: Preskusni postopek TPE za merjenje proizvodov za standardne velikosti, opredeljen 
v oddelku B, tabela 1.  
(b) Preskusni parametri  
Ta oddelek opisuje preskusne parametre, ki se uporabljajo pri merjenju proizvoda po preskusnem postopku 
TPE. Ta oddelek ne vklju čuje preskusnih pogojev, navedenih v oddelku D.4 spodaj.  
Preskušanje v simpleksnem na činu  
Proizvodi bodo preizkušeni v simpleksnem na činu. Izvirniki pri kopiranju morajo biti simpleksne slike.  
Preskusna slika  
Preskusna slika je preskusni vzorec A standarda ISO/IEC 10561:1999. Slika mora biti v 10-to čkovni 
velikosti pisave in pisavi Courier (ali najbližji ustrezni); Znakov, zna čilnih za nemš čino, ni treba reprodu ­
cirati, če proizvod tega ni zmožen. Slika mora biti prikazana na strani velikosti A4 ali 8,5 ″ × 11 ″, kot je 
ustrezno za ciljno tržiš če. Pri tiskalnikih in ve čnamenskih napravah, ki so zmožni razumevanja PDL (page 
description language) (npr. PCL, Postscript), je treba slike poslati proizvodu v PDL.  
Preskušanje v enobarvnem na činu  
Proizvode, ki delujejo z ve č barvami, je treba preskusiti z enobarvnimi slikami, razen če tega niso zmožni.  
Samodejni izklop in omogo čanje omrežne povezave  
Proizvod mora biti konfiguriran kot ob dobavi in v skladu s priporo čili za uporabo, zlasti za glavne 
parametre, kot so privzeti zakasnilni časi upravljanja porabe energije in lo čljivost (razen, kot je dolo čeno 
spodaj). Vse informacije proizvajalca o priporo čenih zakasnilnih časih morajo biti skladne s konfiguracijo ob 
dobavi, vklju čno z informacijami v priro čniku za uporabo, na spletnih straneh in informacijami, ki jih 
uporabnik dobi od inštalaterjev. Če ima tiskalnik, digitalni razmnoževalnik ali ve čnamenska naprava z 
možnostjo tiskanja ali telefaks možnost samodejnega izklopa in je le-ta ob dobavi omogo čena, je to funkcijo 
pred izvajanjem preskusa treba onemogo čiti. Tiskalniki in ve čnamenske naprave, ki so ob dobavi opremljeniSL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/65
za omrežno povezavo (  8 ), morajo biti priklju čeni na omrežje. Vrsto omrežne povezave (ali drugo podat ­
kovno povezavo, če proizvoda ni mogo če povezati z omrežjem), dolo či proizvajalec in jo sporo či. Opravila 
tiskanja za preskušanje se lahko pošljejo preko neomrežnih povezav (npr. USB), celo na tistih enotah, ki so 
povezane z omrežjem.  
Konfiguriranje proizvoda  
Vir papirja in strojna oprema za kon čno obdelavo morata biti prisotna in konfigurirana kot ob dobavi in v 
skladu s priporo čili za uporabo; o njuni uporabi med preskušanjem pa odlo ča proizvajalec (npr. uporabiti je 
mogo če kateri koli vir papirja). Razvlažilne funkcije se lahko izklju čijo, če jih nadzira uporabnik. Vsaka 
strojna oprema, ki je del proizvoda in ki jo lahko uporabnik namesti ali priklju či (npr. funkcija za papir), se 
namesti pred izvajanjem preskusa.  
Digitalni razmnoževalniki:  
Digitalni razmnoževalniki se namestijo in uporabljajo v skladu z njihovo zasnovo in zmožnostmi. Vsako 
opravilo npr. vklju čuje samo eno izvirno sliko. Digitalni razmnoževalniki se preskusijo pri najvišji nazivni 
hitrosti, to hitrost pa se uporabi tudi pri dolo čanju obsega opravila za izvajanje preskusa. Ne uporabi pa se 
privzete hitrosti ob dobavi, če je ta druga čna. Digitalni razmnoževalniki se obravnavajo kot tiskalniki, 
kopirni stroji ali ve čnamenske naprave, odvisno od njihovih zmožnosti ob dobavi.  
(c) Sestava opravila  
Ta oddelek opisuje, kako se dolo či število slik na opravilo, ki se uporabi pri merjenju proizvoda po 
preskusnem postopku TPE, in število opravil na dan za izra čun TPE.  
Za namene tega preskusnega postopka je hitrost proizvoda, ki se uporablja za dolo čitev obsega opravila za 
preskus, najvišja nazivna simpleksna hitrost za izdelavo enobarvnih slik na papirju standardne velikosti (8,5 ″ 
×11 ″ ali A4), ki jo je sporo čil proizvajalec. Hitrost je zaokrožena na najbližje celo število. Ta hitrost se 
uporablja tudi za namene poro čanja kot hitrost proizvoda za model. Privzeta izhodna hitrost proizvoda, ki 
se uporabi pri dejanskem preskusu, se ne izmeri in se lahko razlikuje od najve čje nazivne hitrosti zaradi 
razli čnih dejavnikov, kot so nastavitve za lo čljivost, kakovost slike, na čini tiskanja, čas od čitavanja doku ­
menta, obseg in sestava opravila, velikost papirja in njegova teža.  
Telefakse se vedno preskuša z eno sliko na opravilo. Število slik na opravilo, ki se uporabi za vse ostale 
proizvode opreme za preslikovanje, se izra čuna v skladu z naslednjimi tremi koraki. Zaradi lažjega razu ­
mevanja so v tabeli 8 navedeni izra čuni slik na opravilo za vsako integralno hitrost proizvoda vse do 100 
slik na minuto (s/min).  
(i) Izra čunajte število opravil na dan. Število opravil na dan se razlikuje glede na hitrost proizvoda:  
Pri napravah s hitrostjo 8 s/min ali manj uporabite osem opravil na dan.  
Pri napravah s hitrostjo med 8 in 32 s/min je število opravil na dan enako hitrosti. Na primer, naprava s 
14 s/min uporabi 14 opravil na dan.  
Pri napravah s hitrostjo 32 s/min ve č uporabite 32 opravil na dan.  
(ii) Iz tabele 5 izra čunajte nominalni znesek slik na dan (  9 ). Na primer, naprava s 14 s/min uporabi 
0,50 × 14  2 ali 98 slik na dan.  
Razpredelnica 5  
Tabela opravil opreme za preslikovanje  
Vrsta pripravka  Hitrost, ki se uporabi  Formula (slik na dan)  
Enobarvni (razen telefaksa)  Enobarvna hitrost  0,50 × s/min  2 
Barvni (razen telefaksa  Enobarvna hitrost  0,50 × s/min  2 
(iii) Izra čunajte število slik na opravilo tako, da število slik na dan delite s številom opravil na dan. 
Zaokrožite navzdol na najbližje celo število. Na primer, številko 15,8 je treba sporo čiti kot 15 slik 
na opravilo in ne, zaokroženo navzgor, 16 slik.SL  L 63/66 Uradni list Evropske unije 6.3.2013  
( 8 ) Sporo čiti je treba vrsto omrežne povezave. Obi čajni vrsti sta Ethernet, 802.11 in Bluetooth. Obi čajne vrste neomrežne povezave so 
USB, serijska in vzporedna.  
