SPORAZUM O TRGOVINI IN SODELO VANJU MED EVR OPSK O UNIJO IN EVR OPSK O 
SKUPNOST JO ZA ATOMSK O ENER GIJO NA ENI STRANI TER ZDR UŽENIM KRALJEST VOM 
VELIKA BRIT ANIJA IN SEVERNA IRSKA NA DRUGI STRANI  SL Uradni list Evropske unij e L 444/14                                                                                                                                       31.12.2020   
 
  
PREAMBULA  ................................ ................................ ................................ ................................ .. 19 
PRVI DEL: SKUPNE IN INSTITUCIONALNE DOLOČBE  ................................ ................................ .......  22 
Naslov I: Splošne določbe  ................................ ................................ ................................ .............  22 
Naslov II: Načela razlage in opredelitve pojmov  ................................ ................................ ...........  22 
Naslov III: Institucionalni okvir  ................................ ................................ ................................ ...... 23 
DRUGI DEL: TRGOVINA, PROMET, RIBIŠTVO IN DRUGI DOGOVORI  ................................ ................  30 
PRVI RAZDELEK: TRGOVINA  ................................ ................................ ................................ ..............  30 
Naslov I: Blagovna menjava  ................................ ................................ ................................ ..........  30 
Naslov II: Storitve in naložbe  ................................ ................................ ................................ .........  85 
Naslov III: Digitalna trgovina  ................................ ................................ ................................ .......  126 
Naslov IV: Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi  ................................ .......  133 
Naslov  V: Intelektualna lastnina  ................................ ................................ ................................ . 135 
Naslov VI: Javna naročila  ................................ ................................ ................................ .............  157 
Naslov  VII: Mala in srednja podjetja  ................................ ................................ ...........................  163 
Naslov VIII: Energija  ................................ ................................ ................................ ....................  165 
Naslov IX: Preglednost  ................................ ................................ ................................ ................  181 
Naslov X: Dobre regulativne prakse in regulativno sodelovanje  ................................ ................  183 
Naslov XI: Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter traj nostni razvoj  .... 188 
Naslov XII: Izjeme  ................................ ................................ ................................ ........................  225 
DRUGI RAZDELEK: LETALSTVO  ................................ ................................ ................................ ........  229 
Naslov I: Zračni prevoz  ................................ ................................ ................................ ................  229 
Naslov I I: Varnost v letalstvu  ................................ ................................ ................................ .......  248 
TRETJI RAZDELEK: CESTNI PREVOZ  ................................ ................................ ................................ .. 254 
Naslov I: Cestni prevoz blaga  ................................ ................................ ................................ ...... 254 
Naslov II: Cestni prevoz potnikov  ................................ ................................ ................................  259 
ČETRTI RAZDELEK: KOORDINACIJA SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI IN VIZUMI ZA KRATKOTRAJNE 
OBISKE  ................................ ................................ ................................ ................................ .............  267 
Naslov I: Koordinacija sistemov socialne varnosti  ................................ ................................ ...... 267 
Naslov II: Vizumi za kratkotrajne obiske  ................................ ................................ .....................  267 
PETI RAZDELEK: RIBIŠTVO  ................................ ................................ ................................ ...............  268 
ŠESTI RAZDELEK: DRUGE DOLOČBE  ................................ ................................ ................................  281 
TRETJI DEL: SODELOVANJE NA PODROČJU KAZENSKEGA PREGONA IN PRAVOSODNO 
SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH  ................................ ................................ .......................  288 
Naslov I: Splošne določbe  ................................ ................................ ................................ ...........  288 
Naslov II: Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil  ................................ ... 291 
Naslov III: Prenos in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih  ................................ . 296 
Naslov IV: Sodelovanje v zvezi z operativnimi informacijami  ................................ .....................  307 
 
16 
 Naslov  V: Sodelovanje z Euro polom  ................................ ................................ ...........................  308 
Naslov VI: Sodelovanje z Eurojustom  ................................ ................................ ..........................  314 
Naslov  VII: Predaja  ................................ ................................ ................................ ......................  318 
Naslov VIII: Vzajemna pomoč ................................ ................................ ................................ ...... 334 
Naslov IX: Izmenjava podatkov iz kazenske evidence  ................................ ................................ . 338 
Naslov X: Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma  ................................ ............  341 
Naslov XI: Zamrznitev in zaplemba  ................................ ................................ .............................  343 
Naslov XII: Druge določbe  ................................ ................................ ................................ ...........  357 
Naslov XIII: Reševanje sporov  ................................ ................................ ................................ ..... 362 
ČETRTI DEL: TEMATSKO SODELOVANJE  ................................ ................................ .......................  365 
Naslov I: Zdravstvena varnost  ................................ ................................ ................................ ..... 365 
Naslov II: Kibernetska varnost  ................................ ................................ ................................ .... 366 
PETI DEL: SODELOVANJE V PROGRAMIH UNIJE, DOBRO FINANČNO POSLOVODENJE IN FINANČNE 
DOLOČBE  ................................ ................................ ................................ ................................ .... 368 
ŠESTI DEL: REŠEVANJE SPOROV IN HORIZONTALNE DOLOČBE  ................................ .....................  385 
Naslov I: Reševanje sporov  ................................ ................................ ................................ .........  385 
Naslov  II: Osnova za sodelovanje  ................................ ................................ ................................  398 
Naslov III: Izpolnjevanje obveznosti in zaščitni ukrepi  ................................ ................................  401 
SEDMI DEL KONČNE DOLOČBE  ................................ ................................ ................................ .... 403 
PRILOGE  ................................ ................................ ................................ ................................ ...... 414 
PRILOGA INST:  POSLOVNIK  PARTNERSKEGA SVETA IN ODBOROV  ................................ ................  414 
PRILOGA ORIG -1:UVODNE OPOMBE K PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK  ..................  419 
PRILOGA ORIG -2: PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK  ................................ ......................  427 
PRILOGA ORIG -2A: KVOTE PO POREKLU IN ALTERNATIVNA PRAVILA PRAVILOM O POREKLU ZA 
DOLOČEN IZDELEK IZ PRILOGE ORIG -2 [PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK]  ...................  474 
PRILOGA ORIG -2B: PREHODNA PRAVILA ZA DOLOČEN IZDELEK ZA ELEKTRIČNE AKUMULATORJE IN 
ELEKTRIFICIRANA VOZILA  ................................ ................................ ................................ ................  477 
PRILOGA ORIG -3:IZJAVE DOBAVITELJA  ................................ ................................ ...........................  480 
PRILOGA ORIG -4: BESEDILO NAVEDBE O POREKLU  ................................ ................................ ........  484 
PRILOGA ORIG -5: SKUPNA IZJAVA V ZVEZI S KNEŽEVINO ANDORO  ................................ ...............  486 
PRILOGA ORIG -6: SKUPNA IZJAVA V ZVEZI Z REPUBLIKO SAN MARINO  ................................ .........  487 
PRILOGA SPS -1: MERILA IZ ČLENA SPS.19(d)  ................................ ................................ ..................  488 
PRILOGA TBT -1: MOTORNA VOZILA IN OPREMA TER NJIHOVI DELI  ................................ ...............  489 
PRILOGA TBT -2:ZDRAVILA  ................................ ................................ ................................ ...............  494 
PRILOGA TBT -3:KEMIKALIJE  ................................ ................................ ................................ ............  506 
PRILOGA TBT -4:EKOLOŠKI PROIZVODI  ................................ ................................ ............................  509 
PRILOGA -TBT-5: TRGOVINA Z VINOM  ................................ ................................ .............................  517 
 
17 
 PRILOGA TBT -XX – UREDITEV IZ ČLENA  TBT.9(4) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ V ZVEZI Z 
VARNOSTJO NE ŽIVILSKIH PROIZVODOV TER S TEM POVEZANIMI PREVENTIVNIMI, OMEJEVALNIMI 
IN KOREKTIVNIMI UKREPI  ................................ ................................ ................................ ...............  525 
PRILOGA TBT -ZZ – UREDITEV IZ ČLENA T BT.9(5) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ O UKREPIH, 
SPREJETIH V ZVEZI Z NESKLADNIMI NEŽIVILSKIMI PROIZVODI, RAZEN TISTIH, KI SO ZAJETI V ČLENU 
TBT.9(4)  ................................ ................................ ................................ ................................ ...........  526 
PRILOGA CUSTMS -1: POOBLAŠČENI GOSPODARSKI SUBJEKTI  ................................ .......................  527 
PRILOGA SERVIN -1: OBSTOJEČI UKREPI  ................................ ................................ ..........................  532 
PRILOGA SERVIN -2: NADALJNJI UKREPI  ................................ ................................ ..........................  645 
PRILOGA SERVIN -3: POSLOVNI OBISKOVALCI, PRISTOJNI ZA USTANOVITEV POSLOVNE ENOTE, 
OSEBE, PREM EŠČENE ZNOTRAJ PODJETJA, IN KRATKOTRAJNI POSLOVNI OBISKOVALCI  ...............  741 
PRILOGA SERVIN -4: PONUDNIKI POGODBENIH STORITEV IN NEODVISNI STROK OVNJAKI  ............  747 
PRILOGA SERVIN -5: GIBANJE FIZIČNIH OSEB  ................................ ................................ ..................  769 
PRILOGA SERVIN -6: SMERNICE ZA DOGOVOR O PRIZNAVANJU POKLICNIH KVALIFIKACIJ  ............  771 
PRILOGA PPROC -1: JAVNA NAROČILA  ................................ ................................ .............................  776 
PRILOGA ENER -1: SEZNAM ENERGETSKEGA BLAGA, OGLJIKOVODIKOV IN SUROVIN ....................  781 
PRILOGA ENER -2: ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE  ................................ ............................  783 
PRILOGA ENER -3: NEUPORABA DOSTOPA TRETJIH STRANI IN LOČEVANJA LASTNIŠTVA ZA 
INFRASTRUKTURO  ................................ ................................ ................................ ...........................  784 
PRILOGA ENER -4:  DODELITEV ZMOGLJIVOSTI POVEZOVALNIH DALJNOVODOV ZA ELEKTRIČNO 
ENERGIJO V ČASOVNEM OKVIRU ZA DAN VNAPREJ  ................................ ................................ .......  785 
PRILOGA AVSAF -1: CERTIFICIRANJE PLOVNOSTI IN OKOLJSKO CERTIFICIRANJE  ............................  787 
PRILOGA ROAD -1: CESTNI PREVOZ BLAGA  ................................ ................................ .....................  801 
PRILOGA ROAD -2: VZOREC DOVOLJENJA ZA  MEDNARODNI LINIJSKI  IN POSEBNI LINIJSKI  PREVOZ
 ................................ ................................ ................................ ................................ ........................  881 
PRILOGA ROAD -3: VZOREC VLOGE ZA DOVOLJENJE ZA MEDNARODNI LINIJSKI IN POSEBNI LINIJSKI 
PREVOZ ................................ ................................ ................................ ................................ ............  885 
PRILOGA ROAD -4: VZOREC POTNIŠKE SPREMNICE ZA OBČASNE PREVOZE  ................................ ... 887 
PRILOGA FISH.1  ................................ ................................ ................................ ...............................  889 
PRILOGA FISH.2  ................................ ................................ ................................ ...............................  894 
PRILOGA FISH.3  ................................ ................................ ................................ ...............................  899 
PRILOGA FISH.4: PROTOKOL O  DOSTOPU DO VODE  ................................ ................................ ...... 901 
PRILOGA LAW -1: IZMENJAVE DNK, PRSTNIH ODTISOV IN PODATKOV IZ REGISTROV VOZIL  .........  901 
PRILOGA LAW -2:  PODATKI IZ EVIDENCE PODATKOV O POTNIKIH (PNR)  ................................ .......  998 
PRILOGA LAW -3: VRSTE KAZNIVIH DEJANJ, ZA KATERE JE PRISTOJEN EVROPOL  .........................  1000  
PRILOGA LAW -4: VRSTE HUDIH KAZNIVI H DEJANJ, ZA KATERE JE PRISTOJEN EUROJUS T ............  1002  
PRILOGA LAW -5: NALOG ZA PRIJETJE  ................................ ................................ ...........................  1004  
PRILOGA LAW -6: IZMENJAVA INFORMACIJ  IZ KAZENSKIH EVIDEN C – TEHNIČNE IN PROC ESNE 
SPECIFIKACIJE  ................................ ................................ ................................ ................................  1012  
PRILOGA LAW -7: OPREDELITEV TERORIZM A ................................ ................................ ................  1035  
 
18 
 PRILOGA LAW -8: ZAMRZNITEV IN  ZAPLEMBA  ................................ ................................ ..............  1039  
PRILOGA UNPRO -1: IZVAJANJE FINANČNIH POGOJEV  ................................ ................................ .. 1056  
PRILOGA INST: POSLOVNIK ZA REŠEVANJE SPOROV  ................................ ................................ .... 1059  
PRILOGA INST:KODEKS RAVNANJA ZA ARBITRE  ................................ ................................ ...........  1065  
PROTOKOL O UPRAVNEM SODELOVANJU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU DAVKA N A 
DODANO VREDNOST TER VZAJEMNI POMOČI ZA IZTERJAVO TERJATEV V ZVEZI Z DAVKI IN 
DAJATVAMI  ................................ ................................ ................................ ..............................  1068  
NASLOV I: SPLOŠNE DOLOČBE  ................................ ................................ ................................ .. 1068  
NASLOV II: UPRAVNO SODELOVANJE IN BOJ PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU DDV  ...........  1072  
NASLOV III: POMOČ PRI IZTERJAVAH  ................................ ................................ ........................  1077  
NASLOV IV: IZVAJANJE IN UPORABA  ................................ ................................ .........................  1084  
NASLOV V: KONČNE DOLOČBE  ................................ ................................ ................................ .. 1085  
PRILOGA K PROTOKOLU O UPRAVNEM SODELOVANJU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU 
DAVKA NA DODANO VREDNOST TER VZAJEMNI POMOČI ZA IZTERJAVO TERJATEV V ZVEZI Z DAVKI 
IN CARINAMI  ................................ ................................ ................................ ................................ . 1087  
PROTOKOL O MEDSEBOJNI UPRAVNI POMOČI V CARINSKIH ZADEVAH  ................................ ..... 1131  
PROTOKOL O KOORDINACIJI SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI  ................................ ...................  1137  
NASLOV I: SPLOŠNE DOLOČBE  ................................ ................................ ................................ .. 1137  
NASLOV II: DOLOČITEV ZAKONODAJE, KI SE UPORABLJA  ................................ .........................  1142  
NASLOV III: POSEBNE DOLOČBE V ZVEZI Z RAZLIČNIMI VRSTAMI DAJATEV  .............................  1146  
NASLOV IV: RAZNE DOLOČBE  ................................ ................................ ................................ .... 1161  
NASLOV  V: KONČNE DOLOČBE  ................................ ................................ ................................ .. 1164  
PRILOGA SSC -1: NEKATERE DENARNE DAJATVE, ZA KATERE SE PROTOKOL NE UPORABLJA  .......  1166  
PRILOGA SSC -2: OMEJITEV PRAVIC DO STORITEV ZA DRUŽINSKE ČLANE OBMEJNEGA DELAVCA
 ................................ ................................ ................................ ................................ ......................  1182  
PRILOGA SSC -3: VEČ PRAVIC ZA UPOKOJENCE, KI SE VRNEJO V PRISTOJNO DRŽAVO ČLANICO  .. 1183  
PRILOGA SSC -4: PRIMERI, V KATERIH SE SORAZMERNI IZRAČUN OPUSTI ALI SE NE UPORABLJA  1184  
PRILOGA SSC -5: DAJATVE IN SPORAZUMI, KI DOPUŠČAJO UPORABO ČLENA SSC.49  [Prekrivanje 
dajatev iste vrste]  ................................ ................................ ................................ ..........................  1189  
PRILOGA SSC -6: POSEBNE DOLOČBE ZA UPORABO ZAKONODAJE DRŽAV ČLANIC IN ZDRUŽENEGA 
KRALJESTVA  ................................ ................................ ................................ ................................ ... 1192  
PRILOGA SSC -7: IZVEDBENI DEL  ................................ ................................ ................................ .... 1204 
PRILOGA SSC -8: PREHODNE DOLOČBE V ZVEZI Z UPORABO ČLENA SSC.11 [Napoteni delavci]  .. 1246  
 
  
 
19 
 SPORAZUM O TRGOVINI IN SODELOVANJU MED EVROPSKO UNIJO IN EVROPSKO 
SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO NA ENI STRANI TER ZDRUŽENIM KRALJESTVOM 
VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA NA DRUGI STRANI  
 
PREAMBULA  
EVROPSKA UNIJA IN EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO  
IN  
ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,  
 
OB PONOVNI POTRDITVI zavezanosti demokratičnim načelom, pravni državi, človekovim pravicam, 
boju proti širjenju orožja za množično uničevanje  ter boju proti podnebnim spremembam, ki so 
bistveni elementi tega sporazuma in dopolnilnih sporazumov,  
OB PRIZNAVANJU pomena sodelovanja na svetovni ravni pri obravnavi vprašanj, ki so v skupnem 
interesu,  
OB PRIZNAVANJU pomena preglednosti mednarodne trgo vine v korist vseh  zainteresiranih strani ,  
OB PRIZADEVANJIH za vzpostavitev jasnih in vzajemno koristnih pravil, ki bodo urejala trgovino in 
naložbe med pogodbenicama,  
OB UPOŠTEVANJU, da je za zagotavljanje učinkovitega upravljanja in pravilne razlage in uporabe 
tega sporazuma in dopolnilnih sporazumov ter izpolnjevanja obveznosti na podlagi navedenih 
sporazumov bistvenega pomena uvesti določbe za zagotovitev splošnega upravljanja, zlasti pravil za 
reševanje sporov in izvrševanje, ki v celoti upoštevajo av tonomijo zadevnih pravnih redov Unije in 
Združenega kraljestva ter status Združenega kraljestva kot države zunaj Evropske unije,  
NA PODLAGI njunih pravic in obveznosti iz Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne 
trgovinske organizacije, sklenjenega 15.  aprila 1994, ter drugih večstranskih in dvostranskih 
instrumentov za sodelovanje,  
OB PRIZNAVANJU avtonomije pogodbenic in njune pravice do zakonskega urejanja na svojem 
ozemlju za doseganje legitimnih ciljev javne politike, kot so varovanje in spodbujanje  javnega zdravja, 
socialne storitve, javno izobraževanje, varnost, okolje, vključno s podnebnimi spremembami, javna 
morala, socialno varstvo ali varstvo potrošnikov, dobrobit živali, varstvo zasebnosti in podatkov ter 
spodbujanje in varovanje kulturne razn olikosti, ob hkratnem prizadevanju za izboljšanje njunih 
visokih ravni zaščite,  
V PREPRIČANJU o koristih predvidljivega poslovnega okolja, ki spodbuja trgovino in naložbe med 
njima ter preprečuje izkrivljanje trgovine in nepoštene konkurenčne prednosti, ob  spodbujanju 
trajnostnega razvoja v njegovi gospodarski, socialni in okoljski razsežnosti,  
OB PRIZNAVANJU potrebe po ambicioznem, obsežnem in uravnoteženem gospodarskem partnerstvu, 
ki bi temeljilo na enakih konkurenčnih pogojih za odprto in lojalno konkur enco ter trajnostni razvoj, in 
sicer z učinkovitimi in trdnimi okviri za subvencije in konkurenco ter zavezo, da bosta ohranili visoko 
raven varstva na področjih delovnih in socialnih standardov, okolja, boja proti podnebnim 
spremembam in obdavčitve,  
 
20 
 OB P RIZNAVANJU potrebe po zagotovitvi odprtega in varnega trga za podjetja, vključno s srednjimi 
podjetji, ter njihovo blago in storitve z odpravljanjem neupravičenih ovir  za trgovino in naložbe,  
OB UPOŠTEVANJU, kako pomembno je z digitalno trgovino olajšati n ove priložnosti za podjetja in 
potrošnike ter odpraviti neupravičene ovire za pretok podatkov in trgovino s pomočjo elektronskih 
sredstev, ob spoštovanju pravil pogodbenic o varstvu osebnih podatkov,  
V ŽELJI, da ta sporazum prispeva k blaginji potrošnikov s politikami, ki zagotavljajo visoko raven 
varstva potrošnikov in gospodarsko blaginjo ter spodbujajo sodelovanje med zadevnimi organi;  
OB UPOŠTEVANJU pomena čezmejne povezljivosti po zraku, cesti in morju za potnike in blago ter 
potrebe po zagotavljanju v isokih standardov pri opravljanju prevoznih storitev med pogodbenicama,  
OB PRIZNAVANJU koristi trgovine in naložb v energijo in surovine ter pomena podpiranja 
zagotavljanja stroškovno učinkovite, čiste in varne energije v Uniji in Združenem kraljestvu,  
OB UPOŠTEVANJU interesa pogodbenic, da vzpostavita okvir za olajšanje tehničnega sodelovanja in 
razvoj novih trgovinskih dogovorov za medomrežne povezave, ki bodo zagotavljaje zanesljive in 
učinkovite rezultate za vse časovne okvire,  
OB UPOŠTEVANJU, da morata  sodelovanje in trgovina med pogodbenicama na teh področjih temeljiti 
na lojalni konkurenci na energetskih trgih in nediskriminatornem dostopu do omrežij,  
OB PRIZNAVANJU koristi trajnostne energije, obnovljivih virov energije, zlasti oceanske proizvodnje 
energije v Severnem morju, in energijske učinkovitosti,  
V ŽELJI spodbujati miroljubno uporabo voda, ki mejijo na njune obale, ter optimalno in pravično 
izkoriščanje živih morskih virov v teh vodah, vključno z nadaljnjim trajnostnim upravljanjem skupnih 
staležev,  
OB UPOŠTEVANJU, da je Združeno kraljestvo izstopilo iz Evropske unije in da je Združeno kraljestvo z 
učinkom od 1. januarja 2021 neodvisna obalna država z ustreznimi pravicami in obveznostmi na 
podlagi mednarodnega prava , 
OB POTRDITVI, da bi bilo treba suverene pravice obalnih držav, ki jih pogodbenici uveljavljata z 
namenom raziskovanja, izkoriščanja, ohranjanja in upravljanja živih virov v svojih vodah, uveljavljati 
v skladu z načeli mednarodnega prava, vključno s Konvencijo Združenih narodov o p omorskem 
mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982,  
OB PRIZNAVANJU pomena koordinacije pravic socialne varnosti, ki jih uživajo osebe, ki se gibljejo 
med pogodbenicama zaradi dela ali začasnega ali stalnega bivanja, ter pravic njihovih družinskih 
članov in  preživelih družinskih članov,  
OB UPOŠTEVANJU, da bo sodelovanje na področjih skupnega interesa, kot so znanost, raziskave in 
inovacije, jedrske raziskave ali vesolje, v obliki sodelovanja Združenega kraljestva v ustreznih 
programih Unije pod poštenimi in  ustreznimi pogoji koristilo obema pogodbenicama,  
OB UPOŠTEVANJU, da bo sodelovanje med Združenim kraljestvom in Unijo v zvezi s preprečevanjem, 
preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom kaznivih dejanj in izvrševanjem kazenskih sankcij, vključno 
z varovanje m pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, omogočilo okrepitev 
varnosti Združenega kraljestva in Unije,  
 
21 
 V ŽELJI, da se med Združenim kraljestvom in Unijo sklene sporazum o zagotovitvi pravne podlage za 
tako sodelovanje,  
OB PRIZNAVANJU, da lahko pogodbenici ta sporazum dopolnita z drugimi sporazumi, ki so sestavni 
del njunih splošnih dvostranskih odnosov, kot jih ureja ta sporazum, in da je Sporazum o varnostnih 
postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov sklenjen kot tak dopolnilni sporazum ter 
omogoča izmenjavo tajnih podatkov med pogodbenicama v skladu s tem sporazumom ali katerim 
koli drugim dopolnilnim sporazumom,  
 
DOGOVORILI O NASLEDNJEM:  
 
 
  
 
22 
 PRVI DEL: SKUPNE IN INSTITUCIONALNE DOLOČBE  
NASLOV I: SPLOŠNE DO LOČBE  
Člen COMPROV.1: Namen  
Ta sporazum je podlaga za večplastne odnose med pogodbenicama na območju blaginje in dobrih 
sosedskih odnosov, za katere so značilni tesni in miroljubni odnosi, ki temeljijo na sodelovanju ter 
spoštovanju avtonomije in suverenosti po godbenic.  
Člen COMPROV.2: Dopolnilni sporazumi   
1. Če Unija in Združeno kraljestvo med seboj skleneta druge dvostranske sporazume, pomenijo 
taki sporazumi dopolnilne sporazume k temu sporazumu, razen če je v navedenih sporazumih 
določeno drugače. Taki dopolnilni sporazumi so sestavni del splošnih dvostranskih odnosov, kot jih 
ureja ta sporazum, in so del splošnega okvira.  
2. Odstavek 1 se uporablja tudi za:  
(a) sporazume med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenim kraljestvom 
na drug i strani; ter  
(b) sporazume med Euratomom na eni strani in Združenim kraljestvom na drugi strani.  
Člen COMPROV.3: Dobra vera  
1. Pogodbenici z vsem medsebojnim spoštovanjem in v dobri veri drug drugemu pomagata pri 
izvajanju nalog, ki izvirajo iz tega sporazu ma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma.  
2. Sprejmeta vse ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, 
ki izhajajo iz tega sporazuma ali iz kakršnega koli dopolnilnega sporazuma, in se vzdržita vseh 
ukrepov, ki bi lah ko ogrozili doseganje ciljev tega sporazuma ali kakršnega koli dopolnilnega 
sporazuma.  
NASLOV II: NAČELA RA ZLAGE IN OPREDELITVE  POJMOV  
Člen COMPROV.13: Mednarodno javno pravo  
1. Določbe tega sporazuma in katerega koli dopolnilnega sporazuma se razlagajo v  dobri veri v 
skladu z njihovim običajnim pomenom znotraj njihovih okvirov ter v smislu cilja in namena 
sporazuma, v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno s tistimi iz 
Dunajske konvencije o pravu mednarodnih pogodb, sklen jene 23.  maja  1969 na Dunaju.  
2. Pojasniti je treba, da niti ta sporazum niti noben dopolnilni sporazum ne določa obveznosti 
razlage določb teh sporazumov v skladu z notranjim pravom katere koli pogodbenice.  
3. Pojasniti je treba, da razlaga tega sporazuma  ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, ki jo 
poda sodišče katere koli pogodbenice, ni zavezujoča za sodišča druge pogodbenice.  
 
23 
 Člen COMPROV.16: Zasebne pravice  
1. Brez poseganja v člen MOBI.SSC.67 [Varstvo pravic posameznikov] in razen, glede Unije, 
tretjega dela [Sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje] se nič v tem 
sporazumu ali katerem koli dopolnilnem sporazumu ne razlaga tako, da osebam dodeljuje pravice ali 
nalaga obveznosti, ki niso ustvarjene med pogodbenicama v skl adu z mednarodnim javnim pravom, 
ali da dovoljuje neposredne sklice na ta sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum v okviru 
notranjih pravnih sistemov pogodbenic.  
2. Pogodbenica ne omogoči pravice do tožbe na podlagi svojega prava proti drugi pogodben ici 
iz razloga, da je druga pogodbenica kršila ta sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum.  
Člen COMPROV.17: Opredelitev pojmov   
1. Za namene tega sporazuma in katerih koli dopolnilnih sporazumov, razen če ni določeno 
drugače, se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov :  
(a) „posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni določeno ali določljivo fizično 
osebo; določljiva oseba je oseba, ki jo je mogoče neposredno ali posredno določiti, zlasti z 
navedbo identifikatorja, kot je ime, identifikacij ska številka, podatki o lokaciji, spletni 
identifikator, ali z navedbo enega ali več dejavnikov, ki so značilni za fizično, fiziološko, 
genetsko, duševno, ekonomsko, kulturno ali družbeno identiteto navedene fizične osebe;  
(b) „dan“ pomeni koledarski dan;  
(c) „država članica“ pomeni državo članico Evropske unije;  
(d) „osebni podatki“ pomenijo katero koli informacijo v zvezi s posameznikom, na katerega se 
nanašajo osebni podatki;  
(e) „država“ pomeni državo članico ali Združeno kraljestvo, odvisno od konteksta;  
(f) „ozemlje“ po godbenice pomeni za vsako pogodbenico ozemlja, na katerih se Sporazum 
uporablja v skladu s členom FINPROV.1 [Ozemeljsko področje uporabe];  
(g) „prehodno obdobje“ pomeni prehodno obdobje iz člena  126 Sporazuma o izstopu; ter  
(h) „sporazum o izstopu“ pomeni Sporazu m o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in 
Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, vključno z 
njegovimi protokoli.  
2. Vsak sklic na „Unijo“, „pogodbenico“ ali „pogodbenici“ v tem sporazumu ali katerem koli 
dopo lnilnem sporazumu se razume, da ne vključuje Evropske skupnosti za atomsko energijo, razen 
če ni določeno drugače ali če kontekst zahteva drugače.  
NASLOV III: INSTITUC IONALNI OKVIR  
Člen INST.1: Partnerski svet  
1. Ustanovi se Partnerski svet. Sestavljajo ga  predstavniki Unije in Združenega kraljestva. 
Partnerski svet se lahko sestaja v različnih sestavah, odvisno od obravnavanih zadev.  
 
24 
 2. Partnerskemu svetu sopredsedujeta član Evropske komisije in predstavnik vlade Združenega 
kraljestva na ministrski ravni. Sestane se na zahtevo Unije ali Združenega kraljestva, v vsakem 
primeru pa vsaj enkrat letno, ter z medsebojnim soglasjem določi svoj č asovni razpored in dnevni 
red.  
3. Partnerski svet nadzira doseganje ciljev tega sporazuma in katerih koli dopolnilnih 
sporazumov. Nadzoruje in olajšuje izvajanje in uporabo tega sporazuma in katerih koli dopolnilnih 
sporazumov. Vsaka pogodbenica lahko Par tnerskemu svetu predloži kakršno koli vprašanje v zvezi z 
izvajanjem, uporabo in razlago tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma.  
4. Partnerski svet ima pooblastila, da:  
(a) sprejme sklepe v zvezi z vsemi zadevami, kadar tako določa ta sporazum ali kateri koli 
dopolnilni sporazum;  
(b) pogodbenicama izdaja priporočila v zvezi z izvajanjem in uporabo tega sporazuma ali katerih 
koli dopolnilnih sporazumov;  
(c) s sklepom sprejme sprememb e tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma v 
primerih, predvidenih v tem sporazumu ali kakršnem koli dopolnilnem sporazumu;  
(d) razen v zvezi s naslovom III [Institucionalni okvir] prvega dela [Skupne in institucionalne 
določbe], do konca četrte ga leta po začetku veljavnosti tega sporazuma sprejema sklepe o 
spremembi tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, če so take spremembe 
potrebne za odpravo napak, ali za odpravo izpustitev ali drugih pomanjkljivosti;  
(e) razpravlja o vseh zade vah, povezanih s področji, ki jih zajema ta sporazum ali kakršen koli 
dopolnilni sporazum;  
(f) prenese nekatera svoja pooblastila na Odbor za trgovinsko partnerstvo ali na specializiran 
odbor, razen pooblastil in odgovornosti iz člena INST.1(4)(g) [Partnerski svet];  
(g) s sklepom ustanovi specializirane trgovinske odbore in specializirane odbore, ki niso navedeni 
v členu INST.2(1) [Odbori], razpusti kateri koli specializirani trgovinski odbor ali specializirani 
odbor ali spremeni naloge, ki so jim dodeljene; ter  
(h) pogodbenicama daje priporočila glede prenašanja osebnih podatkov na določenih področjih, 
zajetih s tem sporazumom  ali kakršnim koli dopolnilnim sporazumom.   
5. Za delo Partnerskega sveta se uporablja poslovnik iz PRILOGE INST -1 [Poslovnik Partnerskega 
sveta  in odborov]. Partnerski svet lahko spremeni navedeno prilogo.  
Člen INST.2: Odbori  
1. Ustanovijo se naslednji odbori:  
(a) Odbor za trgovinsko partnerstvo, ki obravnava zadeve, zajete v naslovih I do VII, poglavju 4 
[Energija in surovine] naslova VIII, ter nas lovih IX do XII prvega razdelka [Trgovina] drugega 
dela, šestem razdelku [Druge določbe] drugega dela in Prilogi ENER -2 [ENERGETSKE IN 
OKOLJSKE SUBVENCIJE];  
 
25 
 (b) Specializirani trgovinski odbor za blago, ki obravnava zadeve, zajete v poglavju 1 naslova I 
prvega  razdelka drugega dela in četrtem poglavju [Energetsko blago in surovine] naslova VIII 
prvega razdelka drugega dela;  
(c) Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu, ki obravnava 
zadeve, zajete v poglavjih 2 in 5 naslova I prve ga razdelka drugega dela, Protokolu o 
medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah in določbah o izvrševanju pravic intelektualne 
lastnine, pristojbinah in taksah, carinskem vrednotenju in popravljenem blagu;  
(d) Specializirani trgovinski odbor za sanitarne i n fitosanitarne ukrepe, ki obravnava zadeve, zajete 
v poglavju 3 naslova  I prvega razdelka drugega dela;  
(e) Specializirani trgovinski odbor za tehnične ovire v trgovini, ki obravnava zadeve, zajete v 
poglavju 4 naslova  I prvega razdelka drugega dela in členu ENER.25 [Sodelovanje na področju 
standardov] naslova VIII [Energija] prvega razdelka drugega dela;  
(f) Specializirani trgovinski odbor za storitve, naložbe in digitalno trgovino, ki obravnava zadeve, 
zajete v naslovih I in II prvega razdelka drugega dela in po glavju 4 [Energetsko blago in 
surovine] naslova VIII prvega razdelka drugega dela;  
(g) Specializirani trgovinski odbor za javno naročanje, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu V 
prvega razdelka drugega dela;  
(h) Specializirani trgovinski odbor za javno naročanje,  ki obravnava zadeve, zajete v naslovu VI 
prvega razdelka drugega dela;,  
(i) Specializirani trgovinski odbor za regulativno sodelovanje, ki obravnava zadeve, zajete v 
naslovu X prvega razdelka drugega dela;,  
(j) Specializirani trgovinski odbor za enake konkurenčne  pogoje ter odprto in pošteno 
konkurenco in trajnostni razvoj, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu XI prvega razdelka 
drugega dela in Prilogi ENER -2 [ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE];  
(k) Specializirani trgovinski odbor za upravno sodelovanje na področju D DV ter izterjave davkov in 
dajatev, ki obravnava zadeve, zajete v Protokolu o upravnem sodelovanju in boju proti 
goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v 
zvezi z davki in dajatvami;]  
(l) Specializirani odbor z a energijo,  
(i) ki obravnava zadeve, zajete v naslovu VIII prvega razdelka drugega dela, razen 
poglavja 4 [Energetsko blago in surovine] ter člena ENER.25 [Sodelovanje na področju 
standardov], ter Prilogi ENER -2 [ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE] in  
 
(ii) ki lah ko razpravlja in zagotavlja strokovno znanje ustreznemu specializiranemu 
trgovinskemu odboru o zadevah, ki se nanašajo na poglavje 4 [Energetsko blago in 
surovine] ter člen ENER.25 [Sodelovanje na področju standardov] naslova VIII prvega 
razdelka drugega d ela; 
(m) Specializirani odbor za zračni prevoz, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu I drugega razdelka 
drugega dela;  
 
26 
 (n) Specializirani odbor za varnost v letalstvu, ki obravnava zadeve, zajete v naslovu II drugega 
razdelka drugega dela;  
(o) Specializirani odbor za cestni prevoz, ki obravnava zadeve, zajete v tretjem razdelku [Cestni 
prevoz] drugega dela;  
(p) Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ki obravnava zadeve, zajete v 
četrtem razdelku drugega dela in v protokolu o koordinaciji sistemov socialne varnosti;  
(q) Specializirani odbor za ribištvo, ki obravnava zadeve, zajete v petem razdelku  [Ribištvo] 
drugega dela;  
(r) Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje, ki obravnava zadeve, zajete v tretjem delu [Sodelovanje na področju kazenskega 
pregona in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah]; in  
(s) Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije, ki obravnava zadeve, zajete v petem 
delu [Programi Unije].  
2. V zvezi z vprašanji, ki se nana šajo na naslove I do VII, poglavje 4 [Energetsko blago in 
surovine] naslova VIII, naslove IX do XII prvega razdelka [Trgovina] drugega dela, šesti razdelek 
[Druge določbe] drugega dela ter Priloga ENER -2 [ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE], je Odbor 
za trg ovinsko partnerstvo iz odstavka 1 pooblaščen, da:  
(a) pomaga Partnerskemu svetu pri izvajanju njegovih nalog in mu zlasti poroča ter izvaja vse 
naloge, ki mu jih ta dodeli,  
(b) nadzoruje izvajanje tega sporazuma ali kakršnega koli dopolnilnega sporazuma;  
(c) sprejme  sklepe ali daje priporočila, kot je določeno v tem sporazumu ali kakršnem koli 
dopolnilnem sporazumu, ali kadar je tako pooblastilo nanj prenesel Partnerski svet;  
(d) nadzoruje delo specializiranih trgovinskih odborov iz odstavka 1 tega člena;  
(e) išče najprimer nejši način za preprečitev ali rešitev morebitnih težav v zvezi z razlago in 
uporabo tega sporazuma ali kakršnega koli dopolnilnega sporazuma, brez poseganja v naslov I 
[Reševanje sporov] šestega dela;  
(f) izvaja pooblastila, ki mu jih podeli Partnerski svet v  skladu s členom INST.1(4)(f) [Partnerski 
svet];  
(g) s sklepom ustanovi specializirane trgovinske odbore, ki niso navedeni v odstavku 1 tega člena, 
razpusti kateri koli tak specializiran trgovinski odbor ali spremeni naloge, ki so mu dodeljene; 
ter 
(h) vzpostavi, nadzira, usklajuje in razpusti delovne skupine ali njihov nadzor prenese na 
specializiran trgovinski odbor.  
3. V zvezi z vprašanji, povezanimi z njihovim področjem pristojnosti, so specializirani trgovinski 
odbori pooblaščeni, da:  
 
27 
 (a) nadzirajo in pregledujej o izvajanje tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma 
ter zagotavljajo pravilno delovanje teh sporazumov;  
(b) pomagajo Odboru za trgovinsko partnerstvo pri izvajanju njegovih nalog in mu zlasti poročajo 
ter izvajajo vse naloge, ki jim jih ta dode li; 
(c) vodijo pripravljalno tehnično delo, potrebno za podpiranje funkcij Partnerskega sveta in 
Odbora za trgovinsko partnerstvo, tudi kadar morata navedena organa sprejemati sklepe ali 
priporočila,  
(d) sprejmejo sklepe v zvezi z vsemi zadevami, kadar tako določa  ta sporazum ali kateri koli 
dopolnilni sporazum;  
(e) razpravljajo o tehničnih vprašanjih, ki izhajajo iz izvajanja tega sporazuma ali katerega koli 
dopolnilnega sporazuma, brez poseganja v naslov I [Reševanje sporov] šestega dela; ter  
(f) zagotavljajo forum, v ka terem si pogodbenici izmenjujeta informacije, razpravljata o najboljših 
praksah in izmenjujeta izkušnje z izvajanjem.  
4. V zvezi z vprašanji, povezanimi z njihovim področjem pristojnosti, so specializirani odbori 
pooblaščeni, da:  
(a) nadzirajo in pregledujejo  izvajanje tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma 
ter zagotavljajo pravilno delovanje teh sporazumov;  
(b) pomagajo Partnerskemu svetu pri izvajanju njegovih nalog in mu zlasti poročajo ter izvajajo 
vse naloge, ki jim jih ta dodeli;  
(c) sprejemajo sklepe, tudi spremembe, in priporočila v zvezi z vsemi zadevami, za katere tako 
določa ta Sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum ali za katere je Partnerski svet v skladu s 
členom INST.1(4)(f) [Partnerski svet] prenesel svoja pooblastila na specializ irani odbor;  
(d) razpravljajo o tehničnih vprašanjih, ki izhajajo iz izvajanja tega sporazuma ali katerega koli 
dopolnilnega sporazuma;  
(e) zagotavljajo forum, v katerem si pogodbenici izmenjujeta informacije, razpravljata o najboljših 
praksah in izmenjujeta izkuš nje z izvajanjem;  
(f) vzpostavijo, nadzirajo, usklajujejo in razpustijo delovne skupine; ter  
(g) zagotavljajo forum za posvetovanje v skladu s členom INST.13(7) [Posvetovanja] naslova  I 
[Reševanje sporov] šestega dela.  
5. Odbori so sestavljeni iz predstavnikov obe h pogodbenic. Vsaka pogodbenica zagotovi, da 
imajo njeni predstavniki v odborih ustrezno strokovno znanje v zvezi z obravnavanimi vprašanji.  
6. Odboru za trgovinsko partnerstvo sopredsedujeta visoki predstavnik Unije in predstavnik 
Združenega kraljestva, k i sta odgovorna za zadeve, povezane s trgovino, ali njuna pooblaščena 
zastopnika. Sestane se na zahtevo Unije ali Združenega kraljestva, v vsakem primeru pa vsaj enkrat 
letno, ter z medsebojnim soglasjem določi svoj časovni razpored sestankov in dnevni red .  
 
28 
 7. Specializiranim trgovinskim odborom in specializiranim odborom sopredsedujeta 
predstavnik Unije in predstavnik Združenega kraljestva . Če v tem sporazumu ni določeno drugače ali 
če se sopredsednika ne odločita drugače, se sestanejo vsaj enkrat letno.  
8. Odbori z medsebojnim soglasjem določijo svoj časovni razpored in dnevni red.  
9. Delo odborov ureja poslovnik iz PRILOGE INST -X [Poslovnik Partnerskega sveta in odborov].  
10.  Z odstopanjem od odstavka 9 lahko odbor sprejme in nato spremeni svoj lastni poslovnik, ki 
ureja njegovo delo.  
člen INST.3: Delovne skupine  
1. Ustanovijo se naslednje delovne skupine:  
(a) delovna skupina za ekološke proizvode pod nadzorom specializiranega trgovinskega odbora za 
tehnične ovire v trgovini;  
(b) delovna skupina za motorna vozila in njihove dele pod nadzorom specializiranega trgovinskega 
odbora za tehnične ovire v trgovini;  
(c) delovna skupina za zdravila pod nadzorom specializiranega trgovinskega odbora za tehnične ovire 
v trgovini;  
(d) delovna skupina za koordinaci jo sistemov socialne varnosti pod nadzorom Specializiranega 
odbora za koordinacijo sistemov socialne varnosti.  
2. Delovne skupine pod nadzorom odborov pomagajo odborom pri izvajanju njihovih nalog in 
zlasti pripravljajo delo odborov ter izvajajo vse naloge , ki jim jih ti dodelijo.  
3. Delovne skupine so sestavljene iz predstavnikov Unije in Združenega kraljestva, 
sopredsedujeta pa jim predstavnik Unije in predstavnik Združenega kraljestva .  
4. Delovne skupine z medsebojnim soglasjem določijo svoj poslovnik, časovni razpored 
sestankov in dnevni red.  
Člen INST.4: Sklepi in priporočila  
1. Sklepi, ki jih sprejme Partnerski svet ali, odvisno od primera, odbor, so zavezujoči za 
pogodbenici in vse organe, ustanovljene na podlagi tega sporazuma in katerih koli dopolnilnih 
sporazumov, vključno z arbitražnim razsodiščem iz naslova I [Reševanje sporov] šestega dela. 
Priporočila niso zavezujoča.  
2. Partnerski svet ali, odvisno od primera, odbor sprejema sklepe in daje priporočila z 
medsebojnim soglasjem.  
Člen INST.5 : Parlamentarno sodelovanje  
1. Evropski parlament in parlament Združenega kraljestva lahko ustanovita parlamentarno 
skupščino za partnerstvo, ki jo sestavljajo poslanci Evropskega parlamenta in poslanci parlamenta 
Združenega kraljestva, kot forum za izmenj avo mnenj o partnerstvu.  
2. Parlamentarna skupščina za partnerstvo ob ustanovitvi:  
 
29 
 (a) lahko od Partnerskega sveta zahteva ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem tega sporazuma 
ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, Partnerski svet pa ji nato posreduje z ahtevane 
informacije;  
(b) je obveščena o sklepih in priporočilih Partnerskega sveta in  
(c) lahko daje priporočila Partnerskemu svetu.  
Člen INST.6: Sodelovanje civilne družbe  
Pogodbenici se o izvajanju tega sporazuma in katerega koli dopolnilnega sporazuma posvetuj eta s 
civilno družbo, zlasti prek sodelovanja z notranjimi svetovalnimi skupinami in forumom civilne 
družbe iz členov INST.7 [Notranje svetovalne skupine] in INST.8 [Forum civilne družbe].  
Člen INST.7: Notranji svetovalni skupini  
1. Vsaka pogodbenica se p osvetuje o vprašanjih, ki jih zajema ta sporazum in kateri koli 
dopolnilni sporazum, z novo ali obstoječo notranjo svetovalno skupino ali skupinami, ki jih sestavljajo 
predstavniki neodvisnih organizacij civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami , poslovnimi 
organizacijami in organizacijami delodajalcev ter sindikati, dejavnimi na področju gospodarstva, 
trajnostnega razvoja, socialnih zadev, človekovih pravic, okolja in drugih zadev. Vsaka pogodbenica 
lahko skliče svojo notranjo svetovalno skupino  ali skupine v različnih sestavah za razpravo o izvajanju 
različnih določb tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma.  
2. Vsaka pogodbenica preuči stališča ali priporočila, ki jih predloži njena notranja svetovalna 
skupina ali skupine. Predsta vniki vsake pogodbenice se poskusijo vsaj enkrat letno posvetovati s 
svojo notranjo svetovalno skupino ali skupinami. Sestanki lahko potekajo z virtualnimi sredstvi.  
3. Za spodbujanje ozaveščenosti javnosti o notranjih svetovalnih skupinah si vsaka pogodbe nica 
prizadeva objaviti seznam organizacij, ki sodelujejo v njeni notranji svetovalni skupini ali skupinah, in 
kontaktno točko za navedeno skupino ali skupine.  
4. Pogodbenici spodbujata sodelovanje med svojimi notranjimi svetovalnimi skupinami, 
vključno z izmenjavo kontaktnih podatkov članov njunih notranjih svetovalnih skupin, kadar je to 
mogoče.  
Člen INST.8: Forum civilne družbe  
1. Pogodbenici pomagata pri organizaciji foruma civilne družbe za dialog o izvajanju drugega 
dela tega sporazuma. Partnerski sve t sprejme operativne smernice za vodenje foruma.  
2. Forum civilne družbe se sestaja najmanj enkrat na leto, razen če se pogodbenici dogovorita 
drugače. Forum civilne družbe se lahko sestaja z virtualnimi sredstvi.  
3. Forum civilne družbe je odprt za sodelovanje neodvisnih organizacij civilne družbe s sedežem 
na ozemljih pogodbenic, vključno s člani notranjih svetovalnih skupin iz člena INST.7 [Notranji 
svetovalni skupini]. Vsaka pogodbenica spodbuja uravnoteženo zastopanost, vključno z nevladnimi 
orga nizacijami, poslovnimi organizacijami in organizacijami delodajalcev ter sindikati, dejavnimi na 
področju gospodarstva, trajnostnega razvoja, socialnih zadev, človekovih pravic, okolja in drugih 
zadev.  
 
  
 
30 
 DRUGI DEL: TRGOVINA, PROMET, RIBIŠTVO IN DRUGI DOGO VORI  
PRVI RAZDELEK: TRGOVINA  
NASLOV I: BLAGOVNA M ENJAVA  
Poglavje 1: Nacionalna obravnava in dostop do trga za blago (vključno s trgovinskimi sredstvi)  
Člen GOODS.1: Cilj  
Cilj tega poglavja je olajšati blagovno menjavo med pogodbenicama in ohraniti liberalizirano 
blagovno menjavo v skladu z določbami tega sporazuma.  
Člen GOODS.2: Področje uporabe  
To poglavje se uporablja za blagovno menjavo blaga pogodbenice, če v tem sporazumu ni določeno 
drugače.  
Člen GOODS.3: Opredelitev pojmov  
V tem poglavju se u porabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „transakcija v okviru diplomatskih in konzularnih odnosov“ pomeni postopek pridobivanja 
konzularnega računa ali konzularnega vizuma za trgovske račune, potrdila o poreklu, 
manifestov, izvozne deklaracije odpremnika  ali druge carinske dokumentacije, povezane z 
uvozom blaga, od konzula pogodbenice uvoznice na ozemlju pogodbenice izvoznice, ali na 
ozemlju tretje osebe;  
(b) „Sporazum o carinskem vrednotenju“ pomeni Sporazum o izvajanju člena  VII GATT  1994;  
(c) „postopek za iz dajanje izvoznih dovoljenj“ pomeni upravni postopek, ne glede na to, ali se 
uporablja poimenovanje „izdajanje dovoljenj“ ali ne, ki ga uporablja pogodbenica za 
upravljanje režimov izvoznih dovoljenj in ki zahteva vložitev zahtevka ali druge dokumentacije, 
razen tistega, kar se na splošno zahteva za namene carinjenja, pri pristojnemu upravnemu 
organu ali organih kot predpogoj za izvoz z ozemlja pogodbenice izvoznice;  
(d) „postopek za izdajanje uvoznih dovoljenj“ pomeni upravni postopek, ne glede na to, ali se 
uporablja poimenovanje „izdajanje dovoljenj“ ali ne, ki ga uporablja pogodbenica za 
upravljanje režimov uvoznih dovoljenj in ki zahteva vložitev zahtevka ali druge dokumentacije, 
razen tistega, kar se na splošno zahteva za namene carinjenja, pri pristojnemu upravnemu 
organu ali organih kot predpogoj za uvoz na ozemlje pogodbenice uvoznice;  
(e) „blago s poreklom“ pomeni blago, ki izpolnjuje pogoje v skladu s pravili o poreklu iz poglavja 2 
[Pravila o poreklu] tega naslova, če ni določeno drugače;  
(f) „zahteva glede z mogljivosti“ pomeni zahtevo, da:  
(i) se izvozi določena količina, vrednost ali odstotek blaga;  
(ii) se blago pogodbenice, ki izda uvozno dovoljenje, nadomesti z uvoženim blagom;  
(iii) oseba, ki ji je izdano uvozno dovoljenje, kupi drugo blago na ozemlju pogodbenice, ki  
izda uvozno dovoljenje, ali da prednost blagu, ki se proizvede na domačem trgu;  
 
31 
 (iv) oseba, ki ji je izdano uvozno dovoljenje, proizvede blago na ozemlju pogodbenice, ki 
izda uvozno dovoljenje, z določeno količino, vrednostjo ali odstotkom domače 
vsebine; ali   
(v) je v kakršni koli obliki povezana z obsegom ali vrednostjo uvoza, z obsegom ali 
vrednostjo izvoza ali zneskom deviznih tokov;  
(g) „predelano blago“ pomeni blago, uvrščeno v poglavja  HS 32, 40, 84 do 90, 94 ali 95, ki:  
(i) je v celoti ali delno sestavljeno iz delov, pridobljenih iz rabljenega blaga;  
(ii) ima podobno življenjsko dobo in funkcije kot tovrstno novo blago in  
(iii) ima garancijo, enakovredno tisti, ki se uporablja za tovrstno novo blago. ter  
(h) „popravilo“ pomeni kakršen kol i postopek obdelave, ki se opravi na blagu za odpravo 
operativnih okvar ali materialne škode, vključno z obnovitvijo prvotne funkcije blaga, ali za 
zagotovitev skladnosti blaga s tehničnimi zahtevami glede njegove uporabe. Popravilo blaga 
vključuje obnovo in vzdrževanje, pri čemer je mogoče povečanje vrednosti blaga zaradi 
obnovitve prvotne funkcije tega blaga, ne vključuje pa operacije ali postopka, ki:  
(i) uniči osnovne značilnosti blaga ali ustvari novo ali komercialno drugačno blago;  
(ii) nedokončano blago spr emeni v dokončano blago ali  
(iii) se uporablja za izboljšanje ali nadgradnjo tehnične zmogljivosti blaga.  
Člen GOODS.3A: Uvrstitev blaga  
Uvrstitev blaga v trgovini med pogodbenicama v okviru tega sporazuma se določi v tarifni 
nomenklaturi vsake pogodbenice v s kladu s harmoniziranim sistemom.  
Člen GOODS.4: Nacionalna obravnava na področju notranjega obdavčenja in ureditve  
Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III 
Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi poja snjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami. V 
ta namen je člen  III Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in 
dopolnilnimi določbami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del.  
Člen GOODS.4A: Prosti tranzit  
Vsaka pogodbenica prizna prost tranzit prek svojega ozemlja po poteh, ki so najprimernejše za 
mednarodni tranzit, za tranzitni promet na ozemlje druge pogodbenice ali druge tretje države ali z 
njega. V ta namen je člen  V Sporazuma GATT 1994, vključno z njeg ovimi pojasnjevalnimi opombami 
in dopolnilnimi določbami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. Pogodbenici se 
zavedata, da člen  V GATT  1994 vključuje pretok energetskega blaga med drugim po cevovodih ali 
električnih omrežjih.  
Člen GO ODS.5: Prepoved carin  
Carine za vse blago s poreklom iz druge pogodbenice so prepovedane, če v tem sporazumu ni 
določeno drugače.  
 
32 
 Člen GOODS.6: Izvozne dajatve, davki ali druge takse  
1. Pogodbenica ne sme sprejeti ali ohraniti kakršnih koli dajatev, davkov a li drugih taks, 
naloženih za izvoz blaga v drugo pogodbenico ali v zvezi z njim; ali kakršnih koli notranjih davkov ali 
drugih taks na blago, izvoženo v drugo pogodbenico, ki presegajo davek ali takso, ki bi se naložila na 
podobno blago, kadar je namenjeno  domači potrošnji.  
2. V tem členu izraz „kakršne koli druge takse“ ne vključuje pristojbin ali drugih taks, ki so 
dovoljene v skladu s členom  GOODS.7 [Pristojbine in formalnosti].  
Člen GOODS.7: Pristojbine in formalnosti  
1. Pristojbine in druge takse, ki jih p ogodbenica naloži za uvoz ali izvoz blaga druge 
pogodbenice ali v zvezi z njim, so omejene na znesek približnih stroškov opravljenih storitev in ne 
predstavljajo posredne zaščite domačega blaga ali obdavčitve uvoza ali izvoza za davčne namene. 
Nobena pogod benica ne zaračunava pristojbin ali drugih taks za uvoz ali izvoz ali v zvezi z njima na 
podlagi ad valorem . 
2. Vsaka pogodbenica lahko naloži pristojbine ali izterja stroške le, kadar so opravljene 
specifične storitve, med drugim zlasti:  
(a) prisotnost carinskega osebja, kadar je to zahtevano, zunaj uradnih ur ali drugje kot v prostorih 
carine;  
(b) analize ali izvedenska poročila o blagu in poštne pristojbine za vračilo blaga vložniku, zlasti v 
zvezi z odločbami glede zavezujočih informacij ali z agotavljanjem informacij glede uporabe 
carinskih zakonov in drugih predpisov;  
(c) pregled ali vzorčenje blaga za namene preverjanja ali uničenje blaga, kadar so vključeni stroški, 
ki niso stroški za storitve carinskega osebja; in  
(d) izjemni kontrolni ukrepi, če so ti potrebni zaradi narave blaga ali zaradi morebitnega tveganja.  
3. Vsaka pogodbenica na uradnem spletišču nemudoma objavi vse pristojbine in takse, ki jih 
nalaga v zvezi z uvozom ali izvozom, tako da vladam, trgovcem in drugim zainteresiranim stranem 
omog oči, da se z njimi seznanijo. Te informacije zajemajo razloge za pristojbino ali takso za 
opravljene storitve, naziv pristojnega organa, pristojbine in takse, ki se bodo uporabile, ter datum in 
način plačila. Nove ali spremenjene pristojbine in takse se ne  naložijo, dokler niso objavljene in dane 
na voljo informacije v skladu s prejšnjim odstavkom.  
4. Nobena pogodbenica ne zahteva transakcij v okviru diplomatskih in konzularnih odnosov, 
vključno s plačili povezanih pristojbin in taks, v zvezi z uvozom katerega  koli blaga druge 
pogodbenice.  
Člen GOODS.8: Popravljeno blago  
1. Nobena pogodbenica ne uporablja carine za blago, ne glede na njegovo poreklo, ki ponovno 
vstopi na ozemlje pogodbenice, potem ko je bilo to blago začasno izvoženo z njenega ozemlja na 
ozemlje d ruge pogodbenice zaradi popravila.  
 
33 
 2. Odstavek  1 se ne uporablja za blago, uvoženo s carinsko garancijo na območja proste 
trgovine ali s podobnim statusom, ki se potem izvozi zaradi popravila in ni ponovno uvoženo s 
carinsko garancijo na območja proste trgov ine ali s podobnim statusom.  
3. Nobena pogodbenica ne uporablja carine za blago, ne glede na njegovo poreklo, ki je 
začasno uvoženo z ozemlja druge pogodbenice zaradi popravila.  
Člen GOODS.9: Predelano blago  
1. Nobena pogodbenica ne obravnava predelanega blaga  druge pogodbenice manj ugodno kot 
obravnava enakovredno novo blago.  
2. Za uvozne in izvozne prepovedi ali omejitve za predelano blago se uporablja člen  GOODS.10 
[Uvozne in izvozne omejitve]. Če pogodbenica sprejme ali ohrani uvozne in izvozne prepovedi ali 
omejitve za rabljeno blago, se ti ukrepi ne uporabljajo za predelano blago.  
3. Vsaka pogodbenica lahko zahteva, da se predelano blago opredeli kot tako za distribucijo ali 
prodajo na njenem ozemlju in da izpolnjuje vse veljavne tehnične zahteve, ki veljajo z a enakovredno 
novo blago.  
Člen GOODS.10: Uvozne in izvozne omejitve  
1. Pogodbenici ne smeta sprejeti ali ohraniti nobene prepovedi ali omejitve za uvoz katerega 
koli blaga druge pogodbenice ali za izvoz ali prodajo za izvoz katerega koli blaga, namenjenega n a 
ozemlje druge pogodbenice, razen v skladu s členom  XI GATT 1994, vključno z njegovimi 
pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami. V ta namen je člen  XI Sporazuma GATT 1994, 
vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, smiselno vključen v ta 
sporazum in je njegov sestavni del.  
2. Nobena pogodbenica ne sprejme ali ohrani:  
(a) zahtev glede izvoznih in uvoznih cen, razen kot je dovoljeno pri izvrševanju odredb in zavez o 
izravnalni in protidampinški dajatvi; ali  
(b) izdajanja uvoznih  dovoljenj, pogojenih z izpolnjevanjem zahtev glede zmogljivosti.  
Člen GOODS.11: Uvozne in izvozne omejitve  
Nobena pogodbenica ne določi ali ohrani uvoznega ali izvoznega monopola. Za namene tega člena 
pomeni uvozni ali izvozni monopol izključno pravico ali pooblastilo, ki ga pogodbenica podeli 
subjektu za uvoz blaga iz druge pogodbenice ali izvoz blaga v drugo pogodbenico.  
Člen GOODS. 13: Postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vsi postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj, ki se 
uporabljajo za blagovno menjavo med pogodbenicama, uporabljajo nevtralno ter se izvajajo 
pošteno, pra vično, nediskriminatorno in pregledno.  
2. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke za izdajanje dovoljenj kot pogoj za uvoz na 
svoje ozemlje z ozemlja druge pogodbenice le, kadar ostali ustrezni postopki za dosego upravnega 
namena niso na voljo.  
 
34 
 3. Nobena p ogodbenica ne sprejme ali ohrani neavtomatičnega postopka za izdajanje uvoznih 
dovoljenj, razen če je to potrebno za izvajanje ukrepa, ki je v skladu s tem sporazumom. Vsaka 
pogodbenica, ki sprejme tak neavtomatičen postopek za izdajanje dovoljenj, jasno n avede ukrep, ki 
se izvaja s tem postopkom.  
4. Vsaka pogodbenica uvede in izvaja kakršen koli postopek za izdajanje uvoznih dovoljenj v 
skladu s členi  1 do  3 Sporazuma STO o izdajanju uvoznih dovoljenj (v nadaljnjem besedilu: Sporazum 
o izdajanju uvoznih dovol jenj). V ta namen so členi  1 do  3 Sporazuma o izdajanju uvoznih dovoljenj 
smiselno vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.  
5. Vsaka pogodbenica, ki uvede ali spremeni kakršen koli postopek za izdajanje uvoznih 
dovoljenj, vse ustrezne informacije ob javi na uradnem spletišču. Te informacije se objavijo, kadar je 
to izvedljivo, vsaj 21  dni pred datumom začetka uporabe novega ali spremenjenega postopka za 
izdajanje dovoljenj, v vsakem primeru pa najpozneje na dan začetka njegove uporabe. Te informacije 
vsebujejo podatke iz člena  5 Sporazuma o izdajanju uvoznih dovoljenj.  
6. Pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice nemudoma zagotovi vse ustrezne informacije v 
zvezi s postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj, ki jih namerava sprejeti ali jih ohranja, vključno z 
informacijami iz členov  1 do  3 Sporazuma o izdajanju uvoznih dovoljenj.  
7. Pojasniti je treba, da nobena določba tega člena od pogodbenice ne zahteva, da izda uvozno 
dovoljenje, ali preprečuje pogodbenici, da izpolni svoje obveznosti ali zaveze iz resolucij  Varnostnega 
sveta Združenih narodov ali iz večstranskih ureditev neširjenja orožja in dogovorov o nadzoru uvoza.  
Člen GOODS. 14: Postopki za izdajanje izvoznih dovoljenj  
1. Vsaka pogodbenica objavi vse nove postopke za izdajanje izvoznih dovoljenj in vse 
spremembe obstoječih postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj, tako da vladam, trgovcem in 
drugim zainteresiranim stranem omogoči, da se z njimi seznanijo. Te informacije se objavijo, kadar je 
to izvedljivo, 45  dni pred začetkom veljavnosti postopka ali spr emembe, v vsakem primeru pa 
najpozneje na dan, ko tak postopek ali sprememba začne veljati, in se po potrebi objavijo na vseh 
ustreznih vladnih spletiščih.  
2. Objava postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj vključuje naslednje informacije:  
(a) besedilo postopkov  za izdajanje izvoznih dovoljenj ali sprememb teh postopkov;  
(b) blago, za katero velja posamezen postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj;  
(c) za vsak postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj opis postopka za vložitev zahtevka za 
dovoljenje in vsa merila, ki ji h mora izpolnjevati vložnik, da lahko vloži zahtevek za dovoljenje, 
kot so posedovanje dovoljenja za opravljanje dejavnosti, vzpostavitev ali vzdrževanje naložbe 
ali delovanje prek določene pravne oblike na ozemlju pogodbenice;  
(d) kontaktno točko ali točke, n a katerih lahko zainteresirane osebe dobijo dodatne informacije o 
pogojih za pridobitev izvoznega dovoljenja;  
(e) upravni organ ali organe, ki se jim predloži zahtevek ali drugo ustrezno dokumentacijo;  
(f) opis vseh ukrepov, ki se izvajajo v okviru postopka za i zdajanje izvoznih dovoljenj;  
 
35 
 (g) obdobje, v katerem bo veljal posamezni postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj, razen če bo 
postopek ostal v veljavi, dokler se ne ukine ali spremeni z novo objavo;  
(h) če namerava pogodbenica postopek za izdajanje izvoznih dovol jenj uporabiti za upravljanje 
izvozne kvote, celotno količino in po potrebi vrednost kvote ter začetne in zaključne datume 
kvote; ter  
(i) vsa izvzetja in izjeme, ki nadomestijo zahtevo za pridobitev izvoznega dovoljenja, kako 
zahtevati ali uveljavljati ta izvz etja in izjeme ter merila za njihovo odobritev.  
3. Vsaka pogodbenica v 45 dneh po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma uradno obvesti 
drugo pogodbenico o svojih obstoječih postopkih za izdajanje izvoznih dovoljenj. Vsaka pogodbenica 
uradno obvesti drugo pogodbenico o vseh novih postopkih za izdajanje izvoznih dovoljenj in vseh 
spremembah obstoječih postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj v 60 dneh po objavi. Uradno 
obvestilo vključuje sklic na vire, kjer so objavljene informacije, zahtevane v skladu z o dstavkom  2, in 
po potrebi vključuje naslov zadevnih vladnih spletišč.  
4. Pojasniti je treba, da nobena določba tega člena od pogodbenice ne zahteva, da izda izvozno 
dovoljenje, ali preprečuje pogodbenici, da izpolni svoje zaveze iz resolucij Varnostnega sveta  
Združenih narodov ter iz večstranskih ureditev neširjenja orožja in dogovorov o nadzoru izvoza, 
vključno z Wassenaarskim sporazumom o nadzoru nad izvozom konvencionalnega orožja ter blaga in 
tehnologije z dvojno rabo, Avstralsko skupino, skupino držav dob aviteljic jedrskega blaga in režimom 
kontrole raketne tehnologije, ali da sprejme, ohrani ali izvaja neodvisne režime sankcij.  
Člen GOODS.15: Carinsko vrednotenje  
Vsaka pogodbenica določi carinsko vrednost blaga druge pogodbenice, uvoženega na njeno ozemlje, 
v skladu s členom  VII GATT 1994 in Sporazumom o carinskem vrednotenju. V ta namen so člen  VII 
Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, 
ter členi  1 do  17 Sporazuma o carinskem vrednotenju, vključ no z njegovimi pojasnjevalnimi 
opombami, smiselno vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.  
Člen GOODS.16: Uporaba preferencialov  
1. Pogodbenici za namene spremljanja delovanja tega sporazuma in izračuna stopenj uporabe 
preferencialov vsako leto izme njata statistične podatke o uvozu za obdobje 10 let, ki se začne eno 
leto po začetku veljavnosti tega sporazuma. Če Odbor za trgovinsko partnerstvo ne odloči drugače, 
se to obdobje samodejno podaljša za pet let, nato pa lahko Odbor za trgovinsko partnerstv o odloči, 
da ga bo še podaljšal.  
2. Izmenjava statističnih podatkov o uvozu zajema podatke, ki se nanašajo na zadnje 
razpoložljivo leto, vključno z vrednostjo in po potrebi obsegom, na ravni tarifnih postavk za uvoz 
blaga druge pogodbenice, ki je upravičeno d o preferencialne obravnave po tem sporazumu, in za 
blago, ki je deležno nepreferencialne obravnave.  
Člen GOODS.17: Trgovinska sredstva  
1. Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz člena  VI GATT  1994, Protidampinškega 
sporazuma, Sporazuma o subven cijah in izravnalnih ukrepih, člena  XIX GATT  1994, Sporazuma o 
zaščitnih ukrepih ter člena 5 Sporazuma o kmetijstvu.  
 
36 
 2. Poglavje 2 [Pravila o poreklu] tega naslova se ne uporablja za protidampinške, izravnalne in 
zaščitne preiskave in ukrepe.  
3. Vsaka pogodbeni ca uporablja protidampinške in izravnalne ukrepe v skladu z zahtevami 
Protidampinškega sporazuma ter Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter v skladu s 
pravičnim in preglednim postopkom.   
4. Vsaki zainteresirani strani v protidampinški ali izravnal ni preiskavi1 se v celoti omogoči, da 
zagovarja svoje interese, če to po nepotrebnem ne zadržuje poteka preiskave.   
5. Preiskovalni organ vsake pogodbenice lahko v skladu s pravom pogodbenice preuči, ali znaša 
protidampinška dajatev, ki naj se naloži, polno a li nižjo stopnjo dampinga.  
6. Preiskovalni organ vsake pogodbenice v skladu s pravom pogodbenice preuči predložene 
informacije o tem, ali uvedba protidampinške ali izravnalne dajatve ne bi bila v javnem interesu.  
7. Pogodbenica za isto blago hkrati ne uporabi al i ohrani:  
(a) ukrepa iz člena  5 Sporazuma o kmetijstvu ter  
(b) ukrepa iz člena  XIX GATT  1994 in Sporazuma o zaščitnih ukrepih.  
8. Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela se ne uporablja za odstavke  1 do  6 tega člena.  
Člen GOODS.18: Uporaba obstoječih tarifnih kvot STO 
1. Izdelki s poreklom iz ene pogodbenice niso upravičeni do uvoza v drugo pogodbenico v 
okviru obstoječih tarifnih kvot STO, kot so opredeljene v odstavku  2. To vključuje tarifne kvote, kot 
se porazdelijo med pogodbenici v skladu s členom  XXVIII pogajanj GATT, ki sta jih začela Evropska 
unija v dokumentu STO G/SECRET/42/Add.2 in Združeno kraljestvo v dokumentu STO G/SECRET/44, 
ter kot so določene v ustrezni notranji zakonodaji vsake pogodbenice. Za namene tega člena se 
status porekla izdelkov določi na pod lagi nepreferencialnih pravil o poreklu, ki se uporabljajo v 
pogodbenici uvoznici.  
2. Za namene odstavka  1 „obstoječe tarifne kvote STO“ pomenijo tarifne kvote, ki so koncesije 
STO Evropske unije, vključene v osnutek seznama koncesij in obveznosti EU -28 v okv iru GATT  1994, 
predloženega STO v dokumentu G/MA/TAR/RS/506, kakor je bil spremenjen z dokumentoma 
G/MA/TAR/RS/506/Add.1 in G/MA/TAR/RS/506/Add.2.  
Člen GOODS.19: Ukrepi v primeru kršitev carinske zakonodaje ali izogibanja carinski zakonodaji  
1. Pogodbenici so delujeta pri preprečevanju in odkrivanju kršitev carinske zakonodaje ali 
izogibanja carinski zakonodaji ter pri boju proti njim v skladu s svojimi obveznostmi iz poglavja 2 
[Pravila o poreklu] tega naslova in Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih  zadevah. Vsaka 
pogodbenica sprejme ustrezne in primerljive ukrepe za zaščito svojih finančnih interesov in finančnih 
interesov druge pogodbenice v zvezi z zaračunavanjem dajatev na blago, ki vstopa na carinsko 
območje Združenega kraljestva ali Unije.   
                                                            
1 Za namene tega člena se zainteresirane strani opredelijo v skladu s členom  6(11) Protidampinškega 
sporazuma ter členom 12.9 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.  
 
37 
 2. Ob upoštevanju možnosti izvzetja skladnih trgovcev iz odstavka 7 lahko pogodbenica 
začasno opusti ustrezno preferencialno obravnavo zadevnega izdelka ali izdelkov v skladu s 
postopkom iz odstavkov  3 in 4, če:  
(a) navedena pogodbenica na podlagi objektivnih, prepričljivih in preverljivih informacij ugotovi, da 
je bila carinska zakonodaja sistematično in obsežno kršena ali zaobidena; in  
(b) druga pogodbenica večkrat in neupravičeno zavrne ali kako drugače ne izpolni obveznosti iz 
odstavka  1. 
3. Pogodbenica, ki je sprejela ugotovitev iz odstavka  2, o tem uradno obvesti Odbor za 
trgovinsko partnerstvo in začne posvetovanja z drugo pogodbenico v okviru Odbora za trgovinsko 
partnerstvo, da bi dosegla obojestransko sprejemljivo rešitev.  
4. Če se pogodbenici ne sporazumeta o obojestransko sprejemljivi rešitvi v treh mesecih po 
datumu uradnega obvestila, lahko pogodbenica, ki je ugotovila kršitev carinske zakonodaje ali 
izogibanje carinski zakonodaji, odloči, da začasno opusti ustrezno preferencialno obravnavo 
zadevnega izdel ka ali izdelkov. V tem primeru pogodbenica, ki je ugotovila kršitev ali izogibanje, o 
začasni opustitvi, vključno z obdobjem, v katerem namerava uporabiti začasno opustitev, nemudoma 
uradno obvesti Odbor za trgovinsko partnerstvo.  
5. Začasna opustitev se upor ablja le za obdobje, potrebno za preprečevanje kršitev ali 
izogibanja in za zaščito finančnih interesov zadevne pogodbenice, v nobenem primeru pa ne dlje kot 
šest mesecev. Zadevna pogodbenica spremlja stanje in, kadar odloči, da začasna opustitev ni več 
potrebna, začasno opustitev odpravi pred koncem obdobja, o katerem je bil uradno obveščen Odbor 
za trgovinsko partnerstvo. Če so ob izteku obdobja, o katerem je bil uradno obveščen Odbor za 
trgovinsko partnerstvo, še naprej prisotne razmere, zaradi katerih j e bila začasna opustitev uvedena, 
se lahko zadevna pogodbenica odloči za podaljšanje opustitve. O kakršni koli opustitvi potekajo 
redna posvetovanja v okviru Odbora za trgovinsko partnerstvo.  
6. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi notranjimi postopki objavi obvestila uvoznikom o vseh 
odločitvah v zvezi z začasno opustitvijo iz odstavkov  4 in 5.  
7. Ne glede na odstavek  4, če lahko uvoznik carinskemu organu pogodbenice uvoznice dokaže, 
da so taki izdelki v celoti skladni s carinsko zakonodajo pogodbenice uvoznice,  zahtevami tega 
sporazuma in vsemi drugimi ustreznimi pogoji, povezanimi z začasno opustitvijo, ki jo določi 
pogodbenica uvoznica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi, pogodbenica uvoznica uvozniku 
omogoči, da zaprosi za preferencialno obravnavo i n izterja vse plačane dajatve, ki presegajo veljavne 
preferencialne tarifne stopnje, ko so bili izdelki uvoženi.  
Člen GOODS.20: Obravnava upravnih napak  
V primeru sistematičnih napak pristojnih organov ali težav z ustreznim upravljanjem 
preferencialnega si stema pri izvozu, zlasti v zvezi z uporabo določb poglavja 2 [Pravila o poreklu] 
tega naslova ali uporabo Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah, in če imajo te 
napake ali težave posledice za uvozne dajatve, lahko pogodbenica, ki se sooča s takimi posledicami, 
od Odbora za trgovinsko partnerstvo zahteva, da preuči možnost sprejetja ustreznih odločitev za 
rešitev položaja.  
 
38 
 Člen GOODS.21: Kulturne dobrine  
1. Pogodbenici sodelujeta pri omogočanju vračanja kulturnih dobrin, ki so bile nezakonito 
odstranjene z ozemlja pogodbenice, ob upoštevanju načel iz Konvencije Unesca o ukrepih za 
prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske 
pravice na njih, podpisane 17. novembra 1970 v Parizu.  
2. Za namene tega č lena velja naslednje:  
(a) „kulturna dobrina“ pomeni premoženje, uvrščeno v nacionalno bogastvo z umetniško, 
zgodovinsko ali arheološko vrednostjo ali tako opredeljeno v skladu z ustreznimi pravili in 
postopki vsake pogodbenice; ter  
(b) „nezakonito odstranjen z o zemlja pogodbenice“ pomeni:  
(i) odstranjen z ozemlja pogodbenice 1. januarja 1993 ali po tem datumu, pri čemer so bili 
kršeni predpisi te pogodbenice o varstvu nacionalnega bogastva ali njena pravila o 
izvozu kulturnih dobrin; ali  
(ii) ne vrnjen ob koncu o bdobja zakonite začasne odstranitve ali pa kakršno koli kršitev 
drugih pogojev, ki so urejali takšno začasno odstranitev 1. januarja 1993 ali po tem 
datumu.  
3. Pristojni organi pogodbenic med seboj sodelujejo zlasti tako, da:  
(a) uradno obvestijo drugo pogod benico, da je bila na njihovem ozemlju odkrita kulturna 
dobrina in da obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je bila ta kulturna dobrina 
nezakonito odstranjena z ozemlja druge pogodbenice;  
(b) obravnavajo zahteve druge pogodbenice po vračilu kulturne dobrine, ki je bila nezakonito 
odstranjena z ozemlja te pogodbenice;  
(c) preprečijo izognitev vračilu take kulturne dobrine s kakršnimi koli potrebnimi začasnimi 
ukrepi ter  
(d) izvedejo kakršne koli ukrepe, potrebne za fizično zaščito kulturne dobrine, ki je bila 
nezakonito odstranjena z ozemlja druge pogodbenice.  
4. Vsaka pogodbenica določi kontaktno točko, odgovorno za komuniciranje s kontaktno točko 
druge pogodbenice v zvezi z vsemi zadevami, ki izhajajo iz tega člena, vključno v zvezi z uradnimi 
obvestili in zahtevami iz točk  (a) in  (b) odstavka  3. 
5. Predvideno sodelovanje med pogodbenicama vključuje, kot je ustrezno in potrebno, carinske 
organe pogodbenic, odgovorne za izvajanje izvoznih postopkov za kulturne dobrine.  
6. Naslov I [Reševanje sporov] šestega d ela se ne uporablja za ta člen.  
 
Poglavje 2: Pravila o poreklu  
Oddelek 1: Pravila o poreklu  
 
39 
 Člen ORIG.1: Cilj  
Cilj tega poglavja je določiti določbe o poreklu blaga za namene uporabe preferencialne tarifne 
obravnave v skladu s tem sporazumom in določbe o s tem povezanih postopkih glede porekla blaga.  
Člen ORIG.2: Opredelitev pojmov  
V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „uvrstitev“ pomeni uvrstitev izdelka ali materiala v določeno poglavje, tarifno številko ali 
tarifno podštevilko harm oniziranega sistema;  
(b) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih izvoznik hkrati pošlje enemu prejemniku, izdelke, ki so zajeti v 
enotni prevozni listini, s katero izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali če takega 
dokumenta ni, izdelke, ki so zajeti na enem rač unu;  
(c) „izvoznik“ pomeni osebo, ki se nahaja v pogodbenici in ki v skladu z zahtevami iz zakonov in 
drugih predpisov te pogodbenice izvaža ali izdeluje izdelek s poreklom in sestavi navedbo o 
poreklu;  
(d) „uvoznik“ pomeni osebo, ki uvaža izdelek s poreklom in u veljavlja preferencialno tarifno 
obravnavo zanj;  
(e) „material“ pomeni kakršno koli substanco, ki se uporablja pri izdelavi izdelka, vključno z vsemi 
sestavnimi deli, sestavinami, surovinami ali deli;  
(f) „material brez porekla“ pomeni material, ki se v skladu s t em poglavjem ne šteje kot material s 
poreklom, vključno z materialom, katerega status poreklo se ne more določiti;  
(g) „izdelek“ pomeni izdelek, ki nastane pri izdelavi, tudi če je namenjen za uporabo kot material 
pri izdelavi drugega izdelka;  
(h) „izdelava“ pomen i katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem.  
Člen ORIG.3: Splošne zahteve  
1. Za namene  preferencialne tarifne obravnave, ki jo pogodbenica uporabi za blago s poreklom 
iz druge pogodbenice v skladu s tem sporazumom , se, če izdelki izpolnjujejo vse druge veljavne 
zahteve iz tega poglavja, za izdelke s poreklom iz druge pogodbenice štejejo naslednji izdelki:  
(a) izdelki, v celoti pridobljeni v tej pogodbenici v smislu člena  ORIG.5 [V celoti pridobljeni izdelki];  
(b) izdelki,  izdelani v tej pogodbenici izključno iz materialov s poreklom iz te pogodbenice; in  
(c) izdelki, izdelani v tej pogodbenici, ki vsebujejo materiale brez porekla, če izpolnjujejo zahteve 
iz PRILOGE  ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].  
2.  Če izdelek  pridobi status izdelka s poreklom, se materiali brez porekla, ki so se uporabili pri 
izdelavi izdelka, ne štejejo za materiale brez porekla, kadar se ta izdelek kot material vgradi v drug 
izdelek.  
3.  Pridobitev statusa blaga s poreklom poteka brez prekinitve v Združenem kraljestvu ali Uniji.  
 
40 
 Člen ORIG.4: Kumulacja porekla  
1. Izdelek s poreklom iz pogodbenice se šteje za izdelek s poreklom iz druge pogodbenice, 
kadar se uporabi kot material pri izdelavi drugega izdelka v tej drugi pogodbenici.  
2. Izdelava , ki se opravlja na materialih brez porekla v eni pogodbenici, se lahko upošteva za 
namene določanja, ali ima izdelek poreklo iz druge pogodbenice.  
3. Odstavka  1 in 2 se ne uporabljata, če izdelava v drugi pogodbenici ne presega postopkov iz 
člena  ORIG.7 [Ne zadostna izdelava].  
4. Da lahko izvoznik izpolni navedbo o poreklu iz točke (a) člena ORIG.18(2) [Zahtevki za 
preferencialno tarifno obravnavo] za izdelek iz odstavka 2 tega člena, od dobavitelja pridobi izjavo 
dobavitelja, kot je določeno v Prilogi ORIG -3 [Izjava dobavitelja] ali enakovreden dokument, ki 
vsebuje iste informacije, ki dovolj podrobno opisujejo zadevne materiale brez porekla, da jih je 
mogoče prepoznati.  
Člen ORIG.5: V celoti pridobljeni izdelki  
1. Za v celoti pridobljene v pogodbenici se štejej o naslednji izdelki:  
(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali z njenega morskega dna ali tam zbrani;  
(b) tam gojene ali pobrane rastline in rastlinski izdelki;  
(c) tam skotene ali izvaljene in vzrejene žive živali;   
(d) izdelki, pridobljeni iz živih, tam vz rejenih živali;  
(e) izdelki, pridobljeni iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in vzrejenih živali;  
(f) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;  
(g) izdelki, tam pridobljeni iz akvakulture, če so vodni organizmi, vključno z ribami, mehkužci, raki 
in drugimi vodnimi nevretenčarji ter vodnimi rastlinami, izvaljeni ali vzgojeni iz 
reproduktivnega materiala, kot so jajčeca, ikre, zarod, mladice, ličinke, marogaste mladice 
lososa in srebrne mladice lososa ali druge nedorasle ribe, ki niso več zarod, tako da se z 
namenom povečanja prireje ali pridelave posega v postopke vzreje ali rasti z rednim 
obnavljanjem staleža, hranjenjem ali varovanjem pred plenilci;  
(h) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki, pridobljeni iz morja s plovilom pogodbenice zunaj 
katerega koli te ritorialnega morja;  
(i) izdelki, izdelani na predelovalni ladji pogodbenice izključno iz izdelkov iz točke  (h); 
(j) izdelki, pridobljeni z morskega dna ali iz podtalja zunaj katerega koli teritorialnega morja, če 
imajo pravico do izkoriščanja ali obdelovanja takeg a morskega dna ali podtalja;  
(k) odpadki in ostanki pri tamkajšnjih postopkih izdelave;  
(l) odpadki in ostanki tam zbranih rabljenih izdelkov, če so ti izdelki primerni le za ponovno 
pridobivanje surovin;  
 
41 
 (m) izdelki, tam izdelani izključno iz izdelkov iz točk  (a) do  (l). 
2.  Izraza „plovilo pogodbenice“ in „predelovalna ladja pogodbenice“ v točkah  (h) in  (i) 
odstavka  1 pomenita plovilo oziroma predelovalno ladjo, ki:  
(a) je registrirano oz. registrirana v državi članici ali Združenem kraljestvu;  
(b) pluje pod zastav o države članice ali Združenega kraljestva ter  
(c) izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:  
 (i) je vsaj v 50 -odstotni lasti državljanov države članice ali Združenega kraljestva ali  
 (ii) je v lasti pravnih oseb, ki:  
  (A) imajo sedež in glavni kraj poslovanja v Uniji ali Združenem kraljestvu ter  
  (B) so vse vsaj v 50 -odstotni lasti javnih subjektov, državljanov ali pravnih oseb države 
članice ali Združenega kraljestva.  
 Člen ORIG.6: Dovoljena odstopanja  
1. Če izdelek ne izpolnjuje zahtev iz PRILOGE ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] 
zaradi uporabe materiala brez porekla pri njegovi izdelavi, se ta izdelek kljub temu šteje za izdelek s 
poreklom iz pogodbenice, če:  
(a)  skupna teža materialov brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelkov, uvrščenih v 
poglavja  2 in  4 do  24 harmoniziranega sistema, razen predelanih ribiških izdelkov iz 
poglavja  16, ne presega 15  % teže izdelka;  
 (b)  skupna vrednost materialov brez porekla za vse druge izdelke, razen izdelko v, uvrščenih v 
poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, ne presega 10  % cene izdelka franko tovarna; ali  
(c)  za izdelek, uvrščen v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, se uporabljajo dovoljena 
odstopanja iz opomb 7 in 8 PRILOGE ORIG -1 [Uvodne opom be k pravilom o poreklu za določen 
izdelek].  
2.  Odstavek 1 se ne uporablja, če vrednost ali teža materialov brez porekla, ki se uporabljajo pri 
izdelavi izdelka, presegata kateri koli delež najvišje vrednosti ali teže materialov brez porekla, kakor 
je dol očen v zahtevah iz PRILOGE ORIG -2I [Pravila o poreklu za določen izdelek].  
3.  Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za izdelke, v celoti pridobljene v pogodbenici v smislu 
člena  ORIG.5 [V celoti pridobljeni izdelki]. Če morajo biti materiali, ki se uporab ljajo pri izdelavi 
izdelka, v skladu s PRILOGO ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] v celoti pridobljeni, se 
uporabljata odstavka  1 in 2 tega člena.  
Člen ORIG.7: Nezadostna izdelava  
1. Ne glede na člena  ORIG.3(1)(c) [Splošne zahteve] se izdelek ne  šteje za izdelek s poreklom iz 
pogodbenice, če izdelava izdelka v pogodbenici obsega samo enega ali več naslednjih postopkov, 
izvedenih na materialih brez porekla:  
 
42 
 (a) postopke za ohranitev, kot so sušenje, zamrzovanje, vlaganje v slanico in drugi podobni  
postopki, katerih edini namen je ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in 
skladiščenjem2; 
(b) razstavljanje in sestavljanje tovorkov;  
(c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje;  
(d)  likanje  tekstila in tekstilnih izdelkov brez pare ali s paro;  
(e) preproste postopke barvanja in loščenja;  
(f) luščenje in delno ali popolno mletje riža; poliranje in glaziranje žit in riža; beljenje riža;  
(g)  postopke barvanja ali aromatiziranja sladkorja ali o blikovanja sladkornih kock; delno ali 
popolno mletje sladkorja v trdnem stanju;  
(h)  lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreškov in zelenjave;  
(i)  ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje;  
(j) rešetanje, presejanje, sortiranje, razvrščanje v skupine ali razrede, usklajevanje, vključno s 
sestavljanjem kompletov izdelkov;  
(k)  preprosto pakiranje v steklenice, pločevinke, bučke, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na 
lepenko ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;  
(l)  pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih razpoznavnih znakov na 
izdelke ali njihovo embalažo;  
(m)  preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne; mešanje sladkorja s 
katerim koli materialom;  
(n)  preprosto dodajanje vode ali redčenje z vodo ali drugo snovjo, ki bistveno ne spremeni 
značilnosti izdelka, ali dehidracijo ali denaturacijo izdelkov;  
(o)  preprosto sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;  
(p) zakol  živali.  
2. V odstavku  1 se postopki štejejo za preproste, kadar ne zahtevajo posebnih znanj niti strojev, 
naprav ali opreme, ki bi bili posebej izdelani ali nameščeni za izvajanje navedenih postopkov.  
 Člen ORIG.8: Enota kvalifikacije  
1. Za namene tega po glavja je enota kvalifikacije določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto 
pri uvrstitvi izdelka v okviru harmoniziranega sistema.  
                                                            
2 Postopki za ohranitev, kot so hlajenje, zamrzovanje ali prezračevanje, se štejejo  za nezadostne v smislu 
točke  (a), medtem ko se postopki, kot so vlaganje, sušenje ali prekajevanje, s katerimi naj bi izdelek dobil 
posebne ali drugačne značilnosti, ne štejejo za nezadostne.  
 
43 
 2. Kadar je pošiljka sestavljena iz več enakih izdelkov, uvrščenih v isto tarifno številko 
harmoniziranega sistema, se pri u porabi določb tega poglavja upošteva vsak posamezni izdelek.  
Člen ORIG.9: Embalažni materiali in zabojniki za odpremo  
Pakirni materiali in pakiranje za odpremo, ki se uporabljajo za zaščito izdelka med prevozom, se ne 
upoštevajo pri določanju, ali gre za i zdelek s poreklom.  
Člen ORIG.10: Embalažni materiali in zabojniki za maloprodajo  
Embalažni materiali in embalaža, v katerih je izdelek pakiran za maloprodajo, če so uvrščeni skupaj z 
izdelkom, se ne upoštevajo pri določanju porekla izdelka, razen pri izr ačunu vrednosti materialov 
brez porekla, če za izdelek velja največja vrednost materialov brez porekla v skladu s PRILOGO ORIG -
2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].  
Člen ORIG.11:  Dodatki, nadomestni deli in orodje  
1. Dodatki, nadomestni deli in orodje ter navodila ali drugo informativno gradivo se štejejo za 
en izdelek skupaj z zadevnim kosom opreme, strojem, napravo ali vozilom, če:  
(a) so uvrščeni in dobavljeni skupaj z izdelkom in se zanje ne izstavi ločen račun ter  
(b) so vrste, količine in vrednosti, ki so  običajne za izdelek.  
2. Dodatki, nadomestni deli in orodje ter navodila ali drugo informativno gradivo iz odstavka  1 
se ne upoštevajo pri določanju porekla izdelka, razen pri izračunu vrednosti materialov brez porekla, 
če za izdelek velja največja vredno st materialov brez porekla v skladu s PRILOGO ORIG -2 [Pravila o 
poreklu za določen izdelek].  
Člen ORIG.12: Kompleti  
Kompleti, kot so opredeljeni v splošnem pravilu  3 za razlago harmoniziranega sistema, se štejejo za 
izdelke s poreklom iz pogodbenice, če s o vsi sestavni deli s poreklom. Če je garnitura sestavljena iz 
sestavnih delov s poreklom in brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo v pogodbenici, če 
vrednost sestavnih delov brez porekla ne presega 15  % cene garniture franko tovarna.  
Člen ORIG.13: Nevtralne sestavine  
Da bi določili, ali gre za izdelek s poreklom iz pogodbenice, ni treba ugotavljati porekla naslednjih 
sestavin, ki bi lahko bile uporabljene pri izdelavi izdelka:  
(a) goriva, energije, katalizatorjev in topil;  
(b) obratov, opreme, nadomestnih delov in materialov, ki se uporabljajo za vzdrževanje opreme in 
stavb;  
(c) strojev, orodja, matric in kalupov;  
(d)  maziv, maščob, polnil in drugih materialov, ki se uporabljajo pri izdelavi ali za upravljanje 
opreme in stavb;  
(e)  rokavic, očal, obuval, oblačil, varnostne opreme in potrebščin;  
 
44 
 (f) opreme, naprav in potrebščin za preskušanje ali pregled izdelka ter  
(g) drugih materialov, ki se uporabljajo pri izdelavi in niso vgrajeni v izdelek niti niso namenjeni za 
vgradnjo v končno  sestavo izdelka.  
Člen ORIG.14: Ločeno knjigovodsko izkazovanje  
1. Zamenljivi izdelki s poreklom ali brez porekla oziroma „zamenljivi izdelki“ so fizično ločeni 
med skladiščenjem, da se ohrani njihov status izdelkov s poreklom oz. brez porekla.  
2. Za namen e odstavka 1 „zamenljivi materiali“ oziroma „zamenljivi izdelki“ pomeni materiale 
oziroma izdelke, ki so enake vrste in tržne kakovosti z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki 
jih za namene določanja porekla ni mogoče ločiti med seboj.  
3. Ne gle de na odstavek  1 se zamenljivi materiali s poreklom in brez porekla lahko uporabijo pri 
izdelavi izdelka, ne da bi bili fizično ločeni med skladiščenjem, če se uporabi metoda ločenega 
knjigovodskega izkazovanja.  
4.  Ne glede na odstavek 1 se zamenljivi izd elki s poreklom ali brez porekla, uvrščeni v poglavja 
10, 15, 27, 28, 29, tarifne številke 32.01 do 32.07 ali 39.01 do 39.14 harmoniziranega sistema, lahko 
skladiščijo v pogodbenici pred izvozom v drugo pogodbenico brez fizičnega ločevanja, če se uporabi 
metoda ločenega knjigovodskega izkazovanja.  
5. Metoda ločenega knjigovodskega izkazovanja iz odstavkov  3 in 4 se uporabi v skladu z 
metodo upravljanja zalog v okviru računovodskih načel, ki so v pogodbenici splošno sprejeta.  
6. Metoda ločenega knjigovodske ga izkazovanja je katera koli metoda, ki zagotavlja, da v 
nobenem trenutku statusa porekla ne pridobi več materialov ali izdelkov kot v primeru, če bi bili 
materiali oziroma izdelki fizično ločeni.  
7. Pogodbenica lahko pod pogoji iz svojih zakonov in drugi h predpisov zahteva, da uporabo 
metode ločenega knjigovodskega izkazovanja predhodno dovolijo carinski organi te pogodbenice. 
Carinski organi pogodbenice spremljajo uporabo takih dovoljenj in lahko dovoljenje odvzamejo, če 
imetnik dovoljenja metodo ločeneg a knjigovodskega izkazovanja neprimerno uporablja ali ne 
izpolnjuje katerega koli drugega pogoja iz tega poglavja.  
Člen ORIG.15: Vrnjeni izdelki  
Če se izdelek s poreklom iz pogodbenice, izvožen iz te pogodbenice v tretjo državo, vrne v to 
pogodbenico, se š teje za izdelek brez porekla, razen če se carinskim organom te pogodbenice lahko 
zadovoljivo dokaže, da:  
(a) je vrnjeni izdelek isti kot izvoženi in  
(b) na njem, medtem ko je bil v navedeni tretji državi, ali med izvozom niso bili opravljeni nobeni 
postopki, razen  tistih, ki so bili potrebni, da se je ohranil v dobrem stanju.  
Člen ORIG.16: Nespreminjanje izdelkov  
1. Izdelek s poreklom, deklariran za domačo uporabo v pogodbenici uvoznici, po izvozu in pred 
deklaracijo za domačo uporabo ne sme biti spremenjen ali pre oblikovan na kakršen koli način, niti na 
njem ne smejo biti opravljeni nobeni postopki, razen postopkov za ohranitev izdelka v dobrem stanju 
 
45 
 ali dodajanja ali pritrjevanja oznak, nalepk, pečatov ali katere koli druge dokumentacije za 
zagotovitev skladnosti  s specifičnimi notranjimi zahtevami pogodbenice uvoznice.  
2. Izdelek se lahko skladišči ali razstavi v tretji državi, če v tej tretji državi ostane pod carinskim 
nadzorom.  
3. Pošiljke se lahko razdelijo v tretji državi, če to opravi izvoznik ali se to op ravi pod njegovo 
odgovornostjo in če pošiljke v tej tretji državi ostanejo pod carinskim nadzorom.  
4. V primeru dvoma, ali so zahteve iz odstavkov  1 do  3 izpolnjene, lahko carinski organ 
pogodbenice uvoznice od uvoznika zahteva, da predloži dokazila o izpo lnjevanju teh zahtev, ki se 
lahko predložijo v kakršni koli obliki, vključno s pogodbenimi prevoznimi listinami, kot so nakladnice 
ali dejanska oziroma konkretna dokazila na podlagi oznak ali oštevilčenja tovorkov ali kakršna koli 
dokazila v zvezi s samim izdelkom.  
Člen ORIG.17: Pregled povračila ali izvzetja od carin  
Ne prek kot 2 leti po začetku veljavnosti tega sporazuma na zahtevo katere koli od pogodbenic 
Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu pregleda zadevne sheme 
pogodbenic za povračilo dajatev in aktivno oplemenitenje. V ta  namen na zahtevo ene pogodbenice 
druga pogodbenica najpozneje v 60 dneh od navedene zahteve pogodbenici prosilki zagotovi 
razpoložljive informacije in podrobne statistične podatke, ki zajemajo obdobje od začetka veljavnosti 
tega sporazuma ali predhodnih p et let, če je to krajše, o delovanju njene sheme za povračilo dajatev 
in aktivno oplemenitenje. N a podlagi tega pregleda lahko Specializirani trgovinski odbor za carinsko 
sodelovanje in pravila o poreklu pripravi priporočila partnerskemu svetu za spremembo  določb tega 
poglavja in njegovih prilog, da se uvedejo omejitve glede povračila ali izvzetja od carin.  
Oddelek  2: Postopki za pridobivanje porekla  
Člen ORIG.18: Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo  
1. Pogodbenica uvoznica ob uvozu odobri preferencialno tarifno obravnavo za izdelek s 
poreklom iz druge pogodbenice v smislu tega poglavja na podlagi zahtevka uvoznika za 
preferencialno tarifno obravnavo. Uvoznik je odgovoren za pravilnost zahtevka za prefere ncialno 
tarifno obravnavo in za izpolnjevanje zahtev iz tega poglavja.  
2. Zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na:  
(a) navedbi o poreklu, tj. navedbi, da gre za izdelek s poreklom, ki jo sestavi izvoznik; ali  
(b) seznanjenosti uvoznika s tem, da gr e za izdelek s poreklom.  
3. Uvoznik, ki uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo na podlagi navedbe o poreklu iz 
točke  (a) odstavka  2, hrani navedbo o poreklu in na zahtevo carinskega organa pogodbenice 
uvoznice predloži izvod te navedbe temu carinskemu o rganu.  
Člen ORIG.18a: Roki za uveljavljanje preferencialne tarifne obravnave  
1. Zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo in podlaga zanj iz člena ORIG.18(2) [Zahtevki 
za preferencialno tarifno obravnavo] se vključita v uvozno carinsko deklaracijo v sklad u z zakoni in 
drugimi predpisi pogodbenice uvoznice.  
 
46 
 2. Z odstopanjem od odstavka  1 tega člena, če uvoznik ni uveljavljal preferencialne tarifne 
obravnave ob uvozu, pogodbenica uvoznica odobri preferencialno tarifno obravnavo in povrne ali 
odpusti vso plačano  presežno carino, če:  
(a) se preferencialna tarifna obravnava uveljavlja najpozneje tri leta po datumu uvoza ali pozneje, 
če je tako določeno v zakonih in drugih predpisih pogodbenice uvoznice;  
(b) uvoznik predloži podlago za zahtevek iz člena ORIG.18(2) [Zahtev ki za preferencialno tarifno 
obravnavo] in  
(c) bi se izdelek štel za izdelek s poreklom in izpolnjeval vse druge veljavne zahteve v smislu 
oddelka  1 [Pravila o poreklu] tega poglavja, če bi uvoznik uveljavljal preferencialno tarifno 
obravnavo ob uvozu.  
 Drug e obveznosti, ki veljajo za uvoznika v skladu s členom  ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno 
tarifno obravnavo], se ne spremenijo.  
Člen ORIG.19: Navedba o poreklu  
1. Izvoznik izdelka sestavi navedbo o poreklu na podlagi informacij, ki dokazujejo, da gre za 
izdelek s poreklom, vključno z informacijami o statusu porekla materialov, ki se uporabljajo pri 
izdelavi izdelka. Izvoznik je odgovoren za pravilnost navedbe o poreklu in predloženih informacij.  
2. Navedba o poreklu se sestavi na podlagi ene od jezikovnih razl ičic besedila iz PRILOGE ORIG -
4 [Besedilo navedbe o poreklu] na računu ali na katerem koli drugem dokumentu, ki izdelek s 
poreklom dovolj podrobno opisuje za njegovo identifikacijo. Izvoznik je odgovoren za zagotavljanje 
zadostnih podrobnosti, da se omogoč i identifikacija izdelka s poreklom. Pogodbenica uvoznica od 
uvoznika ne zahteva, da predloži prevod navedbe o poreklu.  
3. Navedba o poreklu je veljavna 12 mesecev od datuma, ko je bila sestavljena, ali dlje, če tako 
določi pogodbenica uvoznica, do največ 24  mesecev.  
4. Navedba o poreklu se lahko uporablja za:  
(a) posamezno odpremo enega ali več izdelkov, uvoženih v pogodbenico; ali  
(b) več odprem identičnih izdelkov, uvoženih v pogodbenico v obdobju, ki je določeno v navedbi o 
poreklu in ne presega 12 mesecev.  
5. Če se na zahtevo uvoznika nesestavljeni ali razstavljeni izdelki v smislu splošnega pravila  2(a) 
za razlago harmoniziranega sistema, ki spadajo pod oddelke  XV do  XXI harmoniziranega sistema, 
uvažajo po delih, se lahko za take izdelke uporabi ena sama naved ba o poreklu v skladu z zahtevami, 
ki jih določi carinski organ pogodbenice uvoznice.  
Člen ORIG.20: Neskladnosti  
Carinski organ pogodbenice uvoznice ne zavrne zahtevka za preferencialno tarifno obravnavo zaradi 
manjših napak ali neskladnosti v navedbi o p oreklu ali zgolj zaradi tega, ker je bil račun izdan v tretji 
državi.  
 
47 
  Člen ORIG.21: Seznanjenost uvoznika  
1. Za namene zahtevka za preferencialno tarifno obravnavo, ki se vloži v skladu s točko  (b) 
člena  ORIG.18(2) [Zahtevki za preferencialno tarifno obravna vo], je uvoznik seznanjen s tem, da gre 
za izdelek s poreklom iz pogodbenice izvoznice, na podlagi informacij, ki dokazujejo, da gre za izdelek 
s poreklom in da izdelek izpolnjuje zahteve iz tega poglavja.  
2. Če uvoznik pred uveljavljanjem preferencialne obra vnave ne more pridobiti informacij iz 
odstavka  1 tega člena, ker izvoznik meni, da so te informacije zaupne, ali iz katerega koli drugega 
razloga, lahko izvoznik predloži navedbo o poreklu, tako da lahko uvoznik uveljavlja preferencialno 
tarifno obravnavo na podlagi točke  (a) člena  ORIG.18(2) [Zahtevki za preferencialno tarifno 
obravnavo].]  
Člen ORIG.22: Zahteve glede vodenja evidenc  
1. Uvoznik, ki uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo za izdelek, uvožen v pogodbenico 
uvoznico, najmanj tri leta po datumu  uvoza izdelka hrani:  
(a) če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, navedbo o 
poreklu, ki jo sestavi izvoznik; ali  
(b) če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na seznanjenosti uvoznika, vse 
evidence, ki dokazuje jo, da izdelek izpolnjuje zahteve za pridobitev statusa izdelka s poreklom.  
2. Izvoznik, ki sestavi navedbo o poreklu, najmanj štiri leta potem, ko sestavi to navedbo o 
poreklu, hrani izvod navedbe o poreklu in vse druge evidence, ki dokazujejo, da izdelek i zpolnjuje 
zahteve za pridobitev statusa izdelka s poreklom.  
3. Evidence, ki se vodijo v skladu s tem členom, se lahko hranijo v elektronski obliki.  
Člen ORIG.23: Majhne pošiljke  
1. Z odstopanjem od členov ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo] do ORIG.21 
[Seznanjenost uvoznika], če je bila dana izjava, da izdelek izpolnjuje zahteve iz tega poglavja, in 
carinski organ pogodbenice uvoznice ne dvomi v resničnost te izjave, pogodbenica uvoznica odobri 
preferencialno tarifno obravnavo za:  
(a) izdelek, k i ga fizične osebe pošiljajo drugim fizičnim osebam v obliki majhnega tovorka;  
(b) izdelek, ki je del potnikove osebne prtljage; in  
(c) za Združeno kraljestvo poleg točk  (a) in  (b) tudi za druge pošiljke majhne vrednosti.  
2. Iz uporabe odstavka  1 tega člena so izključeni naslednji izdelki:  
(a) izdelki, katerih uvoz je del serije uvozov, za katere se lahko upravičeno šteje, da so bili 
opravljeni ločeno, da bi se izognili zahtevam iz člena ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno 
tarifno obravnavo];  
(b) za Unijo:  
 
48 
 (i) izdelki, uvoženi v trgovinske namene; obča sni uvoz, pri katerem gre le za izdelke za 
osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne šteje za uvoz v 
trgovinske namene, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da niso namenjeni za 
trgovanje; ter  
(ii) izdelki, katerih skupna vred nost v primeru izdelkov, poslanih v obliki majhnih 
tovorkov, presega 500  EUR, v primeru izdelkov, ki so del potnikove osebne prtljage, pa 
1 200 EUR. Zneski, ki se uporabijo v dani nacionalni valuti, so protivrednosti v navedeni 
nacionalni valuti za zneske,  izražene v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. 
Uporabljajo se zneski po deviznih tečajih, ki jih za ta dan objavi Evropska centralna 
banka, razen če se Evropski komisiji do 15.  oktobra sporoči drugačen znesek, navedeni 
zneski pa se začnejo upora bljati 1.  januarja naslednjega leta. Evropska komisija o 
zadevnih zneskih uradno obvesti Združeno kraljestvo. Unija lahko določi druge 
omejitve in jih sporoči Združenemu kraljestvu; ter  
(c) Za Združeno kraljestvo: izdelki, katerih skupna vrednost presega omeji tve, določene v skladu z 
notranjim pravom Združenega kraljestva. Združeno kraljestvo Uniji sporoči te omejitve.  
3. Uvoznik je odgovoren za pravilnost izjave in za izpolnjevanje zahtev iz tega poglavja. Zahteve 
glede vodenja evidenc iz člena  ORIG.22 [Zahteve glede vodenja evidenc] se ne uporabljajo za 
uvoznika v skladu s tem členom.  
Člen ORIG.24: Preverjanja  
1. Carinski organ pogodbenice uvoznice lahko na podlagi metod za oceno tveganja, ki lahko 
vključujejo naključne vzorce, preveri, ali gre za izdelek s porekl om ali ali so izpolnjene druge zahteve 
iz tega poglavja. Takšna preverjanja lahko opravi tako, da zahteva informacije od uvoznika, ki je vložil 
zahtevek iz člena ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo], ob predložitvi uvozne 
deklaracije, pre d sprostitvijo izdelkov ali po sprostitvi izdelkov.  
2. Informacije, ki se zahtevajo v skladu z odstavkom  1, zajemajo samo naslednje elemente:  
(a) če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, to navedbo o 
poreklu ter  
(b) informacije v zvezi z izpolnjevanjem meril porekla, in sicer:  
(i) kadar je merilo porekla „v celoti pridobljen“, zadevno kategorijo (na primer žetev, 
rudarjenje, ribolov ) in kraj izdelave;  
(ii) kadar merilo porekla temelji na spremembi tarifne uvrstitve, seznam vseh material ov 
brez porekla, vključno z njihovo tarifno uvrstitvijo (v obliki dve -, štiri - ali šestmestne 
številke, odvisno od merila porekla);  
(iii) kadar merilo porekla temelji na metodi vrednotenja, vrednost končnega izdelka in 
vseh materialov brez porekla, uporabljenih  pri izdelavi tega izdelka;  
(iv) kadar merilo porekla temelji na teži, težo končnega izdelka in ustreznih materialov 
brez porekla, uporabljenih v končnem izdelku;  
(v) kadar merilo porekla temelji na specifičnem postopku izdelave, opis tega specifičnega 
postopka.  
 
49 
 3. Uvoznik lahko ob predložitvi zahtevanih informacij doda kakršne koli druge informacije, za 
katere meni, da so pomembne za namene preverjanja.  
4. Če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, uvoznik 
predloži to navedbo o poreklu, vendar lahko carinskemu organu pogodbenice uvoznice odgovori, da 
ne more predložiti informacij iz točke  (b) odstavka  2.  
5. Če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na seznanjenosti uvoznika, lahko 
carinski organ pogodbenice uvoznice, ki opravlja preverjanje, potem, ko je najprej zahteval 
informacije v skladu z odstavkom  1, od uvoznika zahteva dodatne informacije, če meni, da so 
dodatne informacije potrebne za preverjanje statusa porekla izdelka ali ali so izpolnjene druge 
zahteve iz te ga poglavja. Carinski organ pogodbenice uvoznice lahko od uvoznika zahteva specifično 
dokumentacijo in informacije, če je ustrezno.  
6. Če se carinski organ pogodbenice uvoznice odloči, da začasno opusti preferencialno tarifno 
obravnavo za zadevni izdelek, me dtem ko čaka na rezultate preverjanja, uvozniku ponudi sprostitev 
izdelkov ob upoštevanju potrebnih previdnostnih ukrepov, vključno z jamstvi. Začasna opustitev 
preferencialne tarifne obravnave se zaključi čim prej, potem ko se carinski organ pogodbenice 
uvoznice prepriča o statusu porekla zadevnih izdelkov oz. da so druge zahteve iz tega poglavja 
izpolnjene.  
Člen ORIG.25: Upravno sodelovanje  
1. Da se zagotovi ustrezna uporaba tega poglavja, pogodbenici prek svojih carinskih organov 
sodelujeta pri preverjanju , ali gre za izdelek s poreklom in izpolnjuje druge zahteve iz tega poglavja.  
2. Če zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, lahko carinski 
organ pogodbenice uvoznice, ki opravlja preverjanje, po potrebi potem, ko je najprej  zahteval 
informacije v skladu z členom ORIG.24(1) [Preverjanja], in na podlagi odgovora uvoznika v dveh letih 
po uvozu izdelkov ali od trenutka, ko je vložen zahtevek v skladu s točko  (a) člena  ORIG.18a(2) [Roki 
za uveljavljanje preferencialne tarifne obr avnave], zahteva tudi informacije od carinskega organa 
pogodbenice izvoznice, če meni, da so dodatne informacije potrebne za preverjanje statusa porekla 
izdelka in da so izpolnjene druge zahteve iz tega poglavja. Zahtevek za informacije vključuje 
naslednje  elemente:  
(a) navedbo o poreklu;  
(b) identiteto carinskega organa, ki zahteva informacije;  
(c) ime izvoznika;  
(d) predmet in obseg preverjanja ter  
(e) vso ustrezno dokumentacijo.  
Poleg tega lahko carinski organ pogodbenice uvoznice od carinskega organa pogodbenice izvo znice 
zahteva specifično dokumentacijo in informacije, če je ustrezno.  
3. Carinski organ pogodbenice izvoznice lahko v skladu z zakoni in drugimi predpisi te 
pogodbenice zahteva dokumentacijo ali pregled, tako da pozove k predložitvi dokazil ali obišče 
prost ore izvoznika z namenom pregleda evidenc ter obratov, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelka.  
 
50 
 4. Brez poseganja v odstavek  5 carinski organ pogodbenice izvoznice, ki prejme zahtevek iz 
odstavka  2, carinskemu organu pogodbenice uvoznice predloži naslednje inf ormacije:  
(a) zahtevano dokumentacijo, če je na voljo;  
(b) mnenje o statusu porekla izdelka;  
(c) opis izdelka, ki se preverja, in tarifno uvrstitev, ki je relevantna za uporabo tega poglavja;  
(d) opis in razlago postopka izdelave, ki zadostuje za utemeljitev statusa porekla izdelka;  
(e) informacije o tem, kako je bil izdelek preverjen; ter  
(f) dokazno dokumentacijo, če je ustrezno.  
5. Carinski organ pogodbenice izvoznice carinskemu organu pogodbenice uvozn ice ne predloži 
informacij iz točk  (a), (d) in  (f) odstavka  4, če izvoznik meni, da so te informacije zaupne.  
6. Vsaka pogodbenica drugo pogodbenico uradno obvesti o kontaktnih podatkih carinskih 
organov in v 30 dneh po datumu spremembe tudi o kakršni koli s premembi teh kontaktnih 
podatkov.  
Člen ORIG.26: Zavrnitev preferencialne tarifne obravnave  
1. Brez poseganja v odstavek  3 lahko carinski organ pogodbenice uvoznice zavrne 
preferencialno tarifno obravnavo, če:  
(a) v treh mesecih po datumu zahtevka za informacije v skladu s členom  ORIG.24(1) [Preverjanja]:  
(i) uvoznik  ni predložil  odgovora;   
(ii) kadar zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na navedbi o poreklu, ni 
bila predložena navedba o poreklu ali  
(iii) kadar z ahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na seznanjenosti uvoznika, 
informacije, ki jih je predložil uvoznik, niso ustrezne za potrditev, da gre za izdelek s 
poreklom;  
(b) v treh mesecih po datumu zahtevka za dodatne informacije v skladu s členom  ORIG.24(5) 
[Preverjanja]:  
 (i) uvoznik ni predložil odgovora ali  
 (ii) informacije, ki jih je predložil uvoznik, niso ustrezne za potrditev, da gre za izdelek s 
poreklom;  
 (c) v 10 mesecih3 po datumu zahtevka za informacije v skladu s členom  ORIG.25(2) [U pravno 
sodelovanje]:  
                                                            
3 V 12  mesecih pri zahtevkih za informacije v skladu s členom  ORIG.25(2) [Upravno sodelovanje], naslovljenih 
na carinski organ pogodbenice izvoznice v prvih treh mesecih uporabe tega sporazuma.  
 
51 
  (i) carinski organ pogodbenice izvoznice ni predložil odgovora ali  
 (ii) informacije, ki jih je predložil carinski organ pogodbenice izvoznice, niso ustrezne za 
potrditev, da gre za izdelek s poreklom.  
2. Carinski organ pogodbenice uv oznice lahko zavrne preferencialno tarifno obravnavo za 
izdelek, za katerega uvoznik uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo, če uvoznik ne izpolni zahtev 
iz tega poglavja, poleg tistih, ki se nanašajo na status porekla izdelkov.  
3. Če lahko carinski org an pogodbenice uvoznice zadostno utemelji zavrnitev preferencialne 
tarifne obravnave iz odstavka  1 tega člena v primerih, ko je carinski organ pogodbenice izvoznice 
predložil mnenje v skladu s točko  (b) člena ORIG.25(4) [Upravno sodelovanje], ki potrjuje s tatus 
porekla izdelkov, carinski organ pogodbenice uvoznice uradno obvesti carinski organ pogodbenice 
izvoznice o svoji nameri, da bo zavrnil preferencialno tarifno obravnavo v dveh mesecih po datumu 
prejetja tega mnenja.  
Če je tako uradno obvestilo predl oženo, se na zahtevo katere koli pogodbenice v treh mesecih po 
datumu uradnega obvestila organizirajo posvetovanja. Obdobje za posvetovanja se lahko na podlagi 
medsebojnega dogovora carinskih organov pogodbenic podaljša za vsak primer posebej. 
Posvetovanja  lahko potekajo v skladu s postopkom, ki ga določi Specializirani trgovinski odbor za 
carinsko sodelovanje in pravila o poreklu.  
Ob izteku obdobja za posvetovanja lahko carinski organ pogodbenice uvoznice, če ne more potrditi, 
da gre za izdelek s poreklom , zavrne preferencialno tarifno obravnavo na podlagi zadostne 
utemeljitve in potem, ko je uvozniku omogočil pravico do izjave. Kadar pa carinski organ 
pogodbenice izvoznice potrdi status porekla izdelkov in to utemelji, carinski organ pogodbenice 
uvoznice ne zavrne preferencialne tarifne obravnave za izdelek samo zato, ker je bil uporabljen 
člen ORIG.25(5) [Upravno sodelovanje].  
4. V vsakem primeru se spori med uvoznikom in carinskim organom pogodbenice uvoznice 
rešujejo v skladu s pravom pogodbenice uvoznice . 
Člen ORIG.27: Zaupnost  
1. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ohrani zaupnost informacij, 
ki ji jih predloži druga pogodbenica v skladu s tem poglavjem, ter te informacije varuje pred 
razkritjem.  
2. Kadar se ne glede na člen  ORIG.2 5(5) [Upravno sodelovanje] zaupne poslovne informacije, ki 
jih carinski organ pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice pridobi od izvoznika z uporabo 
členov  ORIG.24 [Preverjanja] in ORIG.25 [Upravno sodelovanje], ne razkrijejo.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se zaupne informacije, zbrane v skladu s tem poglavjem, 
uporabijo samo za upravljanje in izvrševanje odločitev in opredelitev glede porekla in carinskih 
zadev, razen če uporabo za druge namene dovoli oseba ali pogodbenica, ki je zaupne informa cije 
zagotovila.  
4. Ne glede na odstavek  3 lahko pogodbenica dovoli, da se informacije, zbrane v skladu s tem 
poglavjem, uporabijo v kakršnih koli upravnih, sodnih ali parasodnih postopkih, ki se uvedejo zaradi 
neizpolnjevanja carinske zakonodaje za izvajanje  tega poglavja. Pogodbenica o takšni uporabi 
vnaprej obvesti osebo ali pogodbenico, ki je zagotovila informacije.  
 
52 
 Člen ORIG.28: Upravni ukrepi in sankcije  
Vsaka pogodbenica zagotavlja učinkovito izvrševanje tega poglavja. Vsaka pogodbenica zagotovi, da 
pristojni organi lahko naložijo upravne ukrepe in, če je ustrezno, sankcije v skladu z zakoni in drugimi 
predpisi te pogodbenice vsaki osebi, ki sestavi dokum ent ali da sestaviti dokument, ki vsebuje 
nepravilne informacije, predložene za namene pridobitve preferencialne tarifne obravnave za 
izdelek, ki ne izpolnjuje zahtev iz člena  ORIG.22 [Zahteve glede vodenja evidenc], ali ne predloži 
dokazil ali ne dopusti obiska iz odstavka  3 člena  ORIG.25 [Upravno sodelovanje].  
 Oddelek  3: Druge določbe  
 Člen ORIG.29: Ceuta in Melilla  
1. Za namene tega poglavja izraz „pogodbenica“ v primeru Unije ne vključuje Ceute in Melille.  
2. Za izdelke s poreklom iz Združenega kraljestva se ob uvozu v Ceuto in Melillo v vseh pogledih 
uporablja enaka carinska obravnava v skladu s tem sporazumom, kot se uporablja za izdelke s 
poreklom s carinskega območja Unije na podlagi Protokola  2 k Aktu o pristopu Kraljevine Španije in 
Portugalske republ ike k Evropski uniji. Združeno kraljestvo odobri za uvoz izdelkov iz tega sporazuma 
s poreklom iz Ceute in Melille enako carinsko obravnavo, kot se odobri izdelkom, uvoženim iz Unije 
in s poreklom iz nje.  
3. Pravila o poreklu in postopki glede porekla iz teg a poglavja se smiselno uporabljajo za 
izdelke, izvožene iz Združenega kraljestva v Ceuto in Melillo, ter za izdelke, izvožene iz Ceute in 
Melille v Združeno kraljestvo.  
4. Ceuta in Melilla se obravnavata kot enotno ozemlje.  
5. Za uvoz in izvoz izdelkov med Uni jo, Združenim kraljestvom ter Ceuto in Melillo se uporablja 
člen ORIG.4 [Kumulacija porekla].   
6. Izvozniki glede na poreklo izdelka vnesejo v polje 3 besedila navedbe o poreklu „Združeno 
kraljestvo“ ali „Ceuta in Melilla“.  
7. Za uporabo in izvajanje tega člen a v Ceuti in Melilli je odgovoren carinski organ Kraljevine 
Španije.  
Člen ORIG.30: Prehodne določbe za izdelke na poti ali med skladiščenjem  
Določbe tega sporazuma se lahko uporabljajo za izdelke, ki so skladni z določbami tega poglavja in ki 
so na datum začetka veljavnosti tega sporazuma bodisi v tranzitu iz pogodbenice izvoznice v 
pogodbenico uvoznico bodisi pod carinskim nadzorom v pogodbenici uvoznici brez plačila uvoznih 
dajatev in taks, če se v 12 mesecih od tega datuma pri carinskemu organu pogodben ice uvoznice 
uveljavlja preferencialna tarifna obravnava iz člena  ORIG.18 [Zahtevki za preferencialno tarifno 
obravnavo].  
Člen ORIG.31: Spremembe tega poglavja in njegovih prilog  
Partnerski svet lahko spremeni to poglavje in njegove priloge.  
 
 
53 
 Poglavje 3: S anitarni in fitosanitarni ukrepi  
Člen SPS.1: Cilj  
Cilji tega poglavja so:  
(a) varovati življenje ali zdravje ljudi, živali ali rastlin na ozemlju pogodbenic ter hkrati olajšati 
trgovino med pogodbenicama;  
(b) podpreti izvajanje Sporazuma o uporabi sanit arnih in fitosanitarnih ukrepov;  
(c) zagotoviti, da sanitarni in fitosanitarni ukrepi pogodbenic ne ustvarjajo nepotrebnih ovir v 
trgovini;  
(d) spodbujati večjo preglednost in razumevanje pri uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov 
obeh pogodbenic;  
(e) okrepiti sodelovanje med pogodbenicama v boju proti protimikrobni odpornosti, pri spodbujanju 
trajnostnih prehranskih sistemov, zaščiti dobrega počutja živali in elektronskem potrjevanju;  
(f) okrepiti sodelovanje v ustreznih mednarodnih organizacijah  za razvoj mednarodnih standardov, 
smernic in priporočil o zdravju živali, varnosti hrane in zdravju rastlin ter  
(g) spodbujati izvajanje mednarodnih standardov, smernic in priporočil s strani obeh pogodbenic.  
Člen SPS.2: Področje uporabe  
 
1. To poglavje se uporablja za vse sanitarne in fitosanitarne ukrepe pogodbenic, ki lahko 
neposredno ali posredno vplivajo na trgovino med pogodbenicama.  
2. To poglavje vsebuje tudi ločene določbe v zvezi s sodelovanjem na področju dobrega počutja 
živali, protimikrobne odporno sti in trajnostnih prehranskih sistemov.  
Člen SPS.3: Opredelitev pojmov  
1. V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) opredelitve pojmov iz Priloge A k Sporazumu o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih;  
(b) opredelitve pojmov, sprejete pod okri ljem Komisije za Codex Alimentarius (v nadaljnjem 
besedilu: Codex);  
(c) opredelitve pojmov, sprejete pod okriljem Svetovne organizacije za zdravje živali (v 
nadaljnjem besedilu: OIE); ter  
(d) opredelitve pojmov, sprejete pod okriljem Mednarodne konvencije o varst vu rastlin (v 
nadaljnjem besedilu: IPPC);  
2. Za namene tega poglavja:  
(a)  „pogoji uvoza“ pomeni katere koli sanitarne ali fitosanitarne ukrepe, ki jih je treba upoštevati 
pri uvozu proizvodov in  
 
54 
 (b) „varovano območje“ za specifičen nadzorovan škodljivi organizem na  rastlinah pomeni uradno 
opredeljeno geografsko območje, na katerem se navedeni škodljivi organizem kljub ugodnim 
pogojem in prisotnosti na drugih območjih ozemlja pogodbenice ni ustalil in na katerega se 
navedeni škodljivi organizem ne sme vnesti.  
3. Special izirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe lahko sprejme druge 
opredelitve za namene tega poglavja ob upoštevanju glosarjev in opredelitev ustreznih mednarodnih 
organizacij, kot so Codex, OIE in IPPC.  
4. Opredelitve iz Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih prevladajo, če obstaja 
neskladnost med opredelitvami, ki jih je sprejel Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in 
fitosanitarne ukrepe ali ki so bile sprejete pod okriljem Codexa, OIE, IPPC, in opredelitvami iz 
Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih. V primeru neskladnosti med opredelitvami pojmov, 
ki jih je sprejel Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, in opredelitvami iz 
Codexa, OIE ali IPPC, prevladajo opredelitve iz Cod exa, OIE ali IPPC.  
Člen SPS.4: Pravice in obveznosti  
Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih 
ukrepih. To vključuje pravico do sprejetja ukrepov v skladu s členom 5(7) Sporazuma o sanitarnih in 
fitosan itarnih ukrepih.  
Člen SPS.5: Splošna načela   
1. Pogodbenici uporabljata sanitarne in fitosanitarne ukrepe za doseganje ustrezne ravni 
zaščite, ki temelji na ocenah tveganja v skladu z ustreznimi določbami, vključno s členom 5 
Sporazuma o sanitarnih in fitosan itarnih ukrepih.  
2. Pogodbenici ne uporabljata sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov za ustvarjanje neupravičenih 
ovir v trgovini.  
3. V zvezi s trgovino povezanimi sanitarnimi in fitosanitarnimi postopki in odobritvami, 
določenimi v skladu s tem poglavjem, vsak a pogodbenica zagotovi, da ti postopki in z njimi povezani 
sanitarni in fitosanitarni ukrepi:  
(a) se začnejo in zaključijo brez nepotrebnega odlašanja;  
(b) ne vključujejo nepotrebnih, znanstveno in tehnično neupravičenih ali neustrezno 
obremenjujočih zahtev po in formacijah, ki bi lahko povzročile zamudo pri dostopu do trgov 
druge pogodbenice;  
(c) se ne uporabljajo na način, ki bi pomenil samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo celotnega 
ozemlja ali območij ozemlja druge pogodbenice, kjer obstajajo enaki ali podobn i sanitarni in 
fitosanitarni pogoji in  
(d) so sorazmerni z ugotovljenimi tveganji in trgovine ne omejujejo trgovine, kot je to potrebno za 
doseganje ustrezne ravni zaščite pogodbenice uvoznice.  
4. Pogodbenici ne uporabljata niti postopkov iz odstavka 3 niti kakr šnih koli zahtev po dodatnih 
informacijah, da bi zakasnili dostop do svojih trgov, ne da bi to znanstveno ali tehnično utemeljili.  
 
55 
 5. Vsaka pogodbenica zagotovi, da noben upravni postopek, ki ga zahteva v zvezi z pogoji uvoza 
glede varnosti živil, zdravja ži vali ali zdravja rastlin, ni bolj obremenjujoč ali ne omejuje trgovine bolj, 
kot je potrebno, da se pogodbenici uvoznici zagotovi ustrezno zaupanje, da so ti pogoji izpolnjeni. 
Vsaka pogodbenica zagotovi, da so negativni učinki upravnih postopkov na trgovi no čim manjši in da 
postopki carinjenja ostanejo enostavni in hitri, pri čemer pa izpolnjujejo pogoje pogodbenice 
uvoznice.  
6. Pogodbenica uvoznica ne uvede nobenega dodatnega upravnega sistema ali postopka, ki bi 
po nepotrebnem oviral trgovino.  
Člen SPS.6:  Uradno potrjevanje  
1. Kadar pogodbenica uvoznica zahteva uradna potrdila, so vzorci potrdil:  
(a) določeni v skladu z načeli iz mednarodnih standardov Codexa, IPPC in OIE ter  
(b) se uporabljajo za uvoz iz vseh območij ozemlja pogodbenice izvoznice.  
2. Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe se lahko dogovori o 
posebnih primerih, v katerih se vzorci potrdil iz odstavka 1 določijo le za območje ali območja 
pogodbenice izvoznice. Pogodbenici spodbujata izvajanje elektronskega potrjevanja in d rugih 
tehnologij za olajševanje trgovine.  
Člen SPS.7: Pogoji in postopki uvoza   
1. Brez poseganja v pravice in obveznosti vsake pogodbenice v okviru Sporazuma o sanitarnih 
in fitosanitarnih ukrepih in tega poglavja bi se morali pogoji uvoza pogodbenice uvoznice dosledno 
uporabljati za celotno ozemlje pogodbenice izvoznice.  
2. Pogodbenica i zvoznica zagotovi, da proizvodi, izvoženi v drugo pogodbenico, kot so živali in 
živalski proizvodi, rastline in rastlinski proizvodi ali drugi povezani predmeti, izpolnjujejo sanitarne in 
fitosanitarne zahteve pogodbenice uvoznice.   
3. Pogodbenica uvoznica l ahko zahteva, da se za uvoz določenih proizvodov zahteva 
dovoljenje. Tako dovoljenje se izda, kadar ustrezni pristojni organ pogodbenice izvoznice vloži 
zahtevek, ki objektivno dokazuje pogodbenici uvoznici, da so zahteve v zvezi z dovoljenjem 
pogodbenice uvoznice izpolnjene. Ustrezni pristojni organ pogodbenice izvoznice lahko vloži 
zahtevek za dovoljenje za celotno ozemlje pogodbenice izvoznice. Pogodbenica uvoznica take 
zahtevke na tej podlagi odobri, kadar izpolnjujejo zahteve za dovoljenje pogodbenice uvoznice, kot je 
določeno v tem odstavku.  
4. Pogodbenica uvoznica poleg zahtev za dovoljenje, ki se uporabljajo ob koncu prehodnega 
obdobja, ne uvede dodatnih zahtev, razen če je uporaba takih zahtev za druge proizvode upravičena 
zaradi zmanjšanja znatnega t veganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin.  
5. Pogodbenica uvoznica določi pogoje uvoza za vse proizvode ter o njih obvesti drugo 
pogodbenico. Pogodbenica uvoznica zagotovi, da se njeni pogoji uvoza uporabljajo na sorazmeren in 
nediskriminatoren način.  
6. Brez poseganja v začasne ukrepe na podlagi člena  5(7) Sporazuma o sanitarnih in 
fitosanitarnih ukrepih se, kadar obstaja fitosanitarni problem, pogoji uvoza za proizvode ali druge 
povezane predmete omejijo na ukrepe za zaščito pred nadzorovanimi škodljivimi o rganizmi 
pogodbenice uvoznice in se uporabljajo na celotnem ozemlju pogodbenice izvoznice.  
 
56 
 7. Ne glede na odstavka 1 in 3 pogodbenica uvoznica v primeru zahtevkov za uvozno dovoljenje 
za določen proizvod, kadar je pogodbenica izvoznica zahtevala pregled le z a del svojega ozemlja ali 
nekatere dele svojega ozemlja (posameznih držav članic v primeru Unije), nemudoma začne 
preučevati navedeni zahtevek. Kadar pogodbenica uvoznica prejme zahtevke v zvezi s specifičnim 
proizvodom od več kot enega območja pogodbenice  izvoznice ali, kadar prejme dodatne zahtevke v 
zvezi s proizvodom, ki je bil že odobren, pogodbenica uvoznica pospeši zaključek postopka odobritve, 
pri čemer upošteva enako ali podobno sanitarno in fitosanitarno ureditev, ki se uporablja na različnih 
obmo čjih pogodbenice izvoznice.  
8. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vsi sanitarni in fitosanitarni postopki nadzora, 
inšpekcijskih pregledov in odobritve začnejo in zaključijo brez nepotrebnega odlašanja. Zahteve za 
informacije so omejene na to, kar je potrebno,  da se v postopku odobritve upoštevajo informacije, ki 
so že na voljo v pogodbenici uvoznici, na primer o zakonodajnem okviru in revizijskih poročilih 
pogodbenice izvoznice.  
9. Razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah, povezanih z njeno ravnjo zaščite, vsaka  
pogodbenica zagotovi prehodno obdobje med objavo kakršnih koli sprememb svojih postopkov 
odobritve in njihovo uporabo, da se drugi pogodbenici omogoči, da se s takimi spremembami 
seznani in se jim prilagodi. Nobena pogodbenica ne sme neupravičeno podaljša ti postopka odobritve 
vlog, vloženih pred objavo sprememb.  
10. V zvezi s postopki iz odstavkov 3 do 8 se sprejmejo naslednji ukrepi:  
(a) takoj ko pogodbenica uvoznica pozitivno zaključi svojo oceno, nemudoma sprejme vse 
potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, da se trgovina omogoči brez nepotrebnega 
odlašanja;  
(b) pogodbenica izvoznica:  
(i) zagotovi  vse ustrezne  informacije,  ki jih zahteva  pogodbenica  uvoznica,  ter 
(ii) omogoči  razumen  dostop  pogodbenici  uvoznici  za revizijo  in druge  ustrezne  postopke;   
(c) pogodbenica uvoznica sestavi seznam nadzorovanih škodljivih organizmov za proizvode ali 
druge povezane predmete, kadar obstaja fitosanitarno tveganje. Ta seznam vsebuje:  
(i) škodljive  organizme,  za katere  ni znano,  da se pojavljajo  v katerem  koli delu  območja ;  
(ii) škodljive  organizme,  za katere  je znano,  da se pojavljajo  v katerem  koli delu  območja  
in so pod uradnim  nadzorom;   
(iii) škodljive  organizme  , za katere  je znano,  da se pojavljajo  na delih  njenega  ozemlja  in 
za katere  so vzpostavljena  območja,  prosta  škodljiv ih organizmov,  ali varovana  
območja  in  
(iv) nekarantenske  škodljive  organizme,  za katere  je znano,  da se pojavljajo  na njenem  
ozemlju  in so pod uradnim  nadzorom  za specificirani  sadilni  material.   
11. Pogodbenica uvoznica pošiljke sprejme ne da bi zahtevala, da po godbenica uvoznica preveri 
skladnost navedenih pošiljk pred njihovim odhodom z ozemlja pogodbenice izvoznice.  
 
57 
 12. Pogodbenica lahko zaračuna pristojbine za stroške, nastale pri izvajanju posebnih mejnih 
sanitarnih in fitosanitarnih kontrol, te pa ne smejo presegati povračila stroškov.  
13. Pogodbenica uvoznica ima pravico do izvajanja pregledov ob uvozu proizvodov, uvoženih iz 
pogodbenice izvoznice za namene izvajanja sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.  
14. Pregledi ob uvozu, ki se opravljajo za proizvode, uvožene  iz pogodbenice izvoznice, temeljijo 
na sanitarnih in fitosanitarnih tveganjih, povezanih s takimi uvozi. Pregledi ob uvozu se izvajajo le v 
obsegu, ki je potreben za zaščito življenja in zdravja ljudi, živali ali rastlin, brez nepotrebnega 
odlašanja in z minimalnim učinkom na trgovino med pogodbenicama.  
15. Pogodbenica uvoznica na zahtevo pogodbenice izvoznice da na voljo informacije o deležu 
proizvodov pogodbenice izvoznice, pregledanih pri uvozu.  
16. Če se pri pregledu ob uvozu odkrije, da ustrezni pogoji uvoza niso izpolnjeni, morajo ukrepi 
pogodbenice uvoznice temeljiti na oceni nastalega tveganja in ne smejo omejevati trgovine bolj, kot 
je potrebno, da bi se dosegla ustrezna raven sanitarne ali fitosanitarne zaščite pogodbenice.  
Člen SPS.8 Seznam odobrenih obr atov   
1. Kadar koli je to upravičeno, lahko pogodbenica uvoznica vodi seznam odobrenih obratov, ki 
izpolnjujejo njene uvozne zahteve kot pogoj za dovolitev uvoza živalskih proizvodov iz teh obratov.  
2. Razen če je to upravičeno za zmanjšanje znatnega tveganja z a zdravje ljudi ali živali se 
seznami odobrenih obratov zahtevajo le za proizvode, za katere so se zahtevali ob koncu 
prehodnega obdobja.  
3. Pogodbenica izvoznica obvesti pogodbenico uvoznico o svojem seznamu obratov, ki 
izpolnjujejo pogoje pogodbenice uvozn ice in temeljijo na danih jamstvih pogodbenice izvoznice.  
4. Pogodbenica uvoznica na zahtevo pogodbenice izvoznice odobri obrate, ki se nahajajo na 
ozemlju pogodbenice izvoznice, na podlagi danih jamstev pogodbenica izvoznice brez predhodnega 
inšpekcijskega pregleda posameznih obratov.  
5. Razen če pogodbenica uvoznica zahteva dodatne informacije in če pogodbenica izvoznica da 
jamstva, pogodbenica uvoznica sprejme potrebne zakonodajne ali upravne ukrepe v skladu s svojimi 
veljavnimi pravnimi postopki, da brez ne potrebnega odlašanja omogoči uvoz iz navedenih obratov.  
6. Pogodbenica uvoznica javno objavi seznam odobrenih obratov.  
7. Če se pogodbenica uvoznica odloči, da zavrne zahtevek pogodbenice izvoznice za vključitev 
obrata na seznam odobrenih obratov, o tem nemudo ma obvesti pogodbenico izvoznico in predloži 
odgovor, v katerem navede informacije o neskladnostih, zaradi katerih je bila odobritev obrata 
zavrnjena.  
Člen SPS.9: Preglednost in izmenjava informacij  
1. Vsaka pogodbenica si prizadeva za preglednost sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki se 
uporabljajo za trgovino, in v te namene izvaja naslednje ukrepe:  
(a) drugi pogodbenici takoj sporoči vse spremembe svojih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov ter 
postopkov odobritve, vključno s spremembami, ki bi lahko vplivale na njeno zmožnost 
 
58 
 izpolnjevanja sanitarnih in fitosanitarnih uvoznih zahtev druge pogodbenice za nekatere 
proizvode;  
(b) izboljšuje vzajemno razumevanje sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov i n njihovo izvajanje;  
(c) izmenjuje informacije z drugo pogodbenico o vprašanjih, povezanih s pripravo in uporabo 
sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki vplivajo ali bi lahko vplivali na trgovino med 
pogodbenicama, vključno z napredkom pri novih razpolož ljivih znanstvenih dokazih, in sicer 
zato, da bi zmanjšala negativne učinke na trgovino;  
(d) na zahtevo druge pogodbenice v 20 delovnih dneh sporoči pogoje, ki se uporabljajo za uvoz 
določenih proizvodov;  
(e) na zahtevo druge pogodbenice v 20 delovnih dn eh sporoči stanje v zvezi s postopkom za izdajo 
dovoljenja za določene proizvode;  
(f) sporoči drugi pogodbenici kakršno koli pomembno spremembo strukture ali organizacije 
pristojnega organa pogodbenice;  
(g) na zahtevo sporoči rezultate uradnega nadzora s strani pogodbenice in poročilo v zvezi z rezultati 
izvedenega nadzora;  
(h) na zahtevo sporoči rezultate pregleda ob uvozu v primeru zavrnjene ali neskladne pošiljke in  
(i) na zahtevo brez nepotrebnega odlašanja sporoči oceno tveganja ali znanstveno mnenje 
pogodbenice, ki je ustrezno za to poglavje.  
2. Kadar je pogodbenica objavila informacije iz odstavka  1 z obvestilom centralnemu registru 
obvestil STO ali ustreznemu mednarodnemu organu, ki določa standarde, v skladu z njegovimi 
ustreznimi pravili, so zahteve iz odstavka  1, kakor se uporabljajo za navedene informacije, 
izpolnjene.  
Člen SPS.10: Prilagoditev regionalnim pogojem   
1. Pogodbenici priznavata pojem določanja območij, vključno z območji brez bolezni ali 
škodljivih organizmov, varovanimi območji in območji, kjer bolezni ali škodljivi organizmi niso močno 
razširjeni ter ga uporabljata za trgovino med pogodbenicama v skladu s Sporazumom o sanitarnih in 
fitosanitarnih ukrepih, vključno s smernicami za spodbujanje praktičnega izvajanja člena 6 
Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih (Sklep STO/Odbora za sanitarne in fitosanitarne 
ukrepe G/SPS/48) ter ustreznimi priporočili, standardi in smernicami OIE in IPPC. Specializirani 
trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe lahko podrobneje o predeli te postopke, pri 
čemer upošteva kakršen koli ustrezen sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, standarde OIE 
in IPPC, smernice ali priporočila.  
2. Pogodbenici se lahko dogovorita tudi za sodelovanje pri pojmu kompartmentalizacije iz 
poglavij 4 .4 in 4.5 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE in poglavij 4.1 in 4.2 Kodeksa 
zdravstvenega varstva vodnih živali OIE . 
3. Pogodbenici pri uvedbi ali ohranitvi območij iz odstavka 1 upoštevata dejavnike, kot so 
geografski položaj, ekosistemi, epidemio loški nadzor ter učinkovitost nadzora sanitarnih in 
fitosanitarnih ukrepov.  
 
59 
 4. Kadar se na zahtevo pogodbenice izvoznice uvedejo ali ohranijo pogoji uvoza, pogodbenica 
uvoznica v zvezi z živalmi in živalskimi proizvodi prizna območja brez bolezni, ki jih dolo či 
pogodbenica izvoznica kot osnovo za premislek o odločitvi, ali naj se uvoz omogoči ali ohrani, brez 
poseganja v odstavka 8 in 9.  
5. Pogodbenica izvoznica opredeli območja svojega ozemlja iz odstavka 4 in na zahtevo 
predloži celovito pojasnilo in podporne podatke na podlagi standardov OIE ali na druge načine, ki jih 
določi Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe na podlagi znanja, 
pridobljenega z izkušnjami ustreznih organov pogodbenice izvoznice.  
6. Kadar se na zahtevo pogodbenice  izvoznice uvedejo ali ohranijo fitosanitarni pogoji uvoza, 
pogodbenica uvoznica v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi povezanimi predmeti 
prizna območja in mesta proizvodnje ter enote proizvodnje, prosta škodljivih organizmov, in 
območja , kjer škodljivi organizmi ali bolezni niso močno razširjeni ter varovana območja, ki jih določi 
pogodbenica izvoznica, kot podlago za premislek o odločitvi, ali naj se uvoz omogoči ali ohrani, brez 
poseganja v odstavka 8 in 9.  
7. Pogodbenica izvoznica oprede li svoja območja in mesta proizvodnje ter enote proizvodnje, 
proste škodljivih organizmov, in območja, kjer škodljivi organizmi ali bolezni niso močno razširjeni ter 
varovana območja. Če to zahteva pogodbenica uvoznica, pogodbenica izvoznica predloži popol no 
obrazložitev in podporne podatke na podlagi ustreznih Mednarodnih standardov za fitosanitarne 
ukrepe, razvitih v okviru Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, ali to stori na druge načine, 
določene s strani Specializiranega trgovinskega odbora za sani tarne in fitosanitarne ukrepe na 
podlagi znanja, pridobljenega prek izkušenj z ustreznimi fitosanitarnimi organi pogodbenice 
izvoznice.  
8. Pogodbenici priznavata območja brez bolezni in varovana območja, ki so vzpostavljena ob 
koncu prehodnega obdobja.  
9. Odsta vek 8 se uporablja tudi za naknadne prilagoditve območij brez bolezni in varovanih 
območij (v primeru neokuženih območij Združenega kraljestva), razen v primerih znatnih sprememb 
stanja bolezni ali škodljivih organizmov.  
10. Pogodbenici lahko izvajata revizij e in preverjanja v skladu s členom 11 za izvajanje odstavkov 
4 do 9 tega člena.  
11. Pogodbenici tesno sodelujeta, da bi ohranili zaupanje v postopke v zvezi z vzpostavitvijo 
območij brez bolezni ali škodljivih organizmov, mest in enot proizvodnje, prostih škod ljivih 
organizmov, in območij, kjer škodljivi organizmi ali bolezni niso močno razširjeni, ter vzpostavitvijo 
varovanih območij, z namenom čim bolj zmanjšati motnje v trgovini.  
12. Pogodbenica uvoznica zdravstveno stanje živali ali rastlin pogodbenice izvozni ce ali njenih 
delov opredeli na podlagi informacij pogodbenice izvoznice v skladu s Sporazumom o sanitarnih in 
fitosanitarnih ukrepih ter standardi OIE in IPPC, prav tako pa upošteva kakršno koli odločitev 
pogodbenice izvoznice.  
13. Kadar pogodbenica uvoznica  ne sprejme odločitve pogodbenice izvoznice iz odstavka 12 tega 
člena, pogodbenica uvoznica pogodbenici izvoznici objektivno utemelji in pojasni razloge za zavrnitev 
ter se na zahtevo posvetuje v skladu s členom SPS.12(2).  
 
60 
 14. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se  obveznosti iz odstavkov 4 do 9, 12 in 13 izvedejo brez 
nepotrebnega odlašanja. Pogodbenica uvoznica pospeši priznavanje statusa bolezni ali škodljivega 
organizma, ko se status obnovi po izbruhu bolezni.  
15. Kadar pogodbenica meni, da ima glede na določeno bol ezen določena regija poseben status 
in izpolnjuje merila iz poglavja 1.2 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE ali poglavja 1.2 
Kodeksa zdravstvenega varstva vodnih živali OIE, lahko zahteva priznanje tega statusa. Pogodbenica 
uvoznica lahko zahtev a dodatna jamstva glede uvozov živih živali in živalskih proizvodov, ustrezno 
dogovorjenemu statusu.  
Člen SPS.11: Revizije in preverjanja  
1. Pogodbenica uvoznica  lahko opravi revizije in preverjanja naslednjega:  
(a) celotnega sistema nadzora in potrjevanja druge pogodbenice ali njegovih delov;  
(b) rezultatov kontrol, izvedenih v okviru sistema nadzora in potrjevanja pogodbenice izvoznice.  
2. Pogodbenici te revizije in preverjanja izvedeta v skladu z določbami Sporazuma o s anitarnih 
in fitosanitarnih ukrepih ob upoštevanju ustreznih mednarodnih standardov, smernic in priporočil 
Codexa, OEI ali IPPC.  
3. Za namene izvajanja takih revizij in preverjanj lahko pogodbenica uvoznica izvaja revizije in 
preverjanja na podlagi zahtevkov  za informacije pogodbenice izvoznice ali z revizijskimi in 
preveritvenimi obiski v pogodbenici izvoznici, ki lahko vključujejo:  
(a) oceno celotnega ali dela programa nadzora, ki ga izvajajo pristojni organi, vključno s pregledi 
regulativnih revizijskih in in špekcijskih dejavnosti, kadar je ustrezno;  
(b) preglede na kraju samem in  
(c) zbiranje informacij in podatkov za oceno vzrokov ponavljajočih se ali nastajajočih težav v zvezi 
z izvozom proizvodov.  
4. Pogodbenica uvoznica s pogodbenico izvoznico deli rezultate in ugotovitve revizij in 
preverjanj, opravljenih v skladu z odstavkom 1. Pogodbenica uvoznica lahko te rezultate objavi.  
5. Pred začetkom revizije ali preverjanja pogodbenici razpravljata o ciljih in obsegu revizije ali 
preverjanja, merilih ali zahtevah, na podl agi katerih bo pogodbenica izvoznica ocenjena, ter o načrtu 
in postopkih za izvedbo revizije ali preverjanja, ki se določijo v načrtu revizije ali preverjanja. Razen 
če se pogodbenici dogovorita drugače, pogodbenica uvoznica predloži pogodbenici izvoznici načrt 
revizije ali preverjanja najmanj 30 dni pred začetkom revizije ali preverjanja.  
6. Pogodbenica uvoznica pogodbenici izvoznici omogoči, da predloži pripombe o osnutku 
poročila o reviziji ali preverjanju. Pogodbenica uvoznica predloži pogodbenici izvoznic i končno 
poročilo običajno v dveh mesecih od datuma prejema navedenih.  
7. Pogodbenica krije lastne stroške, povezane s tako revizijo ali preverjanjem.  
Člen SPS.12: Obvestila in posvetovanje   
1. Pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja drugo pogodbenico obvesti o :  
 
61 
 (a) znatni spremembi statusa škodljivih organizmov ali bolezni;  
(b) pojavu nove živalske bolezni;  
(c) ugotovitvi epidemiološkega pomena v zvezi z živalsko boleznijo;  
(d) pomembnim vprašanjem varnosti hrane, ki ga opredeli pogodbenica;  
(e) kakršnih kol i dodatnih ukrepih, ki presegajo osnovne zahteve sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov 
posamezne pogodbenice in ki so bili sprejeti, da bi nadzorovali ali izkoreninili živalsko bolezen 
ali da bi zaščitili zdravje ljudi in vsakršnih spremembah politik preven tive, vključno s politikami 
cepljenja.  
(f) na zahtevo, rezultati uradnega nadzora s strani pogodbenice in poročilo v zvezi z rezultati 
opravljenega nadzora in  
(g) kakršne koli pomembne spremembe funkcij sistema ali podatkovne zbirke.  
2. Če je ena od pogodb enic resno zaskrbljena glede varnosti hrane, zdravja rastlin ali živali ali 
sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa, ki ga je predlagala ali izvedla druga pogodbenica, lahko 
zahteva tehnična posvetovanja z drugo pogodbenico. Zaprošena pogodbenica mora na za htevek 
odgovoriti brez nepotrebnega odlašanja. Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti vse potrebne 
informacije, da se bodisi izogne motnjam v trgovini in, če je to mogoče, doseže rešitev, ki je 
sprejemljiva za obe strani.  
3. Posvetovanja iz odstavka 2 lah ko potekajo prek telefonske konference, videokonference ali 
katerega koli drugega komunikacijskega sredstva, o katerem se pogodbenici medsebojno dogovorita.  
Člen SPS.13: Nujni ukrepi  
1. Če pogodbenica uvoznica meni, da obstaja resno tveganje za življenje in  zdravje ljudi, živali 
ali rastlin, lahko brez predhodnega obvestila sprejme potrebne ukrepe za zaščito življenja in zdravja 
ljudi, živali ali rastlin. Za pošiljke, ki se prevažajo med pogodbenicama, pogodbenica uvoznica preuči 
najprimernejšo in najsorazme rnejšo rešitev, da se izogne neposrednim motnjam v trgovini.  
2. Pogodbenica, ki sprejme ukrepe, obvesti drugo pogodbenico o nujnem sanitarnem in 
fitosanitarnem ukrepu čim prej po svoji odločitvi o izvajanju ukrepa in najpozneje 24 ur po sprejetju 
odločitve. Če ena od pogodbenic zahteva tehnična posvetovanja za obravnavo nujnega sanitarnega 
ali fitosanitarnega ukrepa, je treba tehnična posvetovanja opraviti v desetih dneh od uradnega 
obvestila o nujnem sanitarnem ali fitosanitarnem ukrepu. Pogodbenici upošteva ta vse informacije, 
posredovane v okviru tehničnih posvetovanj. Ta posvetovanja se izvedejo, da se preprečijo 
nepotrebne motnje v trgovini. Pogodbenici lahko preučita možnosti za olajšanje izvajanja ali 
nadomestitev ukrepov.  
3. V izogib nepotrebnim motnjam v  trgovini pogodbenica uvoznica pri sprejemanju odločitve v 
zvezi s pošiljko, ki se v trenutku sprejetja nujnega sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa prevaža med 
pogodbenicama, pravočasno upošteva informacije, ki jih je posredovala pogodbenica izvoznica.  
4. Pogodbenica uvoznica zagotovi, da se brez znanstvenega dokaza ne ohrani noben nujni 
ukrep, sprejet na podlagi razlogov iz odstavka 1 tega člena, ali da se sprejme v skladu s členom  5(7) 
Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, kadar je znanstveni  dokaz nezadosten.  
 
62 
 Člen: SPS.14: Večstranski mednarodni forumi  
Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali v večstranskih mednarodnih forumih pri razvoju 
mednarodnih standardov , smernic in priporočil na področjih, ki spadajo na področje uporabe tega 
poglav ja.  
Člen SPS.15: Izvajanje in pristojni organi  
1. Za namene izvajanja tega poglavja vsaka pogodbenica upošteva vse naslednje:  
(a) sklepe odbora STO za sanitarne in fitosanitarne ukrepe;  
 
(b) delo zadevnih mednarodnih organov za določanje standardov;  
 
(c) kakršno koli  znanje in pretekle izkušnje s trgovanjem s pogodbenico izvoznico in  
 
(d) informacije, ki jih zagotovi druga pogodbenica.  
2. Pogodbenici si brez odlašanja posredujeta opis pristojnih organov pogodbenic za izvajanje 
tega poglavja. Pogodbenici se medsebojno obvest ita o vsaki bistveni spremembi v zvezi s temi 
pristojnimi organi.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi , da imajo njeni pristojni organi potrebne vire za učinkovito 
izvajanje tega poglavja . 
Člen SPS.16: Sodelovanje na področju dobrobiti živali  
1. Pogodbenici priznavat a, da so živali čuteča bitja. Prav tako priznavata povezavo med 
izboljšanjem dobrobiti živali in trajnostnimi sistemi proizvodnje hrane.  
2. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali v mednarodnih forumih, da bi spodbujali 
razvoj najboljših praks na podr očju dobrobiti živali in njihovo izvajanje. Pogodbenici sodelujeta zlasti, 
da bi okrepili in razširili področje uporabe standardov OIE za dobrobit živali ter njihovo izvajanje s 
poudarkom na rejnih živalih.  
3. Pogodbenici si izmenjujeta informacije, strokovn o znanje in izkušnje na področju dobrobiti 
živali, zlasti v zvezi z vzrejo, vzdrževanjem, ravnanjem, prevozom in zakolom živali za proizvodnjo 
živil.  
4. Pogodbenici okrepita sodelovanje pri raziskavah na področju dobrobiti živali v zvezi z vzrejo 
živali in r avnanjem z živalmi na kmetijah, med prevozom in ob zakolu.  
Člen SPS.17: Sodelovanje na področju antimikrobične odpornosti   
1. Pogodbenici zagotovita okvir za dialog in sodelovanje z namenom krepitve boja proti razvoju 
antimikrobične odpornosti.  
2. Pogodbenici p riznavata, da antimikrobična odpornost resno ogroža zdravje ljudi in živali. 
Zloraba antimikrobikov v živinoreji, vključno z neterapevtsko uporabo, lahko prispeva k 
antimikrobični odpornosti, ki lahko pomeni tveganje za življenje ljudi. Pogodbenici priznav ata, da sta 
zaradi narave grožnje potrebna nadnacionalni pristop in pristop „eno zdravje“.  
 
63 
 3. V boju proti antimikrobični odpornosti si pogodbenici prizadevata za mednarodno 
sodelovanje prek regionalnih ali večstranskih delovnih programov za zmanjšanje nepot rebne rabe 
antibiotikov v živinoreji ter si prizadevata za prenehanje uporabe antibiotikov kot spodbujevalcev 
rasti na mednarodni ravni, da bi se borili proti antimikrobični odpornosti v skladu s pristopom „eno 
zdravje“ in v skladu s svetovnim akcijskim na črtom.  
4. Pogodbenici sodelujeta pri razvoju mednarodnih smernic, standardov, priporočil in ukrepov 
v okviru ustreznih mednarodnih organizacij, katerih cilj je spodbujanje preudarne in odgovorne 
uporabe antibiotikov v živinoreji in veterini.  
5. Dialog iz odstav ka 1 med drugim zajema:  
(a) sodelovanje pri spremljanju obstoječih in prihodnjih smernic, standardov, priporočil in 
ukrepov, ki so jih razvile ustrezne mednarodne organizacije, in obstoječih ter prihodnjih pobud 
in nacionalnih načrtov za spodbujanje preudarne in odgovorne rabe antibiotikov, ki s e 
nanašajo na živinorejo in veterino;  
(b) sodelovanje pri izvajanju priporočil OIE, SZO in Codexa, zlasti CAC -RCP61/2005;  
(c) izmenjavo  informacij o dobrih kmetijskih praksah;  
(d) spodbujanje  raziskav, inovacij in razvoja;  
(e) spodbujanje multidisciplinarnih pristopov  k boju proti antimikrobični odpornosti, vključno s  
pristopom „eno zdravje“ SZO, OIE in Codex Alimentarius.   
Člen SPS.18: Trajnostni prehranski sistemi  
Vsaka pogodbenica spodbuja svoje službe za varnost hrane ter zdravje živali in rastlin, da sodelujejo z  
ustreznimi organi v drugi pogodbenici z namenom spodbujanja trajnostnih načinov proizvodnje 
hrane in prehranskih sistemov.  
Člen SPS.19: Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe  
Specializirani trgovinski odbor za sanitarne in f itosanitarne ukrepe nadzoruje izvajanje in delovanje 
tega poglavja ter opravlja naslednje naloge:  
(a) če je to mogoče, takoj razjasni in obravnava vsako vprašanje pogodbenice v zvezi z razvojem, 
sprejetjem ali uporabo sanitarnih in fitosanitarnih zahtev, s tandardov in priporočil v skladu s 
tem poglavjem ali Sporazumom o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih;  
(b) razpravlja o tekočih postopkih za oblikovanje novih predpisov;  
(c) čim hitreje razpravlja o pomislekih, ki jih izrazi pogodbenica v zvezi s sanitarn imi in fitosanitarnimi 
uvoznimi pogoji in postopki, ki jih uporablja druga pogodbenica;  
(d) redno pregleduje sanitarne in fitosanitarne ukrepe pogodbenic, vključno z zahtevami za 
certificiranje in postopki carinjenja na mejah, ter njihovo uporabo, da se ol ajša trgovina med 
pogodbenicama v skladu z načeli, cilji in postopki iz člena 5 Sporazuma SPS.  Vsaka 
pogodbenica opredeli vse ustrezne ukrepe, ki jih bo sprejela, tudi v zvezi s pogostostjo 
identifikacijskih in fizičnih pregledov, ob upoštevanju rezultatov  tega pregleda in na podlagi 
meril iz PRILOGE SPS -1: Merila iz člena SPS.19(d)  
 
64 
 (e) izmenjuje stališča, informacije in izkušnje v zvezi z dejavnostmi sodelovanja na področju 
zaščite dobrobiti živali in boja proti antimikrobični odpornosti, ki se izvajajo na  podlagi členov 
SPS. 16 in 17;  
(f) na zahtevo pogodbenice preuči, kaj pomeni znatna sprememba stanja bolezni iz člena SPS.10(9);  
(g) sprejema sklepe za:  
(i) dodajanje  opredelitev pojmov, kakor so navedene v členu SPS.3(3);  
(ii) opredelitev  posebnih primerov iz člen a SPS.6(2);  
(iii) opredelitev  podrobnosti za postopke iz člena SPS.10(1);  
(iv) določitev  drugih načinov za podporo razlagam iz člena SPS.10(5) in (7).  
 
Poglavje 4: Tehnične ovire v trgovini  
Člen TBT.1: Cilj  
Cilj tega poglavja je olajšati blagovno menjavo med pogodbe nicama s preprečevanjem, 
prepoznavanjem in odpravljanjem nepotrebnih tehničnih ovir v trgovini.  
Člen TBT.2: Področje uporabe  
1. To poglavje se uporablja za pripravo, sprejetje in uporabo vseh standardov, tehničnih 
predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, ki lahko vplivajo na trgovino z blagom med 
pogodbenicama.  
2. To poglavje se ne uporablja za:  
(a) specifikacije nabav, ki jih  pripravijo vladni organi za potrebe lastne proizvodnje ali porabe; ali  
(b) sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ki spadajo na področje uporabe poglavja 3 [Sanitarni in 
fitosanitarni ukrepi].  
3. Priloge k temu poglavju se uporabljajo za izdelke, ki spadajo na njih ovo področje uporabe, 
poleg tega poglavja. Nobena določba v prilogi k temu poglavju, da se mednarodni standard ali organ 
ali organizacija šteje ali prizna kot relevantna, ne preprečuje, da bi se standard, ki ga je razvil kateri 
koli drug organ ali organiza cija, štel za ustrezen mednarodni standard v skladu s členom TBT.4(4) in 
(5). 
Člen TBT.3: Razmerje do Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini  
1. Členi 2 do 9 S ter Prilogi 1 in 3 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini se smiselno vključijo 
v ta sporazum i n postanejo njegov sestavni del.   
2. Izrazi iz tega poglavja in prilog k temu poglavju imajo enak pomen kot v Sporazumu o 
tehničnih ovirah v trgovini.  
 
65 
 Člen TBT.4: Tehnični predpisi  
1. Vsaka pogodbenica opravi ocene učinka načrtovanih tehničnih predpisov v sklad u s svojimi 
pravili in postopki. Pravila in postopki iz tega odstavka in odstavka 8 lahko določajo izjeme.  
2. Vsaka pogodbenica oceni razpoložljive regulativne in neregulativne alternative predlaganim 
tehničnim predpisom, ki bi lahko izpolnjevale legitimne ci lje pogodbenice, v skladu s členom 2.2 
Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini.  
3. Vsaka pogodbenica uporabi mednarodne standarde kot podlago za svoje tehnične predpise, 
razen kadar dokaže, da bi bili taki mednarodni standardi neučinkoviti ali neustrezni za dosego 
zasledovanih zakonitih ciljev.  
4. Mednarodni standardi, ki so jih razvile Me dnarodna organizacija za standardizacijo (ISO), 
Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC), Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU) in Komisija 
za Codex Alimentarius (Codex), so ustrezni mednarodni standardi v smislu členov 2 in 5 Sporazuma o 
tehničnih ov irah v trgovini ter Priloge 3 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini.  
5. Standard, ki so ga razvile druge mednarodne organizacije, bi se prav tako lahko štel za 
ustrezen mednarodni standard v smislu členov 2 in 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini in 
Priloge 3 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini, če:  
(a) ga je razvil organ za standardizacijo, ki si prizadeva doseči soglasje bodisi:  
(i) med nacionalnimi delegacijami sodelujočih članic STO, ki predstavljajo vse nacionalne 
organe za standardizacijo na n jihovem ozemlju, ki so sprejeli ali pričakujejo sprejetje 
standardov za vsebino, na katero se nanaša mednarodna dejavnost standardizacije, ali  
(ii) med vladnimi organi sodelujočih članic STO, in  
(b) je bil razvit v skladu s Sklepom Odbora STO o tehničnih ovira h v trgovini o načelih za razvoj 
mednarodnih standardov, smernic in priporočil v zvezi s členoma 2 in 5 Sporazuma o tehničnih 
ovirah v trgovini ter Prilogo 3 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini4.  
6. Kadar pogodbenica kot podlago za tehnični predpis ne uporablja mednarodnih standardov, 
na zahtevo druge pogodbenice opredeli vsako znatno odstopanje od ustreznega mednarodnega 
standarda, pojasni razloge, zakaj so bili taki standardi ocenjeni kot neprimerni ali neučinkoviti za 
doseganje zastavljenega cilja, t er predloži znanstvene ali tehnične dokaze, na katerih temelji 
navedena ocena.  
7. Vsaka pogodbenica pregleda svoje tehnične predpise, da bi povečala konvergenco teh 
tehničnih predpisov z ustreznimi mednarodnimi standardi, pri čemer med drugim upošteva vsak n ov 
razvoj ustreznih mednarodnih standardov ali morebitne spremembe okoliščin, ki so povzročile 
odstopanje od katerih koli ustreznih mednarodnih standardov.  
8. Vsaka pogodbenica v skladu  s svojimi pravili in postopki ter brez poseganja v naslov X [Dobre 
regulativne prakse in regulativno sodelovanje] pri pripravi pomembnega tehničnega predpisa, ki bi 
lahko pomembno vplival na trgovino, zagotovi, da obstajajo postopki, ki osebam omogočajo, da 
izrazijo svoje mnenje na javnem posvetovanju, razen če se pojavijo nujne težave v zvezi z varnostjo, 
                                                            
4 G/TBT/9, z dne 13. novembra 2000, Priloga 4.  
 
66 
 zdravjem, okoljem ali nacionalno varnostjo ali grozi, da se bodo pojavile. Vsaka pogodbenica dovoli 
osebam druge pogodbenice, da sodelujejo pri takih po svetovanjih pod pogoji, ki niso manj ugodni od 
pogojev, ki veljajo za njene državljane, ter objavi rezultate teh posvetovanj.  
Člen TBT.5: Standardi  
1. Vsaka pogodbenica organe za standardizacijo, ustanovljene na njenem ozemlju, in 
regionalne organe za standa rdizacijo, katerih člani so pogodbenica ali organi za standardizacijo, 
ustanovljeni na njenem ozemlju, spodbuja k:  
(a) sodelovanju v mejah razpoložljivih virov pri pripravljanju mednarodnih standardov s strani 
ustreznih mednarodnih organov za standardizacijo;   
(b) uporabi ustreznih mednarodnih standardov kot podlage za standarde, ki jih razvijajo, razen če 
so taki mednarodni standardi neučinkoviti ali neprimerni, med drugim zaradi neučinkovite 
stopnje zaščite, bistvenih podnebnih ali geografskih dejavnikov ali bis tvenih tehnoloških težav;  
(c) preprečevanju podvajanja ali prekrivanja z delom mednarodnih organov za standardizacijo;  
(d) rednemu pregledovanju nacionalnih in regionalnih standardov, ki ne temeljijo na ustreznih 
mednarodnih standardih, da se poveča njihova konv ergenca z ustreznimi mednarodnimi 
standardi;  
(e) sodelovanju z ustreznimi organi za standardizacijo druge pogodbenice pri mednarodnih 
dejavnostih standardizacije, vključno s sodelovanjem v mednarodnih organih za 
standardizacijo ali na regionalni ravni;  
(f) spodb ujanju dvostranskega sodelovanja z organi druge pogodbenice za standardizacijo in  
(g)  izmenjavi informacij med organi za standardizacijo.  
2.  Pogodbenici si izmenjujeta informacije o:  
(a) njuni uporabi standardov v zvezi s tehničnimi predpisi in  
(b) svojih postopk ih standardizacije in obsegu, v katerem uporabljata mednarodne ali regionalne 
ali podregionalne standarde kot osnovo za svoje nacionalne standarde.  
3.  Kadar standardi z vključitvijo ali sklicem postanejo obvezni v osnutku tehničnega predpisa ali 
postopku  ugotavljanja skladnosti, se uporabljajo obveznosti glede preglednosti iz člena TBT.7 
[Preglednost] in členov 2 ali 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini.  
Člen TBT.6: Ugotavljanje skladnosti  
1. Člen TBT.4 [Tehnični predpisi] o pripravi, sprejetju in upo rabi tehničnih predpisov se 
smiselno uporablja tudi za postopke ugotavljanja skladnosti.  
2. Kadar pogodbenica zahteva ugotavljanje skladnosti kot potrditev, da je izdelek skladen s 
tehničnim predpisom, mora:  
(a) izbrati postopke za ugotavljanje skladnosti, ki s o sorazmerni s povezanimi tveganji, kot je 
določeno na podlagi ocene tveganja;  
 
67 
 (b) uporabo dobaviteljeve izjave o skladnosti, tj. izjave o skladnosti, ki jo proizvajalec izda 
izključno na odgovornost proizvajalca brez obvezne ocene tretje strani kot zagotovil o 
skladnosti, kot eno izmed možnosti za dokazovanje skladnosti s tehničnimi predpisi, šteti kot 
dokaz skladnosti s tehničnimi predpisi;  
(c) na zahtevo druge pogodbenice predložiti informacije o merilih, uporabljenih za izbiro 
postopkov ugotavljanja skladnosti  za določene izdelke.  
3. Kadar pogodbenica zahteva ugotavljanje skladnosti s strani tretje osebe kot potrdilo, da je 
izdelek skladen s tehničnim predpisom, in te naloge ni pridržala za vladni organ, kakor je določeno v 
odstavku 4, mora:  
(a) po potrebi uporabiti akreditacijo kot sredstvo za dokazovanje tehnične usposobljenosti pri 
izboru organov za ugotavljanje skladnosti. Brez poseganja v pravico pogodbenice, da določi 
zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti, vsaka pogodbenica priznava p omembno vlogo, ki 
jo lahko ima akreditiranje na podlagi pooblastil vlade in na nekomercialni podlagi pri 
usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti;  
(b) uporabiti ustrezne mednarodne standarde za akreditacijo in ugotavljanje skladnosti;  
(c) spodbujati ak reditacijske organe in organe za ugotavljanje skladnosti, ki se nahajajo na njenem 
ozemlju, da se pridružijo vsem ustreznim delujočim mednarodnim sporazumom ali dogovorom 
za uskladitev ali olajšanje sprejemanja rezultatov ugotavljanja skladnosti;  
(d) gospodar skim subjektom dovoliti izbiro med več organi za ugotavljanje skladnosti, ki so jih 
organi pogodbenice imenovali za določen izdelek ali skupino izdelkov, če pogodbenica za 
izvajanje postopkov za ugotavljanje skladnosti, potrebnih za dajanje izdelka na trg,  pooblasti 
dva ali več organov za potrjevanje skladnosti;  
(e) zagotoviti, da so organi za ugotavljanje skladnosti neodvisni od proizvajalcev, uvoznikov in 
gospodarskih subjektov na splošno ter da ni navzkrižja interesov med akreditacijskimi organi in 
organi z a ugotavljanje skladnosti;  
(f) organom za ugotavljanje skladnosti dovoliti uporabo podizvajalcev za izvajanje preskusov ali 
inšpekcijskih pregledov v zvezi z ugotavljanjem skladnosti, vključno s podizvajalci, ki se 
nahajajo na ozemlju druge pogodbenice, od podizvajalcev pa lahko zahteva , da izpolnjujejo 
iste zahteve, ki jih mora izpolnjevati organ za ugotavljanje skladnosti, da sam izvede tako 
preskušanje ali inšpekcijske preglede, in  
(g) na eni spletni strani objaviti seznam organov, ki jih je imenovala za izvajanje takega 
ugotavljanja skl adnosti, in ustrezne informacije o tem, kaj obsega imenovanje vsakega takega 
organa.  
4.  Nič v tem členu pogodbenici ne preprečuje, da bi zahtevala, da ugotavljanje skladnosti v 
zvezi z določenimi izdelki izvedejo njeni določeni vladni organi. Če pogodben ica zahteva, da 
ugotavljanje skladnosti izvedejo njeni določeni vladni organi, mora:  
(a) omejiti pristojbine za ugotavljanje skladnosti na približne stroške opravljenih storitev in na 
zahtevo vložnika za ugotavljanje skladnosti pojasniti, kako so pristojbine,  ki jih naloži za 
ugotavljanje skladnosti, omejene na približne stroške opravljenih storitev in  
(b) pristojbine za ugotavljanje skladnosti dati na voljo javnosti.  
 
68 
 5. Ne glede na odstavke 2 do 4 vsaka pogodbenica sprejme dobaviteljevo izjavo o skladnosti 
kot dok azilo o skladnosti s svojimi tehničnimi predpisi na tistih področjih izdelkov, na katerih to že 
počne na dan začetka veljavnosti tega sporazuma.  
6. Vsaka pogodbenica v informativne namene objavi in vzdržuje seznam področij izdelkov iz 
odstavka 5 skupaj s skli cevanjem na veljavne tehnične predpise.  
7. Ne glede na odstavek 5 lahko katera koli pogodbenica uvede zahteve za obvezno 
preskušanje, ki ga opravi tretja stran, ali certificiranje področij izdelkov iz navedenega odstavka, če 
so take zahteve utemeljene z legi timnimi cilji in sorazmerne z namenom, da se pogodbenici uvoznici 
zagotovi, da ustrezno zaupa, da so proizvodi v skladu z veljavnimi tehničnimi predpisi ali standardi, 
ob upoštevanju tveganj, ki bi jih neskladnost povzročila.  
8. Pogodbenica, ki predlaga uved bo postopkov za ugotavljanje skladnosti iz odstavka 7, o tem v 
zgodnji fazi uradno obvesti drugo pogodbenico in pri oblikovanju kakršnih koli takih postopkov 
ugotavljanja skladnosti upošteva pripombe druge pogodbenice.  
Člen TBT.7: Preglednost  
1. Razen v pri meru resnih težav v zvezi z varnostjo, zdravjem, varstvom okolja ali nacionalno 
varnostjo ali grožnje za njihov nastanek, vsaka pogodbenica drugi pogodbenici dovoli, da predloži 
pisne pripombe o predlaganih tehničnih predpisih in postopkih ugotavljanja skl adnosti, o katerih je 
uradno obveščena, v roku najmanj 60 dni od datuma posredovanja uradnega obvestila o takih 
predpisih ali postopkih centralnemu registru obvestil STO. Pogodbenica v pozitivnem duhu 
obravnava razumne zahteve po podaljšanju obdobja za pri pombe.  
2. Vsaka pogodbenica predloži elektronsko različico celotnega besedila obvestila skupaj s 
samim uradnim obvestilom.  Če v obvestilu poslano besedilo ni v enem od uradnih jezikov STO, 
pogodbenica, ki obvešča, zagotovi podroben in izčrpen opis vsebine uk repa v obliki obvestila STO.  
3. Če pogodbenica od druge pogodbenice prejme pisne pripombe o predlaganem tehničnem 
predpisu ali postopku ugotavljanja skladnosti, mora:  
(a) na zahtevo druge pogodbenice razpravljati o pisnih pripombah s sodelovanjem njenega 
pristo jnega regulativnega organa v času, ko jih je mogoče upoštevati, in  
(b) pisno odgovoriti na pripombe najpozneje na datum objave tehničnega predpisa ali postopka 
za ugotavljanje skladnosti.  
4. Vsaka pogodbenica si prizadeva, da svoje odgovore na pripombe, ki jih prejme po uradnem 
obvestilu iz odstavka 1, objavi na spletni strani najpozneje na dan objave sprejetega tehničnega 
predpisa ali postopka ugotavljanja skladnosti.  
5. Vsaka pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice sporoči informacije o ciljih, pravni podlagi 
in utemeljitvi vsakega tehničnega predpisa ali postopka za ugotavljanje skladnosti, ki ga je 
pogodbenica sprejela ali za katerega predlaga sprejetje.  
6. Vsaka pogodbe nica zagotovi, da so tehnični predpisi in postopki ugotavljanja skladnosti, ki 
jih je sprejela, objavljeni na brezplačnem spletišču.  
 
69 
 7. Vsaka pogodbenica zagotovi informacije o sprejetju in začetku veljavnosti tehničnih 
predpisov ali postopkov ugotavljanja s kladnosti in sprejetih končnih besedil z dodatkom k prvotnemu 
obvestilu STO.  
8. Vsaka pogodbenica omogoči razumen interval med objavo tehničnih predpisov in njihovim 
začetkom veljavnosti, da gospodarskim subjektom druge pogodbenice omogoči, da se lahko ustre zno 
prilagodijo. „Razumni interval“ pomeni obdobje najmanj šestih mesecev, razen če to ne bi bilo 
učinkovito za izpolnjevanje zastavljenih legitimnih ciljev.  
9. Pogodbenica odobri razumen zahtevek druge pogodbenice, ki ga je prejela pred koncem 
obdobja za pr ipombe iz odstavka 1, za podaljšanje obdobja med sprejetjem tehničnega predpisa in 
začetkom njegove veljavnosti, razen če zamuda ne bi bila učinkovita za izpolnjevanje zastavljenih 
legitimnih ciljev.   
10. Vsaka pogodbenica zagotovi, da informacijska točka, dol očena v skladu s členom 10 
Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, zagotavlja informacije in odgovore v enem od uradnih 
jezikov STO za razumne poizvedbe druge pogodbenice ali zainteresiranih strani druge pogodbenice o 
sprejetih tehničnih predpisih, postop kih ugotavljanja skladnosti in standardih.  
Člen TBT.8: Označevanje in etiketiranje  
1. Tehnični predpisi pogodbenice lahko vključujejo ali izključno obravnavajo zahteve glede 
obveznega označevanja ali etiketiranja. V takih primerih se za te tehnične predpise  uporabljajo 
načela iz člena 2.2 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini.  
2. Kadar pogodbenica zahteva obvezno označevanje ali etiketiranje izdelkov, veljajo vsi 
naslednji pogoji:  
(a) zahteva samo informacije, ki so pomembne za potrošnike ali uporabnike izdelka  ali 
informacije, ki kažejo skladnost izdelka z obveznimi tehničnimi zahtevami;  
(b) ne zahteva nobene predhodne odobritve, registracije ali potrjevanja etiket ali oznak izdelkov 
niti plačila pristojbine kot predpogoj za dajanje izdelkov na svoj trg, če so ti izdelki skladni z 
obveznimi tehničnimi zahtevami, razen če je to potrebno zaradi njenih legitimnih ciljev;  
(c) če zahteva, da gospodarski subjekti uporabljajo enkratno identifikacijsko številko, 
gospodarskim subjektom druge pogodbenice brez nepotrebnega odlaš anja in na 
nediskriminatoren način zagotovi to številko;  
(d) razen če bi bile informacije iz točk (i), (ii) ali (iii) zavajajoče, nasprotujoče si ali nejasne v zvezi z 
informacijami, ki jih pogodbenica uvoznica zahteva v zvezi z blagom, pogodbenica uvoznica 
dovoli:  
(i) informacije v drugih jezikih poleg informacij v jeziku, ki ga zahteva pogodbenica 
uvoznica blaga;  
(ii) mednarodno  sprejete nomenklature, piktograme, simbole ali grafične prikaze; in  
(iii) dodatne informacije poleg tistih, ki jih zahteva pogodbenica uvoznica  blaga;  
(e) sprejme, da etiketiranje, vključno z dodatnim etiketiranjem ali popravki na etiketah, če je 
ustrezno, poteka v carinskih skladiščih ali drugih določenih krajih v državi uvoza kot alternativa 
 
70 
 etiketiranju v pogodbenici izvoznici, razen če morajo ta kšno etiketiranje izvesti pooblaščene 
osebe zaradi javnega zdravja ali varnosti; in  
(f) si, razen če meni, da bi lahko bili ogroženi legitimni cilji, prizadeva sprejeti uporabo netrajnih 
ali odstranljivih etiket ali oznake ali etiketiranje v spremni dokumentac iji, namesto da bi 
zahtevala, da so etikete ali oznake fizično pritrjene na izdelek.  
Člen TBT.9: Sodelovanje na področju nadzora trga ter varnosti in skladnosti neživilskih izdelkov  
1. Pogodbenici priznavata pomen sodelovanja pri nadzoru trga, skladnosti in varnosti 
neživilskih izdelkov za olajševanje trgovine ter varstvo potrošnikov in drugih uporabnikov ter pomen 
izgradnje vzajemnega zaupanja na podlagi skupnih informacij.  
2. Za zagotovi tev neodvisnega in nepristranskega delovanja nadzora trga pogodbenici 
zagotovita:  
(a) ločitev funkcij nadzora trga od funkcij ugotavljanja skladnosti in  
(b) odsotnost kakršnih koli interesov, ki bi vplivali na nepristranskost organov za nadzor trga pri 
izvajanju kontrole ali nadzora gospodarskih subjektov.  
3. Pogodbenici sodelujeta in si izmenjujeta informacije na področju varnosti in skladnosti 
neživilskih proi zvodov, kar lahko vključuje zlasti:  
(a) nadzor trga ter izvršilne dejavnosti in ukrepe;  
(b) metode ocenjevanja tveganja in preskušanje izdelkov  
(c) usklajene odpoklice proizvodov ali druge podobne ukrepe;  
(d) znanstvene, tehnične in regulativne zadeve za izboljšanje v arnosti in skladnosti neživilskih 
proizvodov;  
(e) nastajajoča vprašanja, ki so zelo pomembna za zdravje in varnost;  
(f) dejavnosti, povezane s standardizacijo;  
(g) izmenjavo uradnikov.  
4. Partnerski svet si po najboljših močeh prizadeva, da čim prej in po možnosti v šestih mesecih 
po začetku veljavnosti tega sporazuma v Prilogi TBT -XX vzpostavi ureditev za redno izmenjavo 
informacij med sistemom hitrega obveščanja o neživilskih proizvodih (RAPEX) ali njegovim 
naslednikom ter zbirko podatkov o nadzoru trga in varnosti proizvodov, vzpostavljeno v skladu s 
predpisi o splošni varnosti proizvodov iz leta 2005 ali njihovim naslednikom, v zvezi z varnostjo 
neživilskih izdelkov ter s tem povezanimi preventivnimi, omejevalnimi in popravnimi ukrepi.  
V ureditvi so določeni načini , v skladu s katerimi:  
(a) unija Združenemu kraljestvu zagotovi izbrane informacije iz svojega sistema opozarjanja RAPEX ali 
njegovega naslednika, kot je navedeno v Direktivi 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
3. decembra 2001 o splošni varnos ti proizvodov ali njeni naslednici;  
 
71 
 (b) Združeno kraljestvo Uniji zagotovi izbrane informacije iz svoje zbirke podatkov v zvezi z nadzorom 
trga in varnostjo proizvodov, vzpostavljene v skladu s predpisi o splošni varnosti proizvodov iz leta 
2005 ali njiho vim naslednikom; in  
(c) pogodbenici se medsebojno obveščata o vseh nadaljnjih ukrepih in ukrepih, sprejetih na podlagi 
izmenjanih informacij.   
5. Partnerski svet lahko v Prilogi TBT -ZZ vzpostavi ureditev o redni izmenjavi informacij, 
vključno z izmenjavo info rmacij z elektronskimi sredstvi, v zvezi z ukrepi, sprejetimi v zvezi z 
neskladnimi neživilskimi izdelki, razen tistih iz odstavka 4 . 
6. Vsaka pogodbenica uporabi informacije, pridobljene v skladu z odstavki 3, 4 in 5, izključno za 
varstvo potrošnikov, zdravj a, varnosti ali okolja.   
7. Vsaka pogodbenica obravnava informacije, pridobljene v skladu z odstavki 3, 4 in 5, kot 
zaupne.   
8. Ureditve iz odstavkov 4 in 5 določajo vrsto informacij, ki se izmenjajo, načine izmenjave ter 
uporabo pravil o zaupnosti in varstvu os ebnih podatkov. Partnerski svet je pooblaščen za 
sprejemanje odločitev, s katerimi določi ali spremeni ureditve iz prilog TBT -XX in TBT -ZZ. 
9. V tem členu „nadzor trga“ pomeni dejavnosti in ukrepe organov, odgovornih za nadzor trga 
in izvrševanje, vključno z v sodelovanju z gospodarskimi subjekti opravljenimi dejavnostmi in 
sprejetimi ukrepi na podlagi postopkov pogodbenice, da se tej pogodbenici omogoči spremljanje ali 
obravnava skladnosti izdelkov z zahtevami iz njenih zakonov in drugih predpisov.  
10. Vsaka pog odbenica zagotovi, da je vsak ukrep, ki ga sprejmejo njeni organi za nadzor trga ali 
izvršilni organi za umik ali odpoklic izdelka s svojega trga ali za prepoved ali omejitev dostopnosti 
izdelka, uvoženega z ozemlja druge pogodbenice, na njenem trgu iz raz logov, povezanih z 
neskladnostjo z veljavno zakonodajo, sorazmeren, da navaja natančne razloge, na katerih ukrep 
temelji, in da se nemudoma sporoči zadevnemu gospodarskemu subjektu.  
Člen TBT.10: Tehnične razprave  
1.  Če pogodbenica meni, da bi osnutek ali  predlagani tehnični predpis ali postopek ugotavljanja 
skladnosti druge pogodbenice lahko pomembno vplival na trgovino med pogodbenicama, lahko 
zahteva tehnične razprave o zadevi. Zahteva se predloži drugi pogodbenici pisno, v njej pa so 
navedeni:  
(a) sporni ukrep;  
(b) določbe tega poglavja ali priloge k temu poglavju, na katere se nanašajo pomisleki; in  
(c) razlogi za zahtevo, vključno z opisom pomislekov pogodbenice prosilke v zvezi z ukrepom.  
2. Pogodbenica svojo zahtevo predloži kontaktni točki druge pogodbe nice, določeni v skladu s 
členom TBT.12 [Kontaktne točke].  
3. Pogodbenici se na zahtevo katere koli pogodbenice sestaneta, da bi v 60 dneh od datuma 
zahteve osebno ali prek videokonference ali telekonference razpravljali o pomislekih iz zahteve, in si 
prizad evata zadevo čim prej rešiti. Če pogodbenica, ki predloži zahtevo, meni, da je zadeva nujna, 
 
72 
 lahko zahteva, da se sestanek začne hitreje. V takih primerih pogodbenica, ki prejme zahtevo, 
poskuša potrditi tako zahtevo.  
Člen TBT.11: Sodelovanje  
1. Pogodbenici sodelujeta na področju tehničnih predpisov, standardov in postopkov za 
ugotavljanje skladnosti, kadar je to v njunem skupnem interesu, in sicer brez poseganja v avtonomijo 
njunega lastnega odločanja in pravnega reda. Specializirani trgovinski odbor za tehn ične ovire v 
trgovini lahko izmenja mnenja v zvezi z dejavnostmi sodelovanja, ki se izvajajo na podlagi tega člena 
ali prilog k temu poglavju.  
2. Za namene odstavka 1 si pogodbenici prizadevata opredeliti , razviti in spodbujati dejavnosti 
sodelovanja, ki so  v skupnem interesu. Te dejavnosti se lahko zlasti nanašajo na:  
(a) izmenjavo informacij, izkušenj in podatkov v zvezi s tehničnimi predpisi, standardi in postopki 
ugotavljanja skladnosti;  
(b) zagotavljanje učinkovite interakcije in sodelovanja med njunimi ustrezn imi regulativnimi 
organi na mednarodni, regionalni ali nacionalni ravni;  
(c) izmenjavo informacij v čim večjem obsegu o mednarodnih sporazumih in ureditvah v zvezi s 
tehničnimi ovirami v trgovini, katerih podpisnica je ena od pogodbenic ali obe in  
(d) vzpostavite v pobud za olajševanje trgovine ali sodelovanje v njih.  
3. Za namene tega člena in določb o sodelovanju iz prilog k temu poglavju Evropska komisija deluje v 
imenu Evropske unije.  
Člen TBT.12: Kontaktni točki   
1. Vsaka pogodbenica ob začetku veljavnosti teg a sporazuma določi kontaktno točko za 
izvajanje tega poglavja in drugo pogodbenico uradno obvesti o kontaktnih podatkih kontaktne točke, 
tudi o informacijah v zvezi z zadevnimi uradniki. Pogodbenici se medsebojno nemudoma obvestita o 
kakršni koli spremembi  navedenih kontaktnih podatkov.  
2. Kontaktna točka v razumnem roku, če je mogoče v 60 dneh od datuma prejema zahteve, 
zagotovi vse informacije ali pojasnila, ki jih zahteva kontaktna točka druge pogodbenice v zvezi z 
izvajanjem tega poglavja.  
Člen TBT.13:  Specializirani trgovinski odbor za tehnične ovire v trgovini  
Specializirani trgovinski odbor za tehnične ovire v trgovini nadzoruje izvajanje in delovanje tega 
poglavja in prilog k temu poglavju ter po možnosti takoj pojasni in obravnava vsa vprašanja, ki  jih 
izpostavi pogodbenica v zvezi s pripravo, sprejetjem ali uporabo tehničnih predpisov, standardov in 
postopkov ugotavljanja skladnosti v skladu s tem poglavjem ali Sporazumom o tehničnih ovirah v 
trgovini.  
 
Poglavje 5: Olajševanje carine in trgovine  
 
73 
 Člen CUSTMS.1: Cilj  
Cilji tega poglavja so:  
(a) okrepiti sodelovanje med pogodbenicama na področju olajševanja carine in trgovine ter po 
potrebi podpreti ali ohraniti ustrezne ravni združljivosti njunih carinske zakonodaje in praks, 
da se zagotovi, da ustrezna zakonodaja in postopki ter upravna zmog ljivost zadevnih uprav 
izpolnjujejo cilje glede spodbujanja olajševanja trgovine ob hkratnem zagotavljanju 
učinkