Sporazum

med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško

EVROPSKA GOSPODARSKA SKUPNOST

na eni strani in

KRALJEVINA NORVEŠKA

na drugi strani, STA SE

V ŽELJI, da bi ob razširitvi Evropske gospodarske skupnosti utrdili in razširili sedanje gospodarske odnose med Skupnostjo in Norveško ter ob ustreznem upoštevanju pogojev lojalne konkurence zagotovili skladen razvoj njihove trgovine, pri čemer je njun namen prispevati h gradnji Evrope,

ODLOČENI, da bosta v ta namen postopno ukinili ovire pri osnovnem delu svoje trgovine, v skladu z določbami Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini v zvezi z ustanavljanjem območij proste trgovine,

IZJAVLJAJOČ, da sta glede na vse pomembne dejavnike, zlasti glede na razvoj Skupnosti, pripravljeni preučiti možnosti za razvijanje in poglabljanje svojih odnosov, če bi to koristilo interesom njunih gospodarstev, tako da bi jih razširili na področja, ki jih ta Sporazum ne zajema,

ODLOČILI, da pri doseganju teh ciljev in ob upoštevanju dejstva, da nobene določbe tega sporazuma ni mogoče razlagati tako, da bi pogodbenico oprostila obveznosti, ki jih jo zavezujejo po drugih mednarodnih sporazumih,

DA SKLENETA TA SPORAZUM:

Člen 1

Cilj tega sporazuma je:

(a) z razvijanjem medsebojne trgovine spodbujati skladen razvoj gospodarskih odnosov med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško ter tako v Skupnosti in Norveški krepiti rast gospodarske dejavnosti, izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev ter povečano storilnost in finančno stabilnost,

(b) zagotoviti pogoje za lojalno konkurenco v trgovini med pogodbenicama,

(c) na ta način, z odstranjevanjem ovir za trgovino, prispevati k skladnemu razvoju in širjenju svetovne trgovine.

Člen 2

Sporazum se uporablja za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali Norveške:

(i) ki sodijo v poglavja 25 do 99 bruseljske nomenklature, razen proizvodov, naštetih v Prilogi;

(ii) ki so navedeni v Protokolu št. 2 z ustreznim upoštevanjem dogovorov, predvidenih v navedenem protokolu.

Člen 3

1. V trgovini med Skupnostjo in Norveško se ne uvedejo nobene nove carine pri uvozu.

2. Carine pri uvozu se postopno odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

(a) na datum uveljavitve Sporazuma se vse dajatve znižajo na 80 % osnovne dajatve;

(b) nadaljnja štiri znižanja za 20 % se izvedejo:

1. januarja 1974,

1. januarja 1975,

1. januarja 1976,

1. julija 1977.

Člen 4

1. Določbe o postopnem ukinjanju carin pri uvozu se uporabljajo tudi za carine fiskalne narave.

Pogodbenici lahko carino fiskalne narave ali fiskalni del carine nadomestita z notranjimi dajatvami.

2. Danska, Irska in Združeno kraljestvo lahko do 1. januarja 1976 ohranijo carino fiskalne narave ali fiskalni del carine, če izvajajo člen 38 "Akta o pristopnih pogojih in prilagoditvi pogodb".

3. Norveška lahko začasno in najkasneje do 31. decembra 1975, ob upoštevanju pogojev iz člena 18, ohrani carino fiskalne narave ali fiskalni del katerekoli takšne carine.

Člen 5

1. Osnovna dajatev, za katero se uporabijo zaporedna znižanja, predvidena v členu 3 in v Protokolu št. 1, je za vsak izdelek dajatev, ki se dejansko uporablja 1. januarja 1972.

2. Če se po 1. januarju 1972 začnejo uporabljati katera koli tarifna znižanja na podlagi tarifnih sporazumov, sklenjenih po trgovinski konferenci, ki je bila v Ženevi med leti 1964 in 1967, takšne znižane dajatve nadomestijo osnovne dajatve iz odstavka 1.

3. Znižane dajatve, izračunane v skladu s členom 3 in Protokoloma št. 1 in 2 se uporabljajo zaokrožene na prvo decimalko.

Če Skupnost uporabi člen 39(5) "Akta o pristopnih pogojih in prilagoditvi Pogodb" v zvezi s posebnimi dajatvami ali posebnim delom mešanih dajatev v irski carinski tarifi, se uporabljajo člen 3 ter Protokola št. 1 in 2, z zaokroženjem na štiri decimalke.

Člen 6

1. V trgovini med Skupnostjo in Norveško se ne uvedejo nobene nove dajatve z enakim učinkom, kot ga imajo carine pri uvozu.

2. Dajatve z enakim učinkom, kot ga imajo carine pri uvozu, uvedene 1. januarja 1972 ali kasneje v trgovini med Skupnostjo in Norveško, se ukinejo ob uveljavitvi Sporazuma.

Vsaka dajatev z enakim učinkom, kot ga ima carina pri uvozu, katere stopnja je 31. decembra 1972 višja od stopnje, ki se je dejansko uporabljala 1. januarja 1972, se ob uveljavitvi Sporazuma zniža na slednjo stopnjo.

3. Dajatve z enakim učinkom, kot ga imajo carine pri uvozu se postopno odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

(a) najkasneje do 1. januarja 1974 se vsaka dajatev zniža na 60 % stopnje, ki se uporablja 1. januarja 1972;

(b) tri nadaljnja znižanja za 20 % se izvedejo:

1. januarja 1975,

1. januarja 1976,

1. julija 1977.

Člen 7

1. V trgovini med Skupnostjo in Norveško se ne uvedejo nobene carine pri izvozu ali dajatve z enakim učinkom.

Carine pri uvozu in dajatve z enakim učinkom se ukinejo najkasneje 1. januarja 1974.

Člen 8

Protokol št. 1 določa tarifno obravnavanje in ureditev, ki se uporabljata za nekatere izdelke.

Člen 9

Protokol št. 2 določa tarifno obravnavanje in ureditev, ki se uporabljata za nekatere izdelke, pridobljene s predelavo kmetijskih proizvodov.

Člen 10

1. V primeru uvedbe posebnih pravil zaradi izvajanja lastne kmetijske politike ali zaradi kakršne koli spremembe sedanjih pravih lahko zadevna pogodbenica prilagodi ureditev, ki izhaja iz tega sporazuma v zvezi z izdelki, ki so predmet teh pravil ali sprememb.

2. V takšnih primerih lahko zadevna pogodbenica ustrezno upošteva interese druge pogodbenice. V ta namen se lahko pogodbenici posvetujeta v Skupnem odboru, predvidenem v členu 29.

Člen 11

Protokol št. 3 določa pravila o poreklu blaga.

Člen 12

Pogodbenica, ki razmišlja o znižanju efektivne ravni svojih carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se uporabljajo za tretje države, upravičene do obravnavanja po načelu največjih ugodnosti, ali ki razmišlja o opustitvi njihove uporabe, o tem obvesti Skupni odbor najmanj trideset dni pred uveljavitvijo takšnega znižanja ali opustitve, če je to izvedljivo. Zabeleži vse opombe druge pogodbenice o izkrivljanjih, ki bi lahko zaradi tega nastali.

Člen 13

1. V trgovini med Skupnostjo in Norveško se ne uvedejo nobene nove količinske omejitve pri uvozu ali ukrepi z enakim učinkom.

2. Količinske omejitve pri uvozu se odpravijo na datum uveljavitve Sporazuma, vsi ukrepi z enakim učinkom, kot ga imajo količinske omejitve, se ukinejo najkasneje 1. januarja 1975.

Člen 14

1. Skupnost si pridržuje pravico, da ob sprejetju skupne opredelitve porekla za naftne proizvode, ob sprejetju sklepov v okviru skupne trgovinske politike za zadevne izdelke ali ob uvedbi skupne energetske politike spremeni ureditev, ki se uporablja za naftne proizvode iz tarifnih številk 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (parafinski vosek, mikrokristalni vosek ali bituminozni skrilavec in drugi mineralni voski) in 27.14 bruseljske nomenklature.

V takšnem primeru Skupnost ustrezno upošteva interese Norveške; v ta namen obvesti Skupni odbor, ki se sestane pod pogoji, določenimi v členu 31.

2. Norveška si pridržuje pravico do podobnega ukrepanja, če se sooči s podobno situacijo.

3. Sporazum, ob upoštevanju odstavkov 1 in 2, ne posega v netarifna pravila, ki se uporabljajo za uvoz naftnih proizvodov.

Člen 15

1. Pogodbenici izjavljata, da sta pripravljeni krepiti skladen razvoj trgovine s kmetijskimi proizvodi, na katere se Sporazum ne nanaša, če to omogočata njuni kmetijski politiki.

2. Pogodbenici uporabljata svoje kmetijske predpise glede veterinarskih in zdravstvenih zadev ter zadev zdravstvenega varstva rastlin brez diskriminacije in ne uvajata nobenih novih ukrepov, ki bi po nepotrebnem ovirali trgovino.

3. Pogodbenici v skladu s pogoji iz člena 31 preučita vse težave, ki bi lahko nastale v njuni trgovini s kmetijskimi proizvodi in si prizadevata poiskati ustrezne rešitve.

Člen 16

Od 1. julija 1977 proizvodi s poreklom iz Norveške ne smejo uživati ugodnejše obravnave pri uvozu v Skupnost, kot jo uporabljajo države članice Skupnosti med seboj.

Člen 17

Sporazum ne preprečuje ohranjanja ali uvajanja carinskih unij, območij proste trgovine ali ureditev obmejne trgovine, razen če spreminjajo trgovinsko ureditev, predvideno v Sporazumu, zlasti določbe o pravilih o poreklu blaga.

Člen 18

Pogodbenici se vzdržita vseh ukrepov ali praks notranje fiskalne narave, ki neposredno ali posredno povzročajo diskriminacijo med izdelki ene pogodbenice in podobnimi izdelki s poreklom iz ozemlja druge pogodbenice.

Izdelki, izvoženi na ozemlje ene od pogodbenic, ne smejo biti upravičeni do povračila notranjih davkov, ki presega višino neposrednega ali posrednega obdavčenja, ki velja zanje.

Člen 19

Pri plačilih v zvezi z blagovno menjavo in prenosu takšnih plačil v državo članico Skupnosti, v kateri je upnik rezident, ali na Norveško, ni nobenih omejitev.

Pogodbenici se vzdržita vseh izmenjav ali upravnih omejitev pri dodeljevanju, vračanju ali sprejemanju kratkoročnih in srednjeročnih kreditov, ki pokrivajo komercialne transakcije, v katerih sodeluje rezident.

Člen 20

Sporazum ne preprečuje prepovedi ali omejitev uvoza, izvoza ali tranzita blaga, ki so utemeljene z javno moralo, javnim redom ali javno varnostjo, z varovanjem zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, z varstvom naravnih bogastev z umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednostjo, ali z varstvom industrijske in poslovne lastnine ali predpisi v zvezi z zlatom in srebrom. Take prepovedi ali omejitve pa ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovinske menjave med pogodbenicama.

Člen 21

Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje pogodbenici, da sprejme ukrepe:

(a) za katere meni, da so potrebni za preprečevanje razkrivanja informacij, ki so v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi;

(b) ki se nanašajo na trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškim materialom; na raziskave, razvoj ali proizvodnjo, ki so nujni za obrambne namene, pod pogojem, da takšni ukrepi ne vplivajo negativno na konkurenčne pogoje izdelkov, ki niso izrecno predvideni za vojaške namene;

(c) za katere meni, da so bistveni za njeno varnost v vojnem času ali v času hude mednarodne napetosti.

Člen 22

1. Pogodbenici se vzdržita vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Sporazuma.

2. Pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma.

Če katera od pogodbenic meni, da druga ni izpolnila katere od obveznosti iz tega sporazuma, lahko ustrezno ukrepa v skladu s pogoji in postopki iz člena 27.

Člen 23

1. Če lahko vpliva na trgovino med Skupnostjo in Norveško, je s pravilnim delovanjem Sporazuma nezdružljivo naslednje:

(i) vsi sporazumi med podjetji, sklepi podjetniških združenj in usklajena ravnanja med podjetji, katerih namen ali učinek je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence v proizvodnji blaga ali blagovni menjavi;

(ii) zloraba prevladujočega položaja podjetja ali več podjetij na celotnih ozemljih pogodbenic ali na večjem delu njunih ozemelj;

(iii) vsaka javna pomoč, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenčnost z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga.

2. Če pogodbenica meni, da je dana praksa nezdružljiva s tem členom, lahko sprejme ustrezne ukrepe v skladu s pogoji in postopki iz člena 27.

Člen 24

Če povečan uvoz danega izdelka resno škodi ali bi lahko škodil katerikoli proizvodni dejavnosti, ki se izvaja na ozemlju katere od pogodbenic in če je povečanje posledica:

(i) delnega ali popolnega znižanja carin in dajatev z enakim učinkom, ki se obračunavajo za zadevni proizvod, v pogodbenici uvoznici, kot je predvideno v Sporazumu; in

(ii) dejstva, da so carine ali dajatve z enakim učinkom, ki jih pogodbenica izvoznica obračunava za uvoz surovin ali vmesnih proizvodov, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka, znatno nižje od ustreznih carin ali dajatev z enakim učinkom, ki jih obračunava pogodbenica uvoznica;

lahko zadevna pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe v skladu s pogoji in postopki iz člena 27.

Člen 25

Če katera od pogodbenic ugotovi, da se v trgovini z drugo pogodbenico izvaja damping, lahko sprejme ustrezne ukrepe proti takšnemu ravnanju v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini, v skladu s pogoji in postopki iz člena 27.

Člen 26

Če se v katerem koli gospodarskem sektorju pojavijo resne motnje ali če se pojavijo težave, ki bi lahko povzročile resno poslabšanje gospodarskega položaja v regiji, lahko zadevna pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe v skladu s pogoji in postopki iz člena 27.

Člen 27

1. Če pogodbenica za uvoz izdelkov, ki bi lahko povzročili težave, navedene v členih 24 in 26, uvede upravni postopek, katerega namen je zagotoviti hitre informacije o gibanju trgovinskih tokov, o tem obvesti drugo pogodbenico.

2. V primerih, navedenih v členih 22 do 26, pred sprejetjem ukrepov, predvidenih v njih, ali v primerih, kjer se uporablja odstavek 3(d), takoj ko je mogoče, zadevna pogodbenica Skupnemu odboru predloži vse informacije, ki jih potrebuje za temeljito preučitev situacije z namenom, da poišče rešitev, ki bo sprejemljiva za obe pogodbenici.

Pri izbiri ukrepov imajo prednost tisti, ki najmanj motijo delovanje Sporazuma.

O zaščitnih ukrepih se takoj obvesti Skupni odbor, ki se o njih tudi redno posvetuje, zlasti z namenom, da se ti ukrepi odpravijo, takoj ko to omogočajo okoliščine.

3. Za izvajanje odstavka 2 se uporabljajo naslednje določbe:

(a) V zvezi s členom 23 lahko katera koli Pogodbenica posreduje zadevo Skupnemu odboru, če meni, da je dana praksa nezdružljiva s pravilnim delovanjem Sporazuma v smislu člena 23(1).

Pogodbenici Skupnemu odboru predložita vse potrebne informacije in mu pomagata pri preučevanju primera ter, kjer je ustrezno, pri odpravi prakse, kateri se nasprotuje.

Če zadevna pogodbenica ne uspe odpraviti nezaželene prakse v roku, ki ga določi Skupni odbor, ali če se v Skupnem odboru ne doseže dogovor v treh mesecih od datuma prejetja zadeve, lahko zadevna pogodbenica sprejme vse zaščitne ukrepe, ki so po njenem mnenju potrebni za reševanje resnih težav, ki izhajajo iz zadevne prakse; zlasti lahko prekliče tarifne koncesije.

(b) V zvezi s členom 24 se težave, ki izhajajo iz situacije, navedene v tem členu, posredujejo v preučitev Skupnemu odboru, ki lahko sprejme vsako odločitev, potrebno za odpravo takšnih težav.

Če Skupni odbor ali pogodbenica izvoznica v tridesetih dneh od prejetja zadeve ni sprejela sklepa, ki bi odpravil težave, sme pogodbenica uvoznica za uvoženi izdelek obračunati kompenzacijsko dajatev.

Kompenzacijska dajatev se izračuna v skladu z učinkom tarifnih disparitet na vrednost zadevnega blaga glede na surovine ali vmesne izdelke, ki so vdelane v izdelek.

(c) V Skupnem odboru potekajo v zvezi s členom 25 posvetovanja preden zadevna pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe.

(d) Če zaradi izjemnih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, predhodna preučitev ni mogoča, lahko zadevna pogodbenica v primerih, navedenih v členih 24, 25 in 26 ter tudi v primeru izvoznih pomoči, ki imajo neposreden in takojšnji učinek na trgovino, takoj uporabi previdnostne ukrepe, ki so potrebni za odpravo težav.

Člen 28

Če je ena ali več držav članic ali Norveška v težavah ali ji grozijo resne težave pri plačilni bilanci, lahko zadevna pogodbenica sprejme ustrezne zaščitne ukrepe. O tem takoj obvesti drugo pogodbenico.

Člen 29

1. Ustanovi se Skupni odbor, ki je odgovoren za upravljanje Sporazuma in zagotavlja njegovo pravilno izvajanje. V ta namen daje priporočila in sprejema odločitve v primerih, predvidenih v tem sporazumu. Te odločitve pogodbenici izvajata v skladu s svojimi lastnimi pravili.

2. Pogodbenici zaradi pravilnega izvajanja Sporazuma izmenjavata informacije in se na zahtevo katere koli od pogodbenic posvetujeta v Skupnem odboru.

3. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 30

1. Skupni odbor sestavljajo predstavniki Skupnosti na eni strani in predstavniki Norveške na drugi.

2. Skupni odbor ukrepa sporazumno.

Člen 31

1. Skupnemu odboru izmenično predsedujeta obe pogodbenici v skladu z dogovori iz njegovega poslovnika.

2. Predsednik skliče zasedanja Skupnega odbora vsaj enkrat na leto, da pregleda splošno delovanje Sporazuma.

Skupni odbor se poleg tega sestane vedno, ko to zahtevajo posebne okoliščine, na zahtevo ene od pogodbenic, v skladu s pogoji, določenimi v njegovem poslovniku.

3. Skupni odbor lahko ustanovi delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih obveznosti.

Člen 32

1. Če pogodbenica meni, da bi bilo koristno in v interesu obeh pogodbenic, da se odnosi, vzpostavljeni s Sporazumom, razširijo tudi na področja, ki v njem niso zajeta, o tem predloži utemeljeno zahtevo drugi pogodbenici.

Pogodbenici lahko Skupnemu odboru naročita, da preuči to zahtevo in jima da priporočila, kjer je ustrezno, zlasti z namenom, da se začnejo pogajanja. Cilj teh priporočil je lahko, kjer je ustrezno, doseči usklajenost, pod pogojem, da se samostojnost odločanja nobene od pogodbenic ne zmanjša.

2. Sporazume, ki so rezultat pogajanj iz odstavka 1, morata pogodbenici ratificirati ali odobriti v skladu s svojimi postopki.

Člen 33

Priloga in Protokoli k Sporazumu so njegov sestavni del.

Člen 34

Vsaka pogodbenica lahko Sporazum odpove tako, da o tem uradno obvesti drugo pogodbenico. Sporazum preneha veljati dvanajst mesecev po datumu prejetja takšnega uradnega obvestila.

Člen 35

Ta sporazum velja na eni strani za ozemlja, na katerih velja Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, in na drugi strani za ozemlje Kraljevine Norveške.

Člen 36

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, francoskem, nemškem, italijanskem in norveškem jeziku, pri čemer je vsako teh besedil enako verodostojno.

Ta sporazum pogodbenici odobrita v skladu s svojimi nacionalnimi postopki.

Veljati začne 1. julija 1973, pod pogojem da sta se pogodbenici pred tem datumom medsebojno uradno obvestili, da so bili dokončani vsi za ta namen potrebni postopki.

Po tem datumu začne ta sporazum veljati prvi dan drugega meseca po takšnem uradnem obvestilu. Končni datum za takšno uradno obvestilo je 30. november 1973.

Udfærdiget i Bruxelles, den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerds.Geschehen zu Brüssel am vierzehnten Mai neunzehnhundertdreiundsiebzig.Done at Brussels on this fourteenth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-three.Fait à Bruxelles, le quatorze mai mil neuf cent soixante-treize.Fatto a Bruxelles, addì quattordici maggio millenovecentosettantatré.Gedaan te Brussel, de veertiende mei negentienhonderddrieënzeventig.Utferdiget i Brussel, fjortende mai nitten hundre og syttitre.

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

PRILOGA

Seznam izdelkov iz člena 2 Sporazuma

Tarifna številka bruseljske nomenklature | Poimenovanje |

35.02 | Albumini, albuminati in drugi albuminski derivati: A.Albumini:II.Drugo:(a)Ovalbumin in laktalbumin:1.Posušeni (na primer v lističih, luskah, kosmičih, prahu)2.Drugo |

45.01 | Naravna pluta, neobdelana, zdrobljena, drobljena ali zmleta; odpadki plute |

54.01 | Lan, surov ali predelan, vendar nepreden: Laneno predivo in odpadki (vključno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi surovinami) |

57.01 | Konoplja (Cannabis sativa L.) surova ali predelana, toda nepredena; predivo in odpadki prave konoplje (vključno razvlaknjenimi tekstilnimi surovinami) |

--------------------------------------------------

PROTOKOL št. 1

o obravnavi, ki se uporablja za nekatere proizvode

ODDELEK A

OBRAVNAVA, KI SE UPORABLJA ZA UVOZ NEKATERIH IZDELKOV S POREKLOM IZ NORVEŠKE V SKUPNOST

Člen 1

1. Za izdelke iz poglavij 48 ali 49 Skupne carinske tarife, razen tarifne številke 48.09 (gradbene plošče iz lesne celuloze ali rastlinskih vlaken, vezane z naravnimi ali umetnimi smolami ali podobnimi vezivi ali ne), se carine pri uvozu v Skupnost v njeni prvotni sestavi postopno odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

Časovni razpored | Izdelki, ki sodijo v tarifne številke ali podštevilke 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 ali 48.15 B Stopnje dajatve, ki se uporabljajo (v odstotkih) | Drugi izdelki Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |

Na datum uveljavitve Sporazuma | 11,5 | 95 |

1. januar 1974 | 11 | 90 |

1. januar 1975 | 10,5 | 85 |

1. januar 1976 | 10 | 80 |

1. julij 1977 | 8 | 65 |

1. januar 1979 | 6 | 50 |

1. januar 1980 | 6 | 50 |

1. januar 1981 | 4 | 35 |

1. januar 1982 | 4 | 35 |

1. januar 1983 | 2 | 20 |

1. januar 1984 | 0 | 0 |

2. Carine pri uvozu izdelkov iz odstavka 1 na Irsko se postopno odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

Časovni razpored | Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |

Na datum uveljavitve Sporazuma | 85 |

1. januar 1974 | 70 |

1. januar 1975 | 55 |

1. januar 1976 | 40 |

1. julij 1977 | 20 |

1. januar 1979 | 15 |

1. januar 1980 | 15 |

1. januar 1981 | 10 |

1. januar 1982 | 10 |

1. januar 1983 | 5 |

1. januar 1984 | 0 |

3. Ne glede na člen 3 Sporazuma, Danska in Združeno kraljestvo pri uvozu izdelkov iz odstavka 1 s poreklom iz Norveške uporabljata naslednje carine:

Časovni razpored | Izdelki, ki sodijo v tarifne številke ali podštevilke 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 ali 48.15 B Stopnje dajatev, ki se uporabljajo (v odstotkih) | Drugi izdelki Odstotek dajatve skupne carinske tarife, ki se uporablja |

Na datum uveljavitve Sporazuma | 0 | 0 |

1. januar 1974 | 3 | 25 |

1. januar 1975 | 4,5 | 37,5 |

1. januar 1976 | 6 | 50 |

1. julij 1977 | 8 | 65 |

1. januar 1979 | 6 | 50 |

1. januar 1980 | 6 | 50 |

1. januar 1981 | 4 | 35 |

1. januar 1982 | 4 | 35 |

1. januar 1983 | 2 | 20 |

1. januar 1984 | 0 | 0 |

4. V obdobju od 1. januarja 1974 do 31. decembra 1983 imata Danska in Združeno kraljestvo pravico, da vsako leto za uvoz izdelkov s poreklom iz Norveške odpreta tarifne kvote z dajatvijo nič, katerih količine, prikazane v Prilogi A za leto 1974, so enake povprečni količini uvoza med letoma 1968 in 1971, kumulativno zvišani za štiri 5 % zvišanja; po 1. januarju 1975 se količina teh tarifnih kvot letno zviša za 5 %.

5. V obdobju od datuma uveljavitve Sporazuma do 31. decembra 1982 ima Irska pravico da vsako leto za uvoz izdelkov s poreklom iz Norveške, ki sodijo v tarifne številke 48.01 do 48.07, odpre tarifne kvote z dajatvijo nič do 31. decembra 1980, nato pa tarifne kvote z 2 % dajatvijo, katerih osnovna količina je enaka povprečni količini uvoza med letoma 1968 in 1971, vsako leto zvišani za 5 % med letoma 1974 in 1976.

Osnovne količine teh tarifnih kvot so prikazane v Prilogi B. Za leto 1973 so te količine sorazmerno znižane v skladu z uveljavitvijo Sporazuma.

6. Izraz "Skupnost v njeni prvotni sestavi" pomeni Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Veliko vojvodstvo Luksemburg in Kraljevino Nizozemsko.

Člen 2

1. Carine pri uvozu izdelkov iz odstavka 2 v Skupnost v njeni prvotni sestavi in na Irsko se postopno znižajo na naslednje stopnje v skladu z naslednjim časovnih razporedom:

Časovni razpored | Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |

| |

Na datum uveljavitve Sporazuma | 95 | |

1. januar 1974 | 90 | |

1. januar 1975 | 85 | |

1. januar 1976 | 75 | |

1. januar 1977 | 60 | |

1. januar 1978 | 40 | z največ 3 % ad valorem (razen tarifne podštevilke 79.01 A) |

1. januar 1979 | 30 | za tarifno podštevilko 28.56 A |

20 | za druge izdelke |

1. januar 1980 | 0 | |

Za tarifno podštevilko 79.01 A, ki je navedena v dani preglednici v odstavku 2, se tarifna znižanja v zvezi s Skupnostjo v njeni prvotni sestavi in ne glede na člen 5(3) Sporazuma, zaokrožijo na dve decimalki.

2. Izdelki iz odstavka 1 so naslednji:

številka SCT | Poimenovanje |

28.56 | Karbidi (na primer, silicija, bora, drugih kovin): A.Silicija |

56.01 | Umetna vlakna (rezana), nemikana, nečesana ali drugače pripravljena za predenje: B.Regenerirana tekstilna vlakna |

56.02 | Nerezani filament za proizvodnjo umetnih vlaken (rezanih): B.Iz regeneriranih tekstilnih vlaken |

ex 73.02 | Ferozlitine, razen feroniklja in izdelkov, ki jih pokriva Pogodba o ESPJ |

77.01 | Surov magnezij: magnezijevi odpadki (razen odrezkov enake velikosti) in ostanki: A.Surovi |

79.01 | Surovi cink; cinkovi odpadki in ostanki: A.Surovi |

Člen 3

Carine pri uvozu izdelkov iz tarifne podštevilke 76.01 A in iz tarifnih številk 76.02 in 76.03 skupne carinske tarife v Skupnost v njeni prvotni sestavi in na Irsko se postopno znižajo na naslednje stopnje v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

Časovni razpored | ad valoremStopnje dajatev, ki se uporabljajo, v odstotkih |

Tarifni številki 76.02 in 76.03 | Tarifna podštevilka 76.01 A |

Na datum uveljavitve Sporazuma | 11,4 | 6,6 |

1. januar 1974 | 10,8 | 6,3 |

1. januar 1975 | 10,2 | 5,9 |

1. januar 1976 | 9 | 5,6 |

1. januar 1977 | 7,2 | 4,2 |

1. januar 1978 | 3 | 3 |

1. januar 1979 | 2,7 | 2,7 |

1. januar 1980 | 0 | 0 |

Člen 4

Za uvoz, za katerega velja tarifno obravnavanje, predvideno v členih 1, 2 in 3, se uporabljajo letni indikativni plafoni, nad katerimi se lahko ponovno uvedejo carine, ki veljajo za tretje države, v skladu z naslednjimi določbami:

(a) Ob upoštevanju pravice Skupnosti do opustitve uporabe plafonov za nekatere izdelke, so osnovne količine za določitev plafonov za leto 1973 prikazane v Prilogi C. Plafoni za leto 1973 se izračunajo s sorazmernim znižanjem osnovnih količin v skladu z datumom uveljavitve Sporazuma.

Od leta 1974 raven plafonov ustreza osnovnim količinam za leto 1973, ki se letno zvišajo za sestavljeno stopnjo 5 %, razen za tarifno številko 76.01 A, za katero so letne stopnje povečanja naslednje:

1974 | 3 % |

1975 | 3 % |

1976 | 3 % |

1977 | 5 % |

1978 | 5 % |

1979 | 10 % |

1980 | 10 % |

1981 | 10 % |

Za izdelke, ki jih pokriva ta protokol, vendar niso zajeti v tej prilogi, si Skupnost pridržuje pravico, da uvede plafone, katerih raven bo enaka povprečni količini uvoza v Skupnost v zadnjih štirih letih, za katera so na voljo statistični podatki, povečani za 5 %; v naslednjih letih se ravni teh plafonov letno dvignejo za 5 %.

(b) Če je v dveh zaporednih letih uvoz izdelka, za katerega se uporablja plafon, manjši od 90 % določene ravni, Skupnost opusti uporabo tega plafona.

(c) V primeru kratkoročnih gospodarskih težav si Skupnost pridržuje pravico, da po posvetovanju v Skupnem odboru, še eno leto ohrani raven, določeno za predhodno leto.

(d) 1. decembra vsako leto Skupnost obvesti Skupni odbor o seznamu izdelkov, za katere v naslednjem letu veljajo plafoni in o višinah teh plafonov.

(e) Uvoz v okviru tarifnih kvot, odprtih v skladu s členom 1(4) in (5), je prav tako odpisan od višine plafonov za iste izdelke.

(f) Ne glede na člen 3 Sporazuma in člene 1, 2 in 3 tega protokola, se lahko carine skupne carinske tarife pri uvozu zadevnih izdelkov ponovno uvedejo do konca koledarskega leta, če se doseže plafon, določen za uvoz izdelkov, ki jih pokriva ta protokol.

V tem primeru pred 1. julijem 1977:

- Danska in Združeno kraljestvo ponovno uvedeta carine, kot sledi:

Leta | Odstotek dajatev skupne carinske tarife, ki se uporabljajo |

1974 | 40 |

1975 | 60 |

1976 | 80 |

- Irska ponovno uvede carine, ki se uporabljajo za tretje države.

Carine, določene v členih 1, 2 in 3 tega protokola, se ponovno uvedejo 1. januarja naslednjega leta.

(g) Po 1. juliju 1977 pogodbenici v Skupnem odboru preučita možnost revizije odstotkov, za katere se dvignejo plafoni, pri čemer upoštevatatrend potrošnje in uvoza v Skupnosti in izkušnje, pridobljene pri uporabljanju tega člena.

(h) Plafoni se ukinejo ob koncu obdobij, določenih za odpravo carin, ki so predvideni v členih 1, 2 in 3 tega protokola, razen za tarifno podštevilko 76.01 A, za katero se plafoni ukinejo 31. decembra 1981.

ODDELEK B

OBRAVNAVANJE, KI SE UPORABLJA ZA UVOZ NEKATERIH IZDELKOV S POREKLOM IZ SKUPNOSTI NA NORVEŠKO

Člen 5

1. Carine pri uvozu izdelkov iz Priloge D na Norveško iz Skupnosti v njeni prvotni sestavi in z Irske se postopno znižajo na naslednje stopnje v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

Časovni razpored | Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |

Na datum uveljavitve Sporazuma | 95 |

1. januar 1974 | 90 |

1. januar 1975 | 85 |

1. januar 1976 | 80 |

1. julij 1977 | 65 |

1. januar 1979 | 50 |

1. januar 1980 | 50 |

1. januar 1981 | 35 |

1. januar 1982 | 35 |

1. januar 1983 | 20 |

1. januar 1984 | 0 |

2. Carine pri uvozu izdelkov iz Priloge E na Norveško iz Skupnosti v njeni prvotni sestavi in z Irske se postopno znižajo na naslednje stopnje v skladu z naslednjim časovnih razporedom:

Časovni razpored | Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |

Na datum uveljavitve Sporazuma | 95 |

1. januar 1974 | 90 |

1. januar 1975 | 85 |

1. januar 1976 | 75 |

1. januar 1977 | 60 |

1. januar 1978 | 40 |

1. januar 1979 | 20 |

1. januar 1980 | 0 |

Člen 6

Pri izdelkih, ki jih pokriva oddelek B tega protokola si Norveška pridržuje pravico, da v primeru, ko je to kasneje nujno potrebno in po posvetovanjih v Skupnem odboru, uvede indikativne plafone, kot so opredeljeni v oddelku A tega protokola, pri katerih se uporabljajo enake metode, kot so opisane v navedenem protokolu. Za uvoz, ki presega plafone, se lahko ponovno uvedejo carine, ki niso višje od tistih, ki se uporabljajo za tretje države.

--------------------------------------------------

Protokol št. 2

o izdelkih, za katere velja posebna ureditev, katere namen je upoštevati razlike v ceni kmetijskih proizvodov, ki so uporabljeni v teh izdelkih

Člen 1

Zaradi upoštevanja razlik v ceni kmetijskih izdelkov, ki so uporabljeni pri izdelavi blaga, navedenega v preglednicah, ki so priloga tega protokola, Sporazum ne preprečuje:

(i) obračunavanja variabilne komponente ali stalnega zneska ob uvozu, ali uporabe kompenzacijskih ukrepov pri notranji ceni;

(ii) uporabo ukrepov, ki se sprejmejo ob izvozu.

Člen 2

1. Za izdelke, navedene v preglednicah, ki so priložene temu protokolu, so osnovne dajatve:

(a) za Skupnost v njeni prvotni sestavi: dajatve, ki se dejansko uporabljajo 1. januarja 1972;

(b) za Dansko, Irsko in Združeno kraljestvo:

(i) za izdelke, ki jih pokriva Uredba (EGS) št. 1059/69:

- za Irsko na eni strani,

- za Dansko in Združeno kraljestvo na drugi strani, za izdelke, ki jih ne pokriva Konvencija o ustanovitvi Evropskega združenja za prosto trgovino:

carine, ki izhajajo iz člena 47 "Akta o pristopnih pogojih in prilagoditvah pogodb"; Skupni odbor je o teh osnovnih dajatvah obveščen pravočasno in v vsakem primeru pred prvim znižanjem, predvidenim v odstavku 2;

(ii) za druge izdelke: dajatve, ki se dejansko uporabljajo 1. januarja 1972;

(c) za Norveško: dajatve, prikazane v preglednici II, ki je priložena temu protokolu.

2. Tako opredeljena razlika med osnovnimi dajatvami in dajatvami, ki se uporabljajo 1. julija 1977, navedenih v preglednicah, ki so priložene temu protokolu, se postopno ukinejo s petimi znižanji po 20 %, ki se izvedejo ob naslednjih datumih:

Na datum uveljavitve Sporazuma,

1. januarja 1974,

1. januarja 1975,

1. januarja 1976,

1. julija 1977.

Toda, če je dajatev, ki velja 1. julija 1977 večja od osnovne dajatve, se razlika med tema dajatvama zniža za 40 % 1. januarja 1974, potem pa zaporedoma za 20 % ob naslednjih datumih:

1. januarja 1975,

1. januarja 1976,

1. julija 1977.

Ne glede na člen 5(3) Sporazuma in če Skupnost uporabi člen 39(5) "Akta o pristopnih pogojih in prilagoditvi Pogodb" v zvezi s posebnimi dajatvami ali posebnim delom mešanih dajatev v carinski tarifi Združenega kraljestva, se za spodaj naštete izdelke uporabljata odstavka 1 in 2, z zaokroženjem na štiri decimalke:

Številka SCT | Poimenovanje |

22.06 | Vermuti in druga vina iz svežega grozdja, aromatizirana z aromatičnimi ekstrakti |

ex 22.09 | Žganja (razen tistih iz tarifne številke 22.08); likerji in druge žgane pijače; sestavljeni alkoholni preparati (znani kot "koncentrirani ekstrakti") za proizvodnjo pijač: Žganja, razen ruma, araka, tafije, gina, whiskyja, vodke z vsebnostjo etanola 45,2o ali manj, ter slivovo, hruškovo ali češnjevo žganje, ki vsebuje jajca ali jajčni rumenjak in/ali sladkor (saharoza ali invertni sladkor). |

Člen 3

1. Ta protokol se uporablja tudi za žgane pijače iz tarifne številke 22.09 C skupne carinske tarife, ki niso navedene v preglednicah I in II, priloženih temu protokolu. Pravila, ki urejajo tarifna znižanja za te izdelke, določi Skupni odbor.

Skupni odbor pri opredeljevanju teh pravil ali kasneje odloči ali bo v ta protokol zajel tudi druge izdelke iz poglavij 1 do 24 bruseljske nomenklature, za katere ne veljajo kmetijski predpisi na ozemljih pogodbenic.

2. Ob tej priložnosti Skupni odbor po potrebi dopolni Prilogi II in III k Protokolu št. 3.

--------------------------------------------------

Protokol št. 3

o opredelitvi pojma "izdelki s poreklom" in načinih upravnega sodelovanja

NASLOV I

Opredelitev pojma "izdelki s poreklom"

Člen 1

Za namen izvajanja Sporazuma in brez poseganja v določbe členov 2 in 3 tega protokola, se naslednji izdelki štejejo kot:

1. izdelki s poreklom iz Skupnosti:

(a) izdelki v celoti pridobljeni v Skupnosti;

(b) izdelki, pridobljeni v Skupnosti, pri proizvodnji katerih so bili uporabljeni drugi izdelki, kot so tisti iz točke (a), če so bili ti izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 5. Ta pogoj pa se ne uporablja za izdelke s poreklom iz Norveške v smislu tega protokola;

2. izdelki s poreklom iz Norveške:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni na Norveškem;

(b) izdelki, pridobljeni na Norveškem, pri proizvodnji katerih so bili uporabljeni drugi izdelki, kot so tisti iz točke (a), če so bili ti izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 5. Ta pogoj pa se ne uporablja za izdelke s poreklom iz Skupnosti v smislu tega protokola;

Izdelki s seznama C so začasno izključeni iz področja uporabe tega protokola.

Člen 2

1. Ker trgovino med Skupnostjo in Avstrijo, Finsko, Islandijo, Portugalsko, Švedsko in Švico ter med Norveško in slednjimi šestimi državami ter med vsemi temi šestimi državami, ureja sporazum, ki vsebuje pravila, ki so enaka pravilom v tem protokolu, se tudi naslednji izdelki štejejo kot:

A. izdelki s poreklom iz Skupnosti: tisti izdelki iz člena 1(1), ki po izvozu iz Skupnosti niso bili v nobeni od teh šestih držav obdelani ali predelani ali niso bili zadosti obdelani ali predelani, da bi pridobili status izdelkov s poreklom v kateri od teh držav zaradi določb iz zgoraj navedenih sporazumov, katere ustrezajo tistim iz člena 1(1)(b) ali (2)(b) tega protokola, če:

(a) so bili pri obdelavi ali predelavi uporabljeni samo izdelki s poreklom iz katere koli od teh šestih držav ali iz Skupnosti ali iz Norveške;

(b) če je bila v primerih, ko odstotno pravilo v Seznamih A in B, navedenih v členu 5, omejuje delež vrednosti izdelkov brez porekla, ki so lahko uporabljeni v določenih okoliščinah, dodana vrednost v vsaki od teh držav dosežena v skladu z odstotnim pravilom in z drugimi pravili, zajetimi v navedenih seznamih brez vsake možnosti kumulacije iz ene države v drugo;

B. izdelki s poreklom iz Norveške: tisti izdelki iz člena 1(2), ki po izvozu iz Norveške niso bili v nobeni od teh šestih držav obdelani ali predelani ali niso bili zadosti obdelani ali predelani, da bi pridobili status izdelkov s poreklom v kateri od teh držav zaradi določb iz zgoraj navedenih sporazumov, katere ustrezajo tistim iz člena 1(1)(b) ali (2)(b) tega protokola, če:

(a) so bili pri obdelavi ali predelavi uporabljeni samo izdelki s poreklom iz katere koli od teh šestih držav ali iz Skupnosti ali iz Norveške;

(b) če je bila v primerih, ko odstotno pravilo v Seznamih A in B, navedenih v členu 5, omejuje delež vrednosti izdelkov brez porekla, ki so lahko uporabljeni v določenih okoliščinah, dodana vrednost v vsaki od teh držav dosežena v skladu z odstotnim pravilom in z drugimi pravili, zajetimi v navedenih seznamih brez vsake možnosti kumulacije iz ene države v drugo.

2. Za namen izvajanja odstavka 1(A)(a) in (B)(a), dejstvo, da so bili uporabljeni izdelki, ki niso navedeni v njem in sicer v deležu, ki ne presega 5 % skupne vrednosti izdelkov, pridobljenih in uvoženih na Norveško ali v Skupnost, ne vpliva na določitev porekla slednjih izdelkov, pod pogojem, da pri izdelkih, ki so bili izvoženi iz Skupnosti ali Norveške na prvem mestu, ne bi povzročili izgube njihovega statusa izdelkov s poreklom iz Skupnosti ali Norveške, če bi bili vključeni v njih.

3. V primerih, navedenih v odstavku 1(A)(b) in (B)(b) in odstavku 2, se ne sme vključiti noben izdelek brez porekla, če je samo obdelan ali predelan, kot je predvideno v členu 5(3).

Člen 3

Ne glede na določbe člena 2 in pod pogojem, da so vsi pogoji iz tega člena kljub temu izpolnjeni, se pridobljeni izdelki ne štejejo še naprej kot izdelki s poreklom iz Skupnosti oziroma Norveške, razen če vrednost obdelanih ali predelanih izdelkov s poreklom iz Skupnosti ali Norveške predstavlja najvišji odstotek vrednosti pridobljenih izdelkov. Če temu ni tako, se slednji izdelki štejejo kot izdelki s poreklom iz države, v kateri pridobljena dodana vrednost predstavlja najvišji odstotek njihove vrednosti.

Člen 4

Naslednje se šteje kot v celoti pridobljeno v Skupnosti ali na Norveškem v smislu člena 1(1)(a) in (2)(a):

(a) mineralni izdelki, tam pridobljeni iz njihove zemlje ali morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski izdelki;

(c) tam rojene in vzrejene žive živali;

(d) izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njihovimi plovili;

(g) izdelki, izdelani na njihovih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov, navedenih v pododstavku (f);

(h) tam zbrani rabljeni izdelki, primerni samo za obnavljanje surovin;

(i) odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo;

(j) blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, navedenih v pododstavkih (a) do (i).

Člen 5

1. Za namene izvajanja člena 1(1)(b) in (2)(b) se kot zadostna obdelava ali predelava šteje naslednje:

(a) obdelava ali predelava, zaradi katere se pridobljeno blago uvršča v drugo tarifno številko, kot vsak posamezen obdelan ali predelan izdelek, razen obdelave ali predelave, navedene v Seznamu A, kjer se uporabljajo posebne določbe tega seznama;

(b) obdelava ali predelava, navedena v Seznamu B.

"Oddelki", "poglavja" in "tarifne številke" pomenijo oddelke, poglavja in tarifne številke bruseljske nomenklature za uvrščanje blaga v carinske tarife.

2. Če za dani pridobljeni izdelek odstotno pravilo v Seznamu A in Seznamu B omejuje vrednost materialov in delov, ki se lahko uporabijo, skupna vrednost teh materialov in delov, ne glede na to ali spremenijo tarifno številko med obdelavo, predelavo ali sestavljanjem, v mejah in pod pogoji, določenimi v vsakem od teh dveh seznamov, ne sme presegati, glede na vrednost pridobljenega izdelka, vrednosti, ki ustreza bodisi skupni stopnji, če sta stopnji v obeh seznamih enaki, ali pa višji od obeh, če sta različni.

3. Za namen izvajanja člena 1(1)(b) in (2)(b) se šteje, da so naslednji postopki obdelave ali predelave še vedno nezadostni za pridobitev statusa izdelka s poreklom, ne glede na to, ali je tarifna številka spremenjena ali ne:

(a) postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem (prezračevanje, razprostiranje, sušenje, hlajenje, soljenje, dajanje v žveplov dioksid ali druge vodne raztopine, odstranjevanje poškodovanih delov in podobni postopki);

(b) preprosti postopki, kot so odstranjevanje prahu, sejanje ali prebiranje, uvrščanje v skupine, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov), pranje, barvanje, razrezovanje;

(c) (i) spreminjanje embalaže in razstavljanje ter sestavljanje pošiljk;

(ii) preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče itn., in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(d) pritrjevanje oznak, nalepk ali drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali na njihovo embalažo;

(e) preprosto mešanje izdelkov ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne, kadar ena ali več sestavin mešanice ne izpolnjuje pogojev iz tega protokola, da bi jih lahko šteli za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali iz Norveške;

(f) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek;

(g) kombinacija dveh ali več postopkov, navedenih v pododstavkih (a) do (f);

(h) zakol živali.

Člen 6

1. Če seznama A in B, navedena v členu 5, predvidevata, da se blago, pridobljeno v Skupnosti ali na Norveškem šteje kot blago s poreklom iz teh držav samo, če vrednost obdelanih ali predelanih izdelkov ne presega določenega odstotka vrednosti pridobljenega blaga, so vrednosti, ki se upoštevajo pri določanju tega odstotka, naslednje:

- na eni strani,

v zvezi z izdelki, katerih uvoz se lahko dokaže: njihova carinska vrednost ob času uvoza;

v zvezi z izdelki nedoločenega porekla: prva ugotovljiva cena, plačana za te izdelke na ozemlju pogodbenice, kjer se opravi proizvodnja;

- in na drugi strani,

cena pridobljenega izdelka franko tovarna, od katere se odštejejo notranji davki, vrnjeni ali vračljivi ob izvozu.

Ta člen se uporablja tudi za izvajanje členov 2 in 3.

2. Če se uporabljata člena 2 in 3 "se pridobljena dodatna vrednost" razume kot razlika med ceno pridobljenega izdelka franko tovarna, zmanjšano za notranje davke, ki so vrnjeni ali vračljivi pri izvozu iz zadevne države ali iz Skupnosti, in carinsko vrednostjo vseh izdelkov, uvoženih in obdelanih ali predelanih v teh državi ali v Skupnosti.

Člen 7

Izdelki s poreklom iz Norveške ali iz Skupnosti, ki sestavljajo eno samo nedeljeno pošiljko, se lahko prevažajo čez ozemlje, ki ni ozemlje Skupnosti, Norveške, Avstrije, Finske, Islandije, Portugalske, Švedske ali Švice, če do tega pride, s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem na teh ozemljih, če je prečkanje slednjega ozemlja upravičeno iz geografskih razlogov, pod pogojem, da je blago v državi tranzita ali skladiščenja ostalo pod nadzorom carinskih organov, da v teh državah ni bilo dano v prodajo ali dostavljeno za domačo uporabo in da na njem niso bili opravljeni katerikoli drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali postopkov za ohranitev blaga v dobrem stanju.

NASLOV II

Dogovori o upravnem sodelovanju

Člen 8

1. Izdelki s poreklom v smislu člena 1 tega protokola ob uvozu v Skupnost ali na Norveško koristijo ugodnosti določb Sporazuma ob predložitvi potrdila o gibanju blaga A. N.1, katerega vzorec je v Prilogi V k temu protokolu in ga izdajo carinski organi Norveške ali držav članic Skupnosti.

2. Če se uporablja člen 2, ali kjer je ustrezno, člen 3, se uporablja potrdilo o gibanju A. W.1, katerega vzorec je v Prilogi VI k temu protokolu. Ta potrdila izdajo carinski organi vsake zadevne države, kjer je bilo blago pred ponovnim izvozom zadržano v enakem stanju ali pa je bilo deležno obdelave ali predelave, kot je navedeno v členu 2, ob predložitvi predhodno izdanih potrdil o gibanju.

3. Da se lahko carinski organi prepričajo o pogojih, v katerih je bilo blago zadržano na ozemlju vsake od zadevnih držav v primerih, ko ni bilo v carinskem skladišču in je namenjeno za ponovni izvoz v enakem stanju, navedeni organi prej izdana potrdila o gibanju blaga, predložena ob uvozu blaga, na zahtevo imetnika blaga ustrezno overijo ob uvozu, nato pa še vsakih šest mesecev.

4. Carinski organi Norveške in držav članic Skupnosti so pooblaščeni za izdajanje potrdil o gibanju blaga, navedenih v sporazumih iz člena 2, pod pogoji iz teh sporazumov, če je blago, na katerega se nanašajo potrdila, na ozemlju Norveške ali Skupnosti. Vzorec potrdila je v Prilogi VI k temu protokolu.

5. Kadar se v tem protokolu uporablja izraz "potrdilo o gibanju blaga" ali "potrdila o gibanju blaga" in pri tem ni navedeno, ali je zadevno potrdilo oziroma ali so zadevna potrdila taka, kakor opisuje odstavek 1 ali pa odstavek 2, se zadevne določbe uporabljajo enako za obe vrsti potrdila.

Člen 9

Potrdilo o gibanju blaga se izda samo na podlagi pisnega zahtevka izvoznika na obrazcu, predpisanem za ta namen.

Člen 10

1. Potrdilo o gibanju blaga izdajo carinski organi države izvoznice ob izvozu blaga, na katerega se potrdilo nanaša. Izvozniku se da na razpolago takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

V izjemnih okoliščinah se lahko potrdilo o gibanju blaga izda tudi po izvozu blaga, na katerega se nanaša, če ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin. V tem primeru je treba na potrdilu navesti poseben sklic na okoliščine, v katerih je bilo izdano.

Potrdilo o gibanju blaga se lahko izda samo, kadar lahko služi kot dokumentarno dokazilo, potrebno za namene izvajanja preferencialne obravnave, predvidene v Sporazumu.

2. Potrdilo o gibanju blaga, izdano pod pogoji iz člena 8(2) ali (4), mora biti opremljeno s sklici na prej izdano potrdilo ali potrdila o gibanju blaga, ob predložitvi katerih je bilo izdano.

3. Zahtevke za potrdila o gibanju blaga in za potrdila iz odstavka 2, ob predložitvi katerih so izdana nova potrdila, morajo carinski organi države izvoznice hraniti vsaj dve leti.

Člen 11

1. Potrdilo o gibanju mora biti carinskim organom države uvoznice, v katero vstopi blago, predloženo v štirih mesecih od datuma njegove izdaje s strani carinskih organov države izvoznice.

2. Potrdilo o gibanju blaga, ki je carinskim organom države uvoznice predloženo po izteku roka za predložitev iz odstavka 1, se lahko sprejme zaradi uporabe preferencialnega obravnavanja, če ga zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ni bilo možno predložiti do postavljenega končnega datuma.

V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi države uvoznice potrdila sprejmejo, če jim je bilo blago predloženo pred navedenim končnim datumom.

3. Potrdila o gibanju blaga, potrjena po pogojih iz člena 8(3) ali ne, carinski organi države uvoznice hranijo v skladu s pravili, ki veljajo v tej državi.

Člen 12

Potrdila o gibanju blaga se izpolnijo na ustreznih obrazcih, katerih vzorci so v Prilogah V in VI k temu protokolu, v enem od jezikov, v katerih je sestavljen ta sporazum, in v skladu z določbami notranjega prava države izvoznice. Če so napisana z roko, se izpolnijo s črnilom in s tiskanimi črkami.

Vsako potrdilo meri 210 × 297 mm. Uporablja se bel oblikovan pisalni papir, brez mehanskih ostankov lesa, ki tehta najmanj 25 gramov na kvadratni meter. Imeti mora ozadje s tiskanim zelenim vzorcem "guilloche" tako, da je vsako ponarejanje z mehanskimi ali kemičnimi sredstvi opazno že na prvi pogled.

Države članice Skupnosti in Norveška si lahko pridržijo pravico, da sami tiskajo potrdila ali pa jih dajo tiskati pooblaščenim tiskarjem. V slednjem primeru se mora vsako potrdilo sklicevati na tako pooblastilo. Na vsakem potrdilu morata biti navedena ime in naslov tiskarja ali oznaka, ki omogoča njegovo identifikacijo. Potrdilo mora imeti tudi zaporedno številko, ki omogoča njegovo identifikacijo.

Člen 13

Potrdila o gibanju blaga se predložijo carinskim organom države uvoznice v skladu s postopki, ki se jih določi ta država. Navedeni organi lahko zahtevajo prevod potrdila. Zahtevajo lahko tudi, da uvozno deklaracijo spremlja izjava, s katero uvoznik potrjuje, da blago dejansko izpolnjuje pogoje, potrebne za izvajanje Sporazuma.

Člen 14

1. Skupnost in Norveška priznavata blago, ki ga posamezniki pošiljajo drugim posameznikom v obliki manjših paketov ali so del osebne prtljage potnikov, kot izdelke s poreklom, za katere veljajo ugodnosti tega sporazuma, ne da bi zahtevali predložitev potrdila o gibanju blaga, če se ti izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in če je bila dana izjava, da izpolnjujejo pogoje za uporabo teh določb, ter da ni dvoma o resničnosti takšne izjave.

2. Občasni uvozi, pri katerih gre le za blago za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne štejejo za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine blaga razvidno, da ni predvideno za trgovinske namene. Poleg tega skupna vrednost tega blaga ne sme presegati 60 obračunskih enot pri majhnih pošiljkah ali 200 obračunskih enot pri vsebini osebne prtljage potnikov.

3. Vrednost obračunske enote (OE) je 0,88867088 grama finega zlata. Če se obračunska enota spremeni, se pogodbenici sestaneta na ravni Skupnega odbora, da ponovno opredelita vrednost v zlatu.

Člen 15

1. Za blago, ki se pošilja iz Skupnosti ali iz Norveške na razstavo v katero od držav, ki ni navedena v členu 2, in je po razstavi prodano za uvoz na Norveško ali v Skupnost, veljajo pri uvozu ugodnosti po določbah tega sporazuma pod pogojem, da blago izpolnjuje zahteve tega protokola, po katerih ga je mogoče prepoznati za blago s poreklom iz Skupnosti ali Norveške, in pod pogojem, da se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

(a) je izvoznik to blago poslal iz Skupnosti ali Norveške v državo, v kateri je razstava in ga tam razstavil;

(b) je ta izvoznik blago prodal ali ga kako drugače dal na razpolago osebi v Skupnosti ali na Norveškem;

(c) je bilo blago med razstavo ali takoj zatem poslano na Norveško ali v Skupnost v enakem stanju, kot je bilo poslano na razstavo;

(d) da blago od tedaj, ko je bilo poslano na razstavo, ni bilo uporabljeno za noben drug namen kot za predstavitev na razstavi.

2. Potrdilo o gibanju blaga mora biti carinskim organom predloženo na običajni način. Na njem morata biti navedena naziv in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahteva dodatna dokumentarna dokazila o naravi blaga in pogojih, pod katerimi je bilo razstavljeno.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani v zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujega blaga, in v času katerih blago ostane pod carinskim nadzorom.

Člen 16

Da bi zagotovili pravilno uporabo določb tega naslova, si države članice Skupnosti in Norveška preko svojih ustreznih carinskih uprav medsebojno pomagajo pri preverjanju pristnosti in točnosti potrdil o gibanju blaga, skupaj s tistimi, ki so izdana po členu 8(4).

Skupni odbor je pooblaščen za sprejemanje vseh potrebnih sklepov za pravočasno uporabo postopkov upravnega sodelovanja v Skupnosti in na Norveškem.

Člen 17

Kaznovan bo vsakdo, ki sestavi ali povzroči, da se sestavi dokument, ki vsebuje nepravilne podatke, z namenom, da bi pridobil potrdilo o gibanju blaga, s katerim bi bilo blago upravičeno do preferencialnega obravnavanja.

NASLOV III

Končne določbe

Člen 18

Skupnost in Norveška sprejmeta vse potrebne ukrepe, da v skladu s členom 13 tega protokola od datuma uveljavitve tega sporazuma omogočita predložitev potrdil o gibanju blaga.

Člen 19

Skupnost in Norveška sprejmeta vse potrebne ukrepe za izvajanje tega protokola.

Člen 20

Pojasnjevalne opombe, seznami A, B in C ter vzorci potrdil o gibanju blaga so sestavni del tega protokola.

Člen 21

Določbe tega sporazuma se lahko uporabljajo za blago, ki izpolnjuje določbe naslova I in ki je na datum uveljavitve tega sporazuma bodisi na poti ali v Skupnosti ali na Norveškem v začasni hrambi v carinskih skladiščih ali v prostih conah, pod pogojem, da se carinskim organom države uvoznice v štirih mesecih od tega datuma predloži potrdilo o gibanju blaga, ki so ga naknadno izdali pristojni organi države izvoznice skupaj z dokumenti, ki dokazujejo prevozne pogoje.

Člen 22

Pogodbenici se obvezujeta, da bosta sprejeli vse potrebne ukrepe, s katerimi bosta zagotovili, da so potrdila o gibanju blaga, ki jih smejo izdajati carinski organi držav članic Skupnosti in Norveške v skladu s sporazumi iz člena 2, izdana v skladu s pogoji iz navedenih sporazumov. Prav tako se obvezujeta, da bosta poskrbeli za v ta namen potrebno upravno sodelovanje, zlasti za preverjanje načrtov poti blaga, s katerim se trguje po sporazumih iz člena 2, in krajev, kjer je bilo to blago hranjeno.

Člen 23

1. Brez poseganja v člen 1 Protokola št. 2 se v Skupnosti ali na Norveškem za izdelke, ki se uporabljajo v proizvodnji blaga in nimajo porekla iz Skupnosti, Norveške ali držav, navedenih v členu 2 tega protokola, ne odobrijo nobena povračila ali izvzetja od carinskih dajatev od datuma, ko je bila dajatev, uporabljana za istovrstne izdelke s poreklom znižana v Skupnosti in na Norveškem na 40 % osnovne dajatve.

2. Brez poseganja v člen 1 Protokola št. 2 se na Danskem ali v Združenem kraljestvu za izdelke, ki so uvoženi in se uporabljajo v proizvodnji blaga, za katerega carinski organi katere od teh držav izdajo potrdilo o gibanju blaga, z namenom, da se na Norveškem izkoristijo veljavne tarifne določbe in ki ga pokriva člen 3(1) Sporazuma, ne sme odobriti nobeno povračilo ali izvzetje od carinskih dajatev. Vendar pa se to pravilo ne uporablja, če se uporabljajo izdelki iz člena 25(1)(a) tega protokola.

3. Brez poseganja v člen 1 Protokola št. 2 se na Norveškem za uvožene izdelke, ki se uporabljajo v proizvodnji blaga, za katerega carinski organi Norveške izdajo potrdilo o gibanju blaga, z namenom, da se na Danskem ali v Združenem kraljestvu izkoristijo veljavne tarifne določbe teh dveh držav in ki ga pokriva člen 3(1) Sporazuma, ne sme odobriti nobeno povračilo ali izvzetje od carinskih dajatev. Vendar pa se to pravilo ne uporablja, če se uporabljajo izdelki iz člena 25(1)(a) tega protokola.

4. V tem in naslednjih členih izraz "carine" pomeni tudi dajatve z enakim učinkom, kot ga imajo carine.

Člen 24

1. Potrdila o gibanju blaga se lahko, kjer je ustrezno, zahtevajo zato, da je iz njih razvidno, da so izdelki, na katere se nanašajo, pridobili status izdelkov s poreklom in je bila na njih opravljena dodatna predelava pod pogoji iz člena 25(1) do datuma, od katerega so carine, ki veljajo za navedene izdelke, med Skupnostjo v njeni prvotni sestavi in Irsko na eni strani, ter Norveško na drugi, ukinjene.

2. V drugih primerih pa se lahko, kjer je ustrezno, zahtevajo za prikaz dodane vrednosti, pridobljene na vsakem od naslednjih ozemelj:

- Skupnost v njeni prvotni sestavi,

- Irska,

- Danska, Združeno kraljestvo,

- Norveška,

- vsaka od šestih držav, navedenih v členu 2 tega protokola.

Člen 25

1. Pri uvozu na Norveško ali Dansko ali v Združeno kraljestvo so do ugodnosti tarifnih določb, ki veljajo na Norveškem ali v slednjih dveh državah, upravičeni naslednji izdelki, ki jih pokriva člen 3(1) Sporazuma:

(a) izdelki, ki izpolnjujejo pogoje tega protokola in za katere je bilo izdano potrdilo o gibanju blaga, iz katerega je razvidno, da so pridobili status izdelkov s poreklom in so bili kakorkoli dodatno predelani izključno na Norveškem ali v kateri od zgoraj navedenih držav ali v drugih šestih državah, navedenih v členu 2 tega protokola;

(b) izdelki, razen izdelkov iz poglavij 50 do 62, ki izpolnjujejo pogoje tega protokola in za katere je bilo izdano potrdilo o gibanju blaga, na katerem je navedeno:

1. da so bili pridobljeni s predelavo blaga, ki je pri izvozu iz Skupnosti v njeni prvotni sestavi ali Irske, že tam pridobilo status izdelkov s poreklom;

2. da predstavlja dodana vrednost, pridobljena na Norveškem ali v obeh zgoraj navedenih državah ali v drugih šestih državah, navedenih v členu 2 tega protokola, 50 % ali več vrednosti teh izdelkov;

(c) izdelki iz poglavij 50 do 62, našteti v stolpcu 2 spodaj, ki izpolnjujejo pogoje iz tega protokola in za katere je bilo izdano potrdilo o gibanju blaga, v katerem je navedeno, da so bili pridobljeni s predelavo blaga, naštetega v stolpcu 1 spodaj, ki so ob izvozu iz Skupnosti v njeni prvotni sestavi ali iz Irske že tam pridobili status izdelkov s poreklom.

| Stolpec 1 | Stolpec 2 |

Uporabljeni izdelki | Uporabljeni izdelki | Pridobljeni izdelki | Pridobljeni izdelki |

1. | 50.03 | Svileni odpadki (vključno zapredki, neprimerni za odvijanje, svileni izčesek in razvlaknjene tekstilne surovine) | Vsi izdelki iz poglavij 50 do 62 |

56.03 | Odpadki (vključno z odpadki preje ter razvlaknjenimi tekstilnimi surovinami) iz umetnih in sintetičnih vlaken (celih ali rezanih), nemikanih, nečesanih ali drugače pripravljenih za predenje |

2. | 53.05 | Mikana ali česana jagnječja ali ovčja volna ali druga živalska dlaka (fina ali groba) | Vsi izdelki iz poglavij 50 do 57 |

3. | ex 56.01 | Sintetična tekstilna vlakna (končna), nemikana, nečesana ali drugače pripravljena za predenje: | Vsi izdelki iz poglavij 50 do 57, razen tarifne številke 56.04:Umetna ali sintetična vlakna in odpadki umetnih ali sintetičnih vlaken (končni ali neskončni), mikani, česani ali drugače pripravljeni za predenjeNaslednji izdelki iz poglavij 58 do 62: |

ex 59.01: | damski vložki |

ex 56.02 | Neskončni prameni iz filamentov za proizvodnjo sintetičnih tekstilnih vlaken (končnih): | ex 59.04: | Dvonitne vrvi, vrvje, motvozi, konopci in kabli, pleteni ali ne, razen enojne preje, sestavljene izključno iz neskončnih sintetičnih tekstilnih vlaken |

4. | ex 56.01 ex 56.02 | Vlakna in neskončni prameni iz filamentov iz propilena, pod pogojem, da njihova vrednosti ne presega 40 % vrednosti končnega izdelka | ex 59.02 | Iglana klobučevina, impregnirana ali prekrita ali ne |

5. | ex poglavja 50 do 57 | Preja | ex 50.09 | Tkanine, barvane, ki vsebujejo 80 mas. % ali več svile ali drugih svilenih odpadkov, razen svilenega izčeska |

ex 51.04 | Tkanine iz umetnih ali sintetičnih (neskončnih) vlaken, kosmičenih |

ex 55.09 | Druge bombažne tkanine, kosmičene |

ex 55.09 | Organdiji, beljeni, mercerizirani in pergamentno obdelani |

ex 56.07 | Tkanine iz umetnih ali sintetičnih (končnih ali odpadnih) vlaken, kosmičene |

58.01 | Preproge, talna prekrivala in predpražniki, vozlani (dokončani ali nedokončani) |

ex 59.01 | damski vložki |

ex 59.15 | Cevi za črpalke in podobne cevi iz tekstilnih materialov, v katerih lan ali konoplja ali oba materiala skupaj ne predstavljata več kot 50 mas. % tekstilnih sestavin |

ex 59.17 | Tkanine za sita |

ex 59.17 | Tekstilni izdelki, razen izdelkov iz opombe 5(a) k poglavju 59 |

ex 60.03 | Dokolenke, spodnje nogavice, nogavice, kratke nogavice do gležnjev, nogavičke in podobno, dokončane in pripravljene za nošenje |

ex 60.06 | Izdelki, kakršni so v tarifnih številkah 60.02 do 60.05, pleteni ali kvačkani in elastični ali gumirani, dokončani in pripravljeni za nošenje ali uporabo |

6. | ex poglavja 50 do 59 | Enojna preja | 59.05 | Mreže in mrežasti izdelki iz dvonitnih vrvi, vrvja, motvozov ali konopcev ter zgotovljene ribiške mreže iz preje, dvonitnih vrvi, vrvja, motvozov ali konopcev: |

59.06 | Drugi izdelki iz preje, dvonitnih vrvi, vrvja, motvozov, konopcev ali kablov, razen tekstilnih materialov in izdelkov, narejenih iz takšnih materialov |

7. | ex poglavja 55 in 56 | Enojna preja | ex 58.08 | Vozlan mrežast material z enotnimi odprtinami v obliki kvadrata ali kara, vozlanimi na vsakem koncu, v celoti izdelani iz bombaža ali sintetičnih tekstilnih vlaken |

8. | ex51.01 | Preja iz sintetičnih tekstilnih vlaken (neskončnih), nepripravljena za prodajo na drobno | ex 58.08 | Vozlan mrežast material z enotnimi odprtinami v obliki kvadrata ali kara, vozlanimi na vsakem koncu, v celoti izdelani iz bombaža ali sintetičnih tekstilnih vlaken |

ex 51.02 | Monofilament, trakovi (umetna slama in podobno) in imitacija katguta iz sintetičnih tekstilnih materialov | ex 59.04 | Dvonitne vrvi, vrvje, motvozi, konopci in kabli, pleteni ali ne, razen enojne preje, sestavljene izključno iz sintetičnih tekstilnih vlaken |

59.05 | Mreže in mrežasti izdelki iz dvonitnih vrvi, vrvja, motvozov ali konopcev ter zgotovljene ribiške mreže iz preje, motvozov, vrvi ali konopcev |

59.06 | Drugi izdelki iz preje, dvonitnih vrvi, vrvja, motvozov, konopcev ali kablov, razen tekstilnih materialov in izdelkov, narejenih iz takšnih materialov |

9. | ex 51.01 ex 51.02 ex 56.05 | Preja, monofilament, trakovi (umetna slama in podobno) in imitacija katguta iz cuprammonium vlaken | 58.06 | Tkane nalepke, značke in podobni izdelki, nevezeni, v metraži, trakovih ali razrezani v določene oblike ali velikosti |

10. | ex 51.02 | Monofilament iz poliestrov | ex 59.17 | Tkanine (razen tkanin, podloženih s klobučevino, iz tekstilnih vlaken), ki se običajno uporabljajo v strojih za izdelavo ali dokončanje celulozne kaše, papirja ali kartona, vključno s cevastimi ali neskončnimi tkaninami |

11. | ex poglavja 50 do 59 | Tkanine in drugi izdelki, razen tistih iz tarifnih številk 59.10 in 59.11 | 59.10 | Linolej in materiali, pripravljeni na tekstilni osnovi podobno kot linolej, razrezani v določene oblike ali ne ali takšni kot se uporabljajo za talna prekrivala ali ne; talna prekrivala, narejena iz prevleke na tekstilni osnovi, razrezana v oblike ali ne |

ex 59.11 | Plošče, listi in trakovi iz ekspandirane, penaste ali spužvaste gume, kombinirane s tkaninami |

12. | ex poglavja 50 do 59 | Tkanina, pod pogojem, da vrednost tkanine (podloge, okraski in dodatki niso vključeni) ne presega 45 % vrednosti končnega izdelka | ex 61.01 | Moška in fantovska vrhnja oblačila, gotova in pripravljena za nošenje |

ex 61.02 | Ženska, dekliška in otroška vrhnja oblačila, gotova in pripravljena za nošenje: obleke, krila, suknjiči, hlače (razen hlač iz tkanine, ki sodi v tarifno številko 55.08 ali 55.09), kompleti (sestavljeni iz jakne in krila ali jakne in hlač) in plašči |

13. | ex poglavja 50 do 59 | Tkanina, pod pogojem, da vrednost tkanine ne presega 40 % vrednosti končnega izdelka | ex 61.09 | Modrčki, stezniki, pasovi za steznike, manjši stezniki, stezniki s pasovi za nogavice in druga oblačila, namenjena za oporo, elastični ali ne, gotovi in pripravljeni za nošenje |

Določbe tega odstavka se uporabljajo samo za izdelke, ki bodo zaradi določb tega sporazuma in priloženih protokolov upravičeni do ugodnosti, ki izhajajo iz odprave carin ob koncu obdobja, določenega za ukinitev carin za vsak posamezni izdelek.

Zgornje določbe se ne bodo več uporabljale po izteku obdobja za odpravo carin za posamezen izdelek.

2. V vseh primerih, razen tistih iz odstavka 1, lahko Norveška ali Skupnost sprejmeta prehodne določbe z namenom neodmerjanja dajatev, predvidenih v členu 3(2) Sporazuma, na vrednost, ki ustreza vrednosti izdelkov s poreklom iz Norveške ali Skupnosti, ki so bili obdelani ali predelani za pridobitev drugih izdelkov, ki izpolnjujejo pogoje iz tega protokola in ki se pozneje uvozijo na Norveško ali v Skupnost.

Člen 26

Pogodbenici sprejmeta vse potrebne ukrepe za sklenitev dogovorov z Avstrijo, Finsko, Islandijo, Portugalsko, Švedsko in Švico, da omogočita uporabo tega protokola.

Člen 27

1. Za namen izvajanja člena 2(1)(A) tega protokola, se vsak izdelek s poreklom iz ene od teh šestih držav, navedenih v tistem členu, obravnava kot izdelek brez porekla v obdobju ali obdobjih, ko Norveška za ta izdelek za navedeno državo uporablja dajatev, ki se uporablja za tretje države ali katerikoli drug ustrezni zaščitni ukrep, v skladu z določbami, ki urejajo trgovino med Norveško in šestimi državami iz zgoraj navedenega člena 2.

2. Za namen izvajanja člena 2(1)(B) tega protokola, se vsak izdelek s poreklom iz ene od teh šestih držav, navedenih v tistem členu, obravnava kot izdelek brez porekla v obdobju ali obdobjih, ko Skupnost za ta izdelek za navedeno državo uporablja dajatev, ki se uporablja za tretje države, v skladu s sporazumom, ki ga je Skupnost sklenila s to državo.

Člen 28

Skupni odbor lahko sklene, da spremeni določbe naslova I, člena 5 (3), naslova II, naslova III, členov 23, 24 in 25, ter Prilog I, II, III, V in VI k temu protokolu. Zlasti je pooblaščen, da sprejme vse potrebne ukrepe za prilagoditev navedenih določb posebnim zahtevam posameznega blaga ali nekaterim oblikam prevoza.

--------------------------------------------------

PROTOKOL št. 4

o nekaterih določbah v zvezi z Irsko

Ne glede na člen 13 Sporazuma, se za Norveško uporabljajo ukrepi, predvideni v odstavkih 1 in 2 Protokola št. 6 in člena 1 Protokola št. 7 "Akta o pristopnih pogojih in prilagoditvi pogodb" o nekaterih količinskih omejitvah v zvezi z Irsko ter o uvozu motornih vozil in avtomobilski industriji na Irskem.

--------------------------------------------------

Sklepna listina

Predstavniki

EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI

in

KRALJEVINE NORVEŠKE,

zbrani v Bruslju, štirinajstega maja tisoč devetsto triinsedemdeset,

zaradi podpisa Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško,

so v času podpisa tega sporazuma

prejeli v vednost spodaj navedeni izjavi, ki sta priloženi tej sklepni listini:

1. Izjava Evropske gospodarske skupnosti v zvezi s členom 23(1) Sporazuma,

2. Izjava Evropske gospodarske skupnosti v zvezi z regionalno uporabo nekaterih določb Sporazuma.

Udfærdiget i Bruxelles, den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerdsGeschehen zu Brüssel am vierzehnten Mai neunzehnhundertdreiundsiebzigDone at Brussels on this fourteenth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-threeFait à Bruxelles, le quatorze mai mil neuf cent soixante-treizeFatto a Bruxelles, addì quattordici maggio millenovecentosettantatréGedaan te Brussel, de veertiende mei negentienhonderddrieënzeventigUtferdiget i Brussel, fjortende mai nitten hundre og syttitre

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------