( 9 ) Za časne slike/dan v tabeli 37.
Pri kopirnih strojih z manj kot 20 s/min mora biti na voljo en izvirnik na zahtevano sliko. Pri opravilih 
z velikim številom slik, kot npr. tista za stroje z ve č kot 20 s/min, morda ne bo mogo če uskladiti števila 
zahtevanih slik, zlasti z omejitvami zmogljivosti podajalnikov dokumentov. Zato lahko kopirni stroj z 
20 s/min in ve č naredi ve č kopij vsakega izvirnika, dokler je število izvirnikov najmanj deset. Posledi čno 
lahko nastane ve č slik, kot je bilo zahtevano. Na primer, pri enoti s 50 s/min, ki zahteva 39 slik na 
opravilo, se preskus lahko izvede s štirimi kopijami desetih izvirnikov ali tremi kopijami 13 izvirnikov.  
(d) Postopki merjenja  
Za merjenje časa zadostuje obi čajna štoparica in ob čutljivost ene sekunde. Vsi rezultati glede porabe energije 
se beležijo v vatnih urah (Wh). Čas se beleži v sekundah in minutah. Reference „ni čnega merilnika“ se 
nanašajo na od čitke vatnih ur merilnika. Tabeli 6 in 7 navajata vse korake postopka TPE.  
Na čini servisiranja/vzdrževanja (vklju čno z umerjanjem barve) se na splošno ne vklju čijo v meritve TPE. 
Takšni na čini, ki se pojavijo med preskusom, se beležijo. Če se na čin servisiranja pojavi med drugim 
opravilom, razen prvim, se to opravilo opusti in preskusu se doda nadomestno opravilo. Če je potrebno 
nadomestno opravilo, ne beležite vrednosti porabe energije za opuš čeno opravilo in takoj po opravilu 4 
dodajte nadomestno opravilo. Ves čas je treba ohranjati 15-minutni interval opravila, vklju čno za opravilo, ki 
je bilo opuš čeno.  
Za vse namene tega preskusa se ve čnamenske naprave brez možnosti tiskanja obravnavajo kot tiskalniki.  
(i) Postopek za tiskalnike, digitalne razmnoževalnike ter ve čnamenske naprave z možnostjo tiskanja in 
telefakse  
Razpredelnica 6  
Preskusni postopek TPE – Tiskalniki, digitalni razmnoževalniki in ve čnamenske naprave z 
možnostjo tiskanja ter telefaksi  
Stopnja  Za četno stanje  Ukrep  Zapis (na koncu koraka)  Merjena morebitna stanja  
1 Izklop  Napravo priklju čite na 
merilnik. Merilnik 
nastavite na ni člo; po ča­
kajte do konca preskus ­
nega obdobja (pet 
minut ali ve č) Energija v izklopu  Izklop  
Čas preskusnega inter ­
vala  
2 Izklop  Vklju čite napravo. Po ča­
kajte, da naprava 
prikaže, da je v stanju 
pripravljenosti.  —  —  
3 Pripravljen  Natisnite opravilo z 
najmanj eno izhodno 
sliko, vendar ne ve č 
kot eno opravilo na 
tabelo opravil. 
Zabeležite čas, ki pote če 
do takrat, ko prvi list 
papirja zapusti napravo. 
Po čakajte, da merilnik 
pokaže, da je naprava 
prešla v kon čni na čin 
mirovanja.  Aktivni čas  —  
4 Mirovanje  Nastavite merilnik na 
ni člo; po čakajte eno 
uro.  Poraba energije v 
mirovanju.  Mirovanje  
5 Mirovanje  Merilnik in štoparico 
nastavite na ni člo. 
Natisnite eno opravilo 
na tabelo opravila. 
Zabeležite čas, ki pote če 
do takrat, ko prvi list 
papirja zapusti napravo. 
Po čakajte, da štoparica 
pokaže, da je preteklo 
15 minut.  Energija opravila 1.  Obnovitev, Aktiven, 
Pripravljen, Mirovanje  Aktivni čas 1  
6 Pripravljen  Ponovite korak 5  Energija opravila 2.  Enako kot zgoraj  
Aktivni čas 2  
7 Pripravljen  Ponovite korak 5 (brez 
meritev aktivnega časa)  Energija opravila 3.  Enako kot zgorajSL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/67
Stopnja  Za četno stanje  Ukrep  Zapis (na koncu koraka)  Merjena morebitna stanja  
8 Pripravljen  Ponovite korak 5 (brez 
meritev aktivnega časa)  Energija opravila 4.  Enako kot zgoraj  
9 Pripravljen  Merilnik in štoparico 
nastavite na ni člo. Po ča­
kajte, da merilnik in/ali 
naprava pokažeta, da je 
naprava prešla v kon čni 
na čin mirovanja.  Kon čni čas.  Pripravljen, mirovanje  
Kon čna energija  —  
Opombe:  
— Preden za čnete s preskusom, preverite privzete zakasnilne čase upravljanja porabe energije in se 
prepri čajte, ali so nastavljeni kot ob dobavi ter ali je v napravi dovolj papirja.  
— Reference „ni čnega merilnika“ lahko dosežete tako, da zabeležite skupno porabo energije v dolo ­ 
čenem času, namesto da bi merilnik dobesedno nastavili na ni člo.  
— Korak 1 – Čas meritve v stanju izklopa je lahko daljši, če želite zmanjšati napake pri merjenju. 
Upoštevajte, da se mo č v izklopu ne uporablja pri izra čunih.  
— Korak 2 – Če naprava nima kazalnika za pripravljenost, uporabite čas, ko se raven porabe energije 
stabilizira na raven pripravljenosti.  
— Korak 3 – Potem ko ste zabeležili aktivni čas 0, lahko preostanek tega opravila prekli čete.  
— Korak 5 – Obdobje 15 minut za čne te či od za četka opravila. Naprava mora pokazati pove čano 
porabo energije v petih sekundah po nastavitvi števca in štoparice na ni člo; morda bo za zagotovitev 
tega potrebno za četi s tiskanjem, preden se napravi nastavita na ni člo.  
— Korak 6 – Pri napravi, ki ima ob dobavi nastavljene kratke privzete zakasnilne čase, se koraki 6 do 8 
lahko za čnejo iz na čina mirovanja.  
— Korak 9 – Naprava ima lahko ve č na činov mirovanja, zato se v kon čno obdobje vklju čijo vsi na čini 
mirovanja, razen zadnjega.  
Vsaka slika se pošlje lo čeno; slike so lahko del istega dokumenta, vendar se v dokumentu ne dolo čijo 
kot ve čkratne kopije ene izvirne slike (razen če je proizvod digitalni razmnoževalnik, kot je dolo čeno v 
oddelku D.2(b)).  
Pri telefaksih, ki na opravilo uporabijo le eno sliko, se stran vloži v podajalnik dokumentov naprave za 
priro čno kopiranje. Vloži se jo lahko že pred za četkom preskusa. Ni nujno, da je naprava povezana s 
telefonsko linijo, razen če je telefonska linija nujna za izvedbo preskusa. Če telefaks na primer nima 
možnosti priro čnega kopiranja, se opravilo iz koraka 2 pošlje po telefonski liniji. Pri telefaksih, ki 
nimajo podajalnika dokumentov, se stran vstavi na za to namenjeno mesto.  
(ii) Postopek za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike in ve čnamenske naprave brez možnosti kopiranja  
Razpredelnica 7  
Preskusni postopek TPE – Kopirni stroji, digitalni razmnoževalniki in ve čnamenske naprave 
brez možnosti tiskanja  
Stopnja  Za četno stanje  Ukrep  Zapis (na koncu koraka)  Merjena morebitna stanja  
1 Izklop  Napravo priklju čite na 
merilnik. Merilnik nastavite 
na ni člo; po čakajte do 
konca preskusnega obdobja 
(pet minut ali ve č). Energija v izklopu  Izklop  
Čas preskusnega inter ­
vala  
2 Izklop  Vklju čite napravo. Po ča­
kajte, da naprava prikaže, 
da je v stanju pripravljeno ­
sti.  —  —SL  L 63/68 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Stopnja  Za četno stanje  Ukrep  Zapis (na koncu koraka)  Merjena morebitna stanja  
3 Pripravljen  Skopirajte opravilo z 
najmanj eno sliko, vendar 
ne ve č kot eno opravilo 
na tabelo opravil. Zabele ­ 
žite čas, ki pote če do 
takrat, ko prvi list papirja 
zapusti napravo. Po čakajte, 
da merilnik pokaže, da je 
naprava prešla v kon čni 
na čin mirovanja.  Aktivni čas  —  
4 Mirovanje  Nastavite merilnik na ni člo; 
po čakajte eno uro. Če se 
naprava izklopi v manj 
kot eni uri, zabeležite čas 
in porabo energije v na činu 
mirovanja, vendar po ča­
kajte polno uro preden 
preidete na korak 5.  Poraba energije v 
mirovanju  Mirovanje  
Čas preskusnega inter ­
vala  
5 Mirovanje  Merilnik in štoparico nasta ­
vite na ni člo. Skopirajte 
eno opravilo na tabelo 
opravila. Zabeležite čas, ki 
pote če do takrat, ko prvi 
list papirja zapusti napravo. 
Po čakajte, da štoparica 
pokaže, da je preteklo 15 
minut.  Energija opravila 1  Obnovitev, Aktiven, 
Pripravljen, Mirovanje, 
Samodejni izklop  Aktivni čas 1  
6 Pripravljen  Ponovite korak 5  Energija opravila 2  Enako kot zgoraj  
Aktivni čas 2  
7 Pripravljen  Ponovite korak 5 (brez 
meritev aktivnega časa)  Energija opravila 3  Enako kot zgoraj  
8 Pripravljen  Ponovite korak 5 (brez 
meritev aktivnega časa)  Energija opravila 4  Enako kot zgoraj  
9 Pripravljen  Merilnik in štoparico nasta ­
vite na ni člo. Po čakajte, da 
merilnik in/ali naprava 
pokažeta, da je naprava 
prešla v na čin samodejnega 
izklopa.  Kon čna energija  Pripravljen, mirovanje  
Kon čni čas  
10  Samodejni 
izklop  Merilnik nastavite na ni člo; 
po čakajte do konca 
preskusnega obdobja (pet 
minut ali ve č). Energija v samo ­
dejnem izklopu  Samodejni izklop  
Opombe:  
— Preden za čnete s preskusom, preverite privzete zakasnilne čase upravljanja porabe energije in se 
prepri čajte, ali so nastavljeni kot ob dobavi ter ali je v napravi dovolj papirja.  
— Reference „ni čnega merilnika“ lahko dosežete tako, da zabeležite skupno porabo energije v dolo ­ 
čenem času, namesto da bi merilnik dobesedno nastavili na ni člo.  
— Korak 1 – Čas meritve v stanju izklopa je lahko daljši, če želite zmanjšati napake pri merjenju. 
Upoštevajte, da se mo č v izklopu ne uporablja pri izra čunih.  
— Korak 2 – Če naprava nima kazalnika za pripravljenost, uporabite čas, ko se raven porabe energije 
stabilizira na raven pripravljenosti.  
— Korak 3 – Potem ko ste zabeležili aktivni čas 0, lahko preostanek tega opravila prekli čete.  
— Korak 4 – Če se naprava v tej uri izklopi, zabeležite porabo energije v na činu mirovanja in čas na tej 
to čki, vendar preden preidete na korak 5 po čakajte, da od za četka kon čnega na čina mirovanja 
prete če polna ura. Upoštevajte, da se meritev porabe energije v na činu mirovanja ne uporablja pri 
izra čunu ter da lahko naprava v času polne ure preide v samodejni izklop.  
— Korak 5 – Obdobje 15 minut za čne te či od za četka opravila. Da je proizvod mogo če oceniti s tem 
preskusom, mora biti zmožen dokon čati zahtevano opravilo na tabelo opravila v 15-minutnem 
intervalu opravila.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/69
— Korak 6 – Pri napravi, ki ima ob dobavi nastavljene kratke privzete zakasnilne čase, se koraki 6 do 8 
lahko za čnejo iz na čina mirovanja ali na čina samodejnega izklopa.  
— Korak 9 – Če je naprava pred za četkom koraka 9 že prešla v samodejni izklop, sta vrednosti za 
kon čno energijo in kon čni čas ni čni.  
— Korak 10 – Za ve čjo natan čnost je preskusni interval samodejnega izklopa lahko daljši.  
Izvirnike lahko vložite v podajalnik dokumentov pred za četkom preskusa. Proizvodi, ki niso opremljeni 
s podajalnikom dokumentov, lahko naredijo vse slike z enega izvirnika, ki se ga položi na za to 
namenjeno mesto.  
(iii) Dodatne meritve za proizvode z digitalnim čelnim strežnikom (DFE)  
Ta korak velja samo za proizvode z DFE, kot je opredeljeno v oddelku A.32.  
Če ima DFE lo čen kabel za priklju čitev na elektri čno omrežje, ne glede na to, ali sta kabel in krmilnik 
znotraj ali zunaj proizvoda za preslikovanje, se izvede petminutna meritev porabe energije DFE, ko je 
glavna naprava v na činu pripravljenosti. Naprava mora biti povezana z omrežjem, če je ob dobavi 
opremljena za povezavo z omrežjem.  
Če DFE nima posebnega kabla za povezavo z glavnim elektri čnim omrežjem, mora proizvajalec doku ­
mentirati mo č dvosmernega toka DFE, ko je naprava kot celota v na činu pripravljenosti. To se obi čajno 
doseže tako, da se upošteva meritev trenutne mo či vhoda za enosmerni tok za DFE in pove ča to raven 
mo či z namenom nadomestiti izgube v napajalni enoti.  
(e) Metode izra čunavanja  
Vrednost TPE odraža predvidevanja glede tega, koliko ur na dan je proizvod v splošni uporabi, vzorec 
uporabe med tem časom in privzete zakasnilne čase, ki jih proizvod uporabi za prehod v na čine nizke 
porabe. Pri vseh meritvah elektri čne energije se upošteva nakopi čena energija v tem času, nato pa se jih 
pretvori v mo č tako, da se jih deli z dolžino časovnega obdobja.  
Izra čuni temeljijo na opravilih slikovne obdelave, ki vsak dan potekajo v dveh delih, med katerima naprava 
preide v na čin najnižje porabe energije (kot med odmorom za kosilo), kot je prikazano na sliki 2 spodaj. 
Predvideva se, da se proizvodi v soboto in nedeljo ne uporabljajo in da naprava ni ro čno izklopljena.  
Kon čni čas je časovno obdobje od za četka zadnjega opravila do prehoda v na čin najnižje porabe energije 
(samodejni izklop za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike in ve čnamenske naprave brez možnosti 
tiskanja; na čin mirovanja za tiskalnike, digitalne razmnoževalnike in ve čnamenske naprave brez možnosti 
tiskanja ter telefakse) minus 15-minutni interval opravila.  
Za vse vrste proizvodov se uporabljata naslednji dve ena čbi:  
Povpre čna energija opravila  = ( opravilo 2 + opravilo 3 + opravilo 4 )/3 
Dnevna energija opravila  = ( opravilo 1 × 2 ) + [( opravila na dan – 2 ) ×  povpre čna energija opravila ] 
Pri metodi izra čuna za tiskalnike, digitalne razmnoževalnike in ve čnamenske naprave z možnostjo tiskanja 
ter telefakse se uporabljajo naslednje tri ena čbe:  
Energija dnevnega na čina mirovanja  = [ 24 u r – (( opravila na dan/4 ) + ( kon čni čas × 2 ))] ×  poraba energije v na činu 
mirovanja  
Dnevna poraba energije = dnevna energija opravila  + ( 2 × kon čna energija ) +  energija dnevnega na čina mirovanja  
TPE = (dnevna poraba energije × 5) + (poraba energije v na činu mirovanja × 48)  
Pri metodi izra čuna za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike in ve čnamenske naprave brez možnosti 
tiskanja se uporabljajo naslednje tri ena čbe:  
Dnevna energija samodejnega izklopa = [24 ur – ((opravila na dan/4) + (kon čni čas x 2))] × poraba energije 
v na činu samodejnega izklopa  
Dnevna poraba energije = dnevna energija opravila + (2 × kon čna energija) + dnevna energija samodejnega 
izklopa  
TPE = (dnevna poraba energije × 5) + (poraba energije v na činu samodejnega izklopa × 48)SL  L 63/70 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Sporo čiti je treba specifikacije opreme za merjenje in merilno obmo čje za vsako meritev. Meritve je treba 
izvesti za potrditev, da celotna možna napaka vrednosti TPE ne preseže ali je enaka 5 %. Natan čnosti meritev 
ni treba sporo čati za primere, kjer možna napaka manjša od 5 %. Če je možna potencialna napaka meritve 
blizu 5 %, proizvajalec izvede ukrepe za potrditev, da je v skladu z mejo 5 %.  
(f) Referen čni dokument  
ISO/IEC 10561:1999. Informacijska tehnologija – Pisarniška oprema – Naprave za tiskanje – Metode za 
merjenje produktivnosti – Tiskalniki razredov 1 in 2.  
Razpredelnica 8  
Izra čunana tabela opravil  
Hitrost  Opravila/dan  Za časne slike/dan  Za časne slike/opra ­
vilo  Slike/opravilo  Slike/dan  
1 8  1  0,06  1  8  
2 8  2  0,25  1  8  
3 8  5  0,56  1  8  
4 8  8  1,00  1  8  
5 8  13  1,56  1  8  
6 8  18  2,25  2  16  
7 8  25  3,06  3  24  
8 8  32  4,00  4  32  
9 9  41  4,50  4  36  
10  10  50  5,00  5  50  
11  11  61  5,50  5  55  
12  12  72  6,00  6  72  
13  13  85  6,50  6  78  
14  14  98  7,00  7  98  
15  15  113  7,50  7  105  
16  16  128  8,00  8  128  
17  17  145  8,50  8  136  
18  18  162  9,00  9  162  
19  19  181  9,50  9  171  
20  20  200  10,00  10  200  
21  21  221  10,50  10  210  
22  22  242  11,00  11  242  
23  23  265  11,50  11  253SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/71
Hitrost  Opravila/dan  Za časne slike/dan  Za časne slike/opra ­
vilo  Slike/opravilo  Slike/dan  
24  24  288  12,00  12  288  
25  25  313  12,50  12  300  
26  26  338  13,00  13  338  
27  27  365  13,50  13  351  
28  28  392  14,00  14  392  
29  29  421  14,50  14  406  
30  30  450  15,00  15  450  
31  31  481  15,50  15  465  
32  32  512  16,00  16  512  
33  32  545  17,02  17  544  
34  32  578  18,06  18  576  
35  32  613  19,14  19  608  
36  32  648  20,25  20  640  
37  32  685  21,39  21  672  
38  32  722  22,56  22  704  
39  32  761  23,77  23  736  
40  32  800  25,00  25  800  
41  32  841  26,27  26  832  
42  32  882  27,56  27  864  
43  32  925  28,89  28  896  
44  32  968  30,25  30  960  
45  32  1 013  31,64  31  992  
46  32  1 058  33,06  33  1 056  
47  32  1 105  34,52  34  1 088  
48  32  1 152  36,00  36  1 152  
49  32  1 201  37,52  37  1 184  
50  32  1 250  39,06  39  1 248  
51  32  1 301  40,64  40  1 280  
52  32  1 352  42,25  42  1 344  
53  32  1 405  43,89  43  1 376  
54  32  1 458  45,56  45  1 440  
55  32  1 513  47,27  47  1 504SL  L 63/72 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Hitrost  Opravila/dan  Za časne slike/dan  Za časne slike/opra ­
vilo  Slike/opravilo  Slike/dan  
56  32  1 568  49,00  49  1 568  
57  32  1 625  50,77  50  1 600  
58  32  1 682  52,56  52  1 664  
59  32  1 741  54,39  54  1 728  
60  32  1 800  56,25  56  1 792  
61  32  1 861  58,14  58  1 856  
62  32  1 922  60,06  60  1 920  
63  32  1 985  62,02  62  1 984  
64  32  2 048  64,00  64  2 048  
65  32  2 113  66,02  66  2 112  
66  32  2 178  68,06  68  2 176  
67  32  2 245  70,14  70  2 240  
68  32  2 312  72,25  72  2 304  
69  32  2 381  74,39  74  2 368  
70  32  2 450  76,56  76  2 432  
71  32  2 521  78,77  78  2 496  
72  32  2 592  81,00  81  2 592  
73  32  2 665  83,27  83  2 656  
74  32  2 738  85,56  85  2 720  
75  32  2 813  87,89  87  2 784  
76  32  2 888  90,25  90  2 880  
77  32  2 965  92,64  92  2 944  
78  32  3 042  95,06  95  3 040  
79  32  3 121  97,52  97  3 104  
80  32  3 200  100,00  100  3 200  
81  32  3 281  102,52  102  3 264  
82  32  3 362  105,06  105  3 360  
83  32  3 445  107,64  107  3 424  
84  32  3 528  110,25  110  3 520  
85  32  3 613  112,89  112  3 584SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/73
Hitrost  Opravila/dan  Za časne slike/dan  Za časne slike/opra ­
vilo  Slike/opravilo  Slike/dan  
86  32  3 698  115,56  115  3 680  
87  32  3 785  118,27  118  3 776  
88  32  3 872  121,00  121  3 872  
89  32  3 961  123,77  123  3 936  
90  32  4 050  126,56  126  4 032  
91  32  4 141  129,39  129  4 128  
92  32  4 232  132,25  132  4 224  
93  32  4 325  135,14  135  4 320  
94  32  4 418  138,06  138  4 416  
95  32  4 513  141,02  141  4 512  
96  32  4 608  144,00  144  4 608  
97  32  4 705  147,02  157  4 704  
98  32  4 802  150,06  150  4 800  
99  32  4 901  153,14  153  4 896  
100  32  5 000  156,25  156  4 992  
Slika 2  
Postopek za merjenje TPE
  
Slika 2 prikazuje postopek merjenja v grafi čni obliki. Upoštevajte, da lahko proizvodi s kratkimi privzetimi 
zakasnilnimi časi vklju čujejo obdobja na čina mirovanja v okviru štirih meritev opravil ali samodejni izklop v 
okviru meritve na čina mirovanja pri koraku 4. Poleg tega proizvodi z možnostjo tiskanja, ki imajo samo en 
na čin mirovanja, nimajo na čina mirovanja v kon čnem obdobju. Korak 10 velja samo za kopirne stroje, 
digitalne razmnoževalnike in ve čnamenske naprave brez možnosti tiskanja.SL  L 63/74 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Slika 3  
Tipi čen dan
  
Slika 3 prikazuje shemati čni primer kopirnega stroja z osem s/min, ki izvaja štiri opravila zjutraj in štiri 
opravila popoldan, ima dve „kon čni“ obdobji in na čin samodejnega izklopa za preostanek delovnega dne ter 
soboto in nedeljo. Predvideni „odmor za kosilo“ je upoštevan, vendar ni dolo čen. Slika ne odraža pravih 
razmerij. Kot je prikazano, je med opravili vedno 15-minutni razmak, opravila se izvajajo v dveh delih. 
Vedno obstajata dve polni „kon čni“ obdobji, ne glede na dolžino teh obdobij. Tiskalniki, digitalni razmno ­ 
ževalniki in ve čnamenske naprave z možnostjo tiskanja ter telefaksi uporabljajo kot osnovni na čin mirovanja 
in ne na čina samodejnega izklopa, vendar se obravnavajo enako kot kopirni stroji.  
3. Preskusni postopek za na čin delovanja (RD):  
(a) Vrste zajetih proizvodov:  
Preskusni postopek RD velja za merjenje proizvodov, opredeljenih v oddelku B, tabela 2.  
(b) Preskusni parametri  
Ta oddelek opisuje preskusne parametre, ki se uporabljajo pri merjenju porabe energije proizvoda po 
preskusnem postopku RD.  
Povezava z omrežjem  
Proizvodi, ki imajo ob dobavi možnost povezave z omrežjem (  10 ), morajo biti med preskusnim postopkom 
povezani z vsaj enim omrežjem. Proizvajalec dolo či vrsto aktivne omrežne povezave, uporabljeno vrsto pa je 
treba sporo čiti.  
Proizvodi ne smejo delovne mo či črpati prek omrežne povezave (npr. prek eterneta, USB, USB PlusPower ali 
IEEE 1394), razen če je to edini vir energije proizvoda (tj. ni dvosmernega toka).  
Konfiguriranje proizvoda  
Proizvod mora biti konfiguriran kot ob dobavi in v skladu s priporo čili za uporabo, zlasti za glavne 
parametre, kot so privzeti zakasnilni časi upravljanja porabe energije, kakovost tiskanja in lo čljivost. Poleg 
tega je treba:  
Vir papirja in strojna oprema za kon čno obdelavo morata biti prisotna in konfigurirana kot ob dobavi; o 
uporabi teh funkcij med preskušanjem odlo ča proizvajalec (npr. uporabiti je mogo če kateri koli vir papirja). 
Vsaka strojna oprema, ki je del proizvoda in ki jo lahko uporabnik namesti ali priklju či (npr. funkcija za 
papir), se namesti pred izvajanjem preskusa.  
Razvlažilne funkcije se lahko izklju čijo, če jih nadzira uporabnik.  
Pri telefaksih se stran vloži v podajalnik dokumentov naprave za priro čno kopiranje. Vloži se jo lahko že 
pred za četkom preskusa. Ni nujno, da je naprava povezana s telefonsko linijo, razen če je telefonska linija 
nujna za izvedbo preskusa. Če telefaks na primer nima možnosti priro čnega kopiranja, se opravilo iz koraka 
2 pošlje po telefonski liniji. Pri telefaksih, ki nimajo podajalnika dokumentov, se stran vstavi na za to 
namenjeno mesto.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/75  
( 10 ) Sporo čiti je treba vrsto omrežne povezave. Obi čajni vrsti sta Ethernet, WiFi (802.11) in Bluetooth. Obi čajne vrste podatkovnih 
(neomrežnih) povezav so USB, serijska in vzporedna.
Če ima proizvod ob dobavi omogo čen na čin samodejnega izklopa, je slednjega treba omogo čiti pred 
izvajanjem preskusa.  
Hitrost  
Med izvajanjem meritev porabe energije po tem preskusnem postopku mora proizvod izdelovati slike pri 
hitrosti, ki je nastavljena ob dobavi. Vendar se za namene poro čanja uporabi najve čja nazivna simpleksna 
hitrost za izdelavo enobarvnih slik na papirju standardne velikosti, ki jo je navedel proizvajalec.  
(c) Metoda merjenja mo či 
Vse meritve mo či se izvedejo v skladu z IEC 62301 z naslednjimi izjemami:  
Za dolo čitev kombinacij napetosti/frekvence, ki se uporabijo med preskušanjem, glej Preskusni pogoji in 
oprema za proizvode za preslikovanje ENERGY STAR v oddelku D.4.  
Zahteva glede harmonik, ki se uporabljajo med preskušanjem, je strožja od tiste, ki jo predpisuje dokument 
IEC 62301.  
Zahtevana natan čnost za ta preskusni postopek RD je 2 % za vse meritve, razen za mo č v na činu pripra ­
vljenosti. Zahtevana natan čnost za merjenje mo či v na činu pripravljenosti je 5 %, kot je dolo čeno v oddelku 
D.4. Vrednost 2 % je skladna z IEC 62301, čeprav jo standard IEC ozna čuje kot stopnjo zaupanja.  
Pri proizvodih, ki uporabljajo baterije, medtem ko niso priklju čeni na elektri čno omrežje, se baterija za 
preskus ne odstrani; vendar meritev ne sme odražati aktivnega polnjenja baterije, ki je daljše od normalnega 
polnjenja (npr. baterijo je treba pred za četkom preskusa popolnoma napolniti).  
Proizvodi z zunanjim elektri čnim napajanjem se preskusijo tako, da je proizvod povezan z zunanjo napa ­
jalno enoto.  
Proizvodi, ki energijo črpajo iz napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka (npr. USB, 
USB PlusPower, IEEE 1394 in Power Over Ethernet), uporabijo primeren z izmeni čnim tokom napajan vir 
enosmernega toka. Poraba energije tega z dvosmernim tokom napajanega vira se izmeri in sporo či za 
preskušan proizvod opreme za preslikovanje. Pri opremi za preslikovanje, ki je napajana z USB, se uporablja 
vozliš če, ki služi samo preskušanju opreme za preslikovanje. Pri opremi za preslikovanje, ki je napajana s 
Power Over Ethernet ali USB PlusPower, lahko izmerite napravo za prenos mo či z in brez priklju čenega 
proizvoda za preslikovanje, to razliko pa uporabite kot porabo proizvoda za preslikovanje. Proizvajalec 
potrdi, da to razumno odraža porabo enosmernega toka enote ter nekatere vrednosti za napajalno enoto 
in neu činkovitost prenosa.  
(d) Postopek merjenja  
Za merjenje časa zadostuje obi čajna štoparica in ob čutljivost ene sekunde. Vsi rezultati se beležijo v vatih 
(W). V tabeli 9 so navedeni koraki preskusnega postopka RD.  
Na čini servisiranja/vzdrževanja (vklju čno z umerjanjem barve) se na splošno ne vklju čijo v meritve. Zabeležiti 
je treba vse prilagoditve postopka, potrebne za izklju čitev teh na činov, ki se pojavijo med preskusom.  
Kot je navedeno zgoraj, se vse meritve porabe energije izvajajo v skladu z IEC 62301. IEC 62301 pred ­
videva, glede na vrsto na čina, meritve trenutne porabe energije, meritve energije, nakopi čene v petih minu ­
tah, ali meritve energije, nakopi čene v obdobjih, ki so dovolj dolga za pravilno oceno vzorcev cikli čne 
porabe. Ne glede na metodo se sporo čajo samo vrednosti porabe energije.  
Razpredelnica 9  
Preskusni postopek RD  
Stopnja  Za četno stanje  Ukrep  vodenje zapisov  
1 Izklop  Napravo priklju čite na merilnik. Vklju čite napravo. 
Po čakajte, da naprava prikaže, da je v stanju pripra ­
vljenosti.  —  
2 Pripravljen  Natisnite, skopirajte ali od čitajte eno sliko.  —  
3 Pripravljen  Izmerite energijo v na činu pripravljenosti.  Energija v na činu pripra ­
vljenostiSL  L 63/76 Uradni list Evropske unije 6.3.2013
Stopnja  Za četno stanje  Ukrep  vodenje zapisov  
4 Pripravljen  Po čakajte, da naprava po privzetem zakasnilnem 
času preide v na čin mirovanja.  Privzet zakasnilni čas za 
na čin mirovanja  
5 Mirovanje  Izmerite energijo v na činu mirovanja.  Energija v na činu mirova ­
nja  
6 Mirovanje  Po čakajte, da naprava po privzetem zakasnilnem 
času preide v na čin samodejnega izklopa.  Privzet zakasnilni čas za 
samodejni izklop  
7 Samodejni 
izklop  Izmerite energijo v na činu samodejnega izklopa.  Energija v samodejnem 
izklopu  
8 Izklop  Napravo ro čno izklopite. Po čakajte, da se naprava 
izklopi.  —  
9 Izklop  Izmerite energijo v na činu izklopa.  Energija v na činu izklopa  
Opombe:  
— Preden za čnete s preskusom, preverite privzete zakasnilne čase za upravljanje porabe energije za zago ­
tovitev, da so nastavljeni kot ob dobavi.  
— Korak 1 – Če naprava nima kazalnika za pripravljenost, uporabite čas, ko se raven porabe energije 
stabilizira na raven pripravljenosti, in zabeležite to podrobnost, ko sporo čate podatke o preskusih 
proizvoda.  
— Koraka 4 in 5 – Pri proizvodih, ki imajo ve č kot en na čin mirovanja, ta koraka ponovite tolikokrat, kot 
je potrebno za vklju čitev vseh zaporednih na činov mirovanja. Te podatke sporo čite. Dva na čina miro ­
vanja sta zna čilna za kopirne stroje za velike formate in ve čnamenske naprave, ki uporabljajo tehno ­
logijo ozna čevanja z visokimi temperaturami. Pri proizvodih, ki nimajo tega na čina, ne upoštevajte 
korakov 4 in 5.  
— Koraka 4 in 6 – Meritve privzetega zakasnilnega časa se izvajajo vzporedno in kumulativno od za četka 
koraka 4. Na primer: proizvod, ki je nastavljen tako, da v prvi na čin mirovanja preide po 15 minutah in 
v drugi na čin mirovanja v 30 minutah po prehodu v prvi na čin mirovanja, ima 15-minutni privzeti 
zakasnilni čas do prvega na čina in 45-minutni privzeti zakasnilni čas do drugega na čina mirovanja.  
— Koraka 6 in 7 – Ve čina proizvodov RD nima posebnega na čina samodejnega izklopa. Pri proizvodih, ki 
nimajo tega na čina, ne upoštevajte korakov 6 in 7.  
— Korak 8 – Če naprava ni opremljena z ro čnim stikalom, po čakajte, da preide v na čin najnižje porabe in 
zabeležite to podrobnost, ko sporo čate podatke o preskusu proizvoda.  
(i) Dodatne meritve za proizvode z digitalnim čelnim strežnikom (DFE)  
Ta korak velja samo za proizvode z DFE, kot je opredeljeno v oddelku A.32.  
Če ima DFE lo čen kabel za priklju čitev na elektri čno omrežje, ne glede na to, ali sta kabel in krmilnik 
znotraj ali zunaj proizvoda za preslikovanje, se izvede petminutna meritev porabe energije DFE, ko je 
glavna naprava v na činu pripravljenosti. Naprava mora biti povezana z omrežjem, če je ob dobavi 
opremljena za povezavo z omrežjem.  
Če DFE nima posebnega kabla za povezavo z glavnim elektri čnim omrežjem, mora proizvajalec doku ­
mentirati mo č dvosmernega toka DFE, ko je naprava kot celota v na činu pripravljenosti. To se obi čajno 
doseže tako, da se upošteva meritev trenutne mo či vhoda za enosmerni tok za DFE in pove ča to raven 
mo či z namenom nadomestiti izgube v napajalni enoti.  
(e) Referen čni dokument  
IEC 62301:2005. Elektri čni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti.  
4. Preskusni pogoji in oprema za proizvode opreme za preslikovanje ENERGY STAR  
Naslednji preskusni pogoji se uporabljajo pri preskusnih postopkih za RD in TPE. Ti zajemajo kopirne stroje, 
digitalne razmnoževalnike, fakse, frankirne stroje, ve čnamenske naprave, tiskalnike in opti čne bralnike.SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/77
Spodaj so navedeni poskusni pogoji okolja, ki jih je treba vzpostaviti pri izvajanju meritev porabe energije in 
meritev mo či. Ti so nujni za zagotovitev, da spremembe pogojev okolja ne vplivajo na rezultate preskusa in da 
je rezultate preskusa mogo če ponoviti. Specifikacije za preskusno opremo so navedene za preskusnimi pogoji.  
(a) Testni pogoji  
Splošna merila: 
Napajalna elektri čna napetost (  1 ): Severna Amerika/Tajvan:  115 (± 1 %) voltov izmeni čne 
napetosti, 60 Hz (± 1 %)  
Evropa/Avstralija/Nova 
Zelandija:  230 (± 1 %) voltov izmeni čne 
napetosti, 50 Hz (± 1 %)  
Japonska:  100 (± 1 %) voltov izmeni čne 
napetosti, 50 Hz (± 1 %)/ 
60 Hz (± 1 %)  
Opomba : Pri proizvodih z 
nazivno najve čjo mo čjo 
> 1,5 kW je obmo čje nape ­
tosti ± 4 %.  
Celotno harmonsko popa čenje (THD) 
(napetost):  < 2 % THD (< 5 % za proizvode, katerih najve čja nazivna 
mo č je > 1,5 kW)  
Temperatura okolice:  23 °C ± 5 °C  
Relativna vlažnost:  10 – 80 %  
(Referenca IEC 62301: Elektri čni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelka 3.2, 3.3) 
( 1 ) Napajalna elektri čna napetost: Proizvajalci morajo proizvode preskusiti na podlagi tržiš ča, na katerem namerava partner 
prodajati proizvode kot proizvode, ki izpolnjujejo merila za ENERGY STAR. Pri opremi, ki se prodaja na ve č 
mednarodnih trgih in ima zato ve č nazivnih vhodnih napetosti, mora proizvajalec preskusiti vse zadevne napetosti 
in ravni porabe energije ter o njih poro čati. Na primer, proizvajalec, ki enak model tiskalnika dobavlja v Združene 
države in Evropo, mora opraviti meritve ter sporo čiti vrednosti TPE in RD tako pri 115 voltih/60 Hz kot pri 230 
voltih/50 Hz. Če je proizvod namenjen delovanju pri kombinaciji napetosti in frekvence na dolo čenem tržiš ču, ki se 
razlikuje od kombinacije napetosti in frekvence za to tržiš če (npr. 230 V, 60 Hz v Severni Ameriki), proizvajalec 
preskusi proizvod pri regionalni kombinaciji, ki najbolj ustreza zmožnostim proizvoda, in to dejstvo zabeleži na 
obrazcu za poro čanje o preskusu.  
Specifikacije papirja:  
Pri vseh preskusih TPE in preskusih RD, ki zahtevajo uporabo papirja, morata biti velikost papirja in teža 
podlage prilagojena ciljnemu tržiš ču po naslednji tabeli.  
Velikost in teža papirja  
Trg  Velikost  Teža podlage  
Severna Amerika/Tajvan:  8.5 ″ × 11 ″ 75 g/m  2 
Evropa/Avstralija/Nova Zelandija:  A4  80 g/m  2 
Japonska:  A4  64 g/m  2 
(b) Preskusna oprema  
Cilj preskusnih postopkov je natan čno izmeriti DELOVNO porabo energije proizvoda (  11 ). Zato je treba uporabiti 
to čen merilnik delovne mo či ali energije. Na voljo je veliko takšnih števcev, proizvajalci pa morajo biti previdni 
pri izbiri primernega modela. Pri izbiri merilnika in izvajanju preskusa je treba upoštevati naslednje dejavnike.  
Frekven čni odziv: Elektronska oprema s stikalnimi napajalniki povzro ča harmonike (lihe harmonike navadno do 
reda 21). Če te harmonike pri merjenju mo či niso upoštevane, bo rezultat nenatan čen. EPA proizvajalcem 
priporo ča uporabo merilnikov s frekven čnim odzivom najmanj 3 kHz. Tak merilnik upošteva višje harmonike 
do reda 50, priporo ča pa ga tudi IEC 555.SL  L 63/78 Uradni list Evropske unije 6.3.2013  
( 11 ) Delovna mo č je opredeljena kot (V) x (A) x (faktor mo či) in je praviloma izražena v vatih. Navidezna mo č je opredeljena kot (V) x (A) 
in je obi čajno izražena v VA oziroma voltamperih. Faktor mo či za opremo s stikalnimi napajalniki je vedno manjši od 1,0, torej je 
delovna mo č vedno manjša od navidezne mo či. Meritve nakopi čene energije so seštevek meritev mo či v nekem časovnem obdobju in 
morajo zato temeljiti na meritvah delovne mo či.
Lo čljivost: Za neposredne meritve mo či mora biti lo čljivost merilne opreme skladna z naslednjimi zahtevami IEC 
62301:  
„Orodje za merjenje mo či ima lo čljivost:  
— 0,01 W ali boljšo za meritve mo či v vrednosti 10 W ali manj,  
— 0,1 W ali boljšo za meritve mo či v vrednosti nad 10 W in do 100 W ter  
— 1 W ali boljšo za meritve mo či v vrednosti 100 W ali ve č“ (  12 ). 
Poleg tega mora imeti orodje za merjenje lo čljivosti 10 W ali boljše za merjenje mo či 1,5 kW ali ve č. Meritve 
nakopi čene energije imajo lo čljivosti, ki so v splošnem skladne s temi vrednostmi, ko so pretvorjene v 
povpre čno mo č. Pri meritvah nakopi čene energije je merilo kakovosti za dolo čitev potrebne natan čnosti 
najvišja vrednost mo či med obdobjem merjenja, ne pa povpre čna, saj je najve čja vrednost tista, ki dolo ča 
merilno opremo in nastavitev.  
Natan čnost  
Meritve, izvedene s temi postopki, morajo v vseh primerih 5-odstotno natan čnost ali ve čjo, čeprav bodo 
proizvajalci obi čajno dosegli ve čjo natan čnost. Preskusni postopki lahko za nekatere meritve dolo čijo ve č 
kot 5-odstotno natan čnost. S poznavanjem ravni mo či trenutnih proizvodov za preslikovanje in razpoložljivih 
merilnikov lahko proizvajalci izra čunajo najvišjo napako na podlagi od čitavanja in obsega, ki se uporablja za 
od čitavanje. Pri meritvah 0,50 W ali manj je zahtevana natan čnost 0,02 W.  
Kalibriranje  
Za zagotovitev natan čnosti merjenja je treba merilnike umerjati vsako leto.  
E. Uporabniški vmesnik  
Proizvajalcem se toplo priporo ča, da na črtujejo proizvode v skladu s IEEE 1621: standard za elemente uporabni ­ 
škega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo za poslovno in doma čo uporabo. Ta 
standard je bil razvit za bolj dosleden in neposreden nadzor porabe pri vseh elektronskih napravah. Podrobnosti 
glede razvoja tega standarda najdete na spletnem naslovu http://eetd.lbl.gov/controls.  
F. Datum za četka veljavnosti  
Datum, ko lahko proizvajalci proizvode opredelijo za upravi čene do oznake ENERGY STAR po trenutni razli čici 1.1 
specifikacije, bo dolo čen kot datum za četka veljavnosti sporazuma. Vsi prejšnji sporazumi glede opreme za presli ­
kovanje, upravi čene do oznake ENERGY STAR, prenehajo veljati na dan 30. junija 2009.  
Ustrezni in ozna čeni proizvodi po razli čici 1.1: specifikacije razli čice 1.1 bodo za čele veljati s 1. julijem 2009. Vsi 
proizvodi, vklju čno z modeli, ki so bili prvotno upravi čeni na podlagi predhodnih specifikacij za opremo za 
preslikovanje, z datumom proizvodnje dne 1. julija 2009 ali po tem datumu, morajo za pridobitev oznake ENERGY 
STAR izpolnjevati zahteve nove razli čice 1.1 (vklju čno z dodatnimi proizvodnimi postopki modelov, ki so bili 
prvotno upravi čeni do oznake po predhodnih specifikacijah). Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in 
pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.  
Odprava dedovanja: EPA in Evropska komisija pri trenutni razli čici 1.1 specifikacije za ENERGY STAR ne bosta 
dovolili dedovanja. Oznaka ENERGY STAR, dodeljena v skladu s prejšnjimi razli čicami, se ne dodeli samodejno za 
cel življenjski cikel modela proizvoda. Vsak proizvod z oznako ENERGY STAR, ki ga proda, trži ali ozna či 
proizvodni partner, mora zato izpolnjevati specifikacije, ki veljajo v času proizvodnje proizvoda.  
G.  Prihodnje spremembe specifikacije  
EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe 
vplivale na njihovo uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah 
specifikacije posvetujeta z zainteresiranimi stranmi. Do sprememb naj bi prišlo približno 2 do 3 leta po za četku 
veljavnosti razli čice 1.1. EPA in Evropska komisija bosta redno ocenjevali tržiš če v zvezi z energetsko u činkovitostjo 
in novimi tehnologijami. Zainteresirane strani bodo kot vedno imele priložnost, da predstavijo svoje podatke, 
predložijo predloge in izrazijo svoje skrbi. EPA in Evropska komisija si bosta prizadevali zagotoviti, da specifikacije 
prepoznajo najbolj energetsko u činkovite modele na tržiš ču in nagradijo tiste proizvajalce, ki si prizadevajo izboljšati 
energetsko u činkovitost. Med temami, ki jih je treba obravnavati v naslednjih specifikacijah, so:SL  6.3.2013 Uradni list Evropske unije L 63/79  
( 12 ) IEC 62301 – Elektri čni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti 2005.
(a) Preskušanje barve: Na podlagi predloženih podatkov o preskusih, prihodnjih preferenc potrošnikov in tehnolo ­ 
škega napredka lahko EPA in Evropska komisija v prihodnosti spremenita te specifikacije tako, da v preskusno 
metodo vklju čita barvno preslikovanje.  
(b) Čas obnovitve delovanja: EPA in Evropska komisija bosta podrobno spremljali posamezne in absolutne čase 
obnovitve delovanja, ki jih sporo čijo partnerji, ki so preskusili metodo TPE, ter dokumentacijo glede priporo ­ 
čenih nastavitev zakasnilnih časov, ki so jo predložili partnerji. EPA in Evropska komisija bosta obravnavali 
spremembo specifikacij glede zakasnilnih časov, če postane jasno, da postopki proizvajalcev onemogo čajo 
uporabo na činov upravljanja energije.  
(c) Obravnavanje proizvodov RD po pristopu TPE: EPA in Evropska komisija lahko na podlagi predloženih poda ­
tkov o preskusih, možnosti za ve čje prihranke energije in tehnološkega napredka spremenita te specifikacije z 
namenom obravnavanja proizvodov, ki so trenutno v okviru pristopa RD obravnavani po pristopu TPE, 
vklju čno z proizvodi za velike in majhne formate in proizvodi, ki uporabljajo tehnologijo brizgalnega tiskanja.  
(d) Dodatni u činki glede energije: EPA in Evropska komisija sta zainteresirani, da potrošnikom zagotovita izbiro, ki 
bistveno zmanjšuje izpuste toplogrednih plinov v primerjavi s tipi čnimi alternativnimi možnostmi EPA in 
Evropska komisija bosta od zainteresiranih strani skušali pridobiti predloge glede metod za dokumentiranje 
in kvantifikacijo okoljskih u činkov, na podlagi katerih bi lahko proizvodnja, prevoz, na črtovanje proizvodov ali 
uporaba potrošnih dobrin privedla do proizvoda z enakim ali celo boljšim splošnim vplivom na toplogredne 
pline kot pri proizvodih z oznako ENERGY STAR zgolj na podlagi izpustov toplogrednih plinov zaradi porabe 
energije. Že raziskujemo na čine, kako bi lahko u činkovito rešili te probleme, in na podlagi zadostnih dokaznih 
podatkov bomo po potrebi ustrezno spremenili te specifikacije. EPA in Evropska komisija bosta tesno sodelovali 
z zainteresiranimi stranmi pri vseh morebitnih revizijah, obenem pa bosta poskrbeli, da bodo vse revizije 
usklajene s temeljnimi na čeli programa ENERGY STAR.  
(e) Sporo čanje podatkov pri 230 V: EPA in Evropska komisija lahko presodita, da se za proizvode, ki se tržijo na 
razli čnih trgih, od katerih je eden namenjen 230-voltnim proizvodom, podatki s preskušanj na ravni 230 V 
lahko sprejmejo kot zadostni za ve č trgov. Ta predlog temelji na ugotovitvi, da če proizvod ustreza specifika ­
cijam za 230 V, bo izpolnjeval tudi standarde za nižje napetosti.  
(f) Razširitev zahtev glede dvostranskega izpisa: EPA in Evropska komisija lahko ponovno ocenita prisotnost 
dvostranskega izpisa pri trenutnem izboru proizvodov in presodita, kako bi lahko neobvezne zahteve postale 
strožje. Ponovno preverjanje zahtev glede dvostranskega izpisa za zagotovitev boljše pokritosti takšnega izpisa bi 
lahko zmanjšalo porabo papirja, kar velja za najve čji u činek tiskalnika v času njegovega življenjskega cikla.  
(g) Revizija preskusnega postopka TPE EPA in Evropska komisija lahko revidirata preskusno metodologijo TPE, da 
bi predpostavke o uporabi postale preglednejše ali da bi k specifikaciji dodali zahteve, po katerih bi bilo treba 
porabo energije meriti in sporo čati v razli čnih na činih delovanja, ki bi omogo čili vrednosti, ustrezne dejanskim 
vzorcem porabe.  
(h) Stanja porabe energije: EPA in Evropska komisija se lahko odlo čita, da bosta revidirali opredelitev nekaterih 
izrazov za na čine porabe (npr. stanje pripravljenosti) oziroma dodali nove na čine upravljanja energije (npr. na čin 
mirovanja med koncem tedna), da bi ohranili doslednost z mednarodnimi merili in pri opremi za preslikovanje 
dosegli najvišji možen prihranek energije.SL  L 63/80 Uradni list Evropske unije 6.3.2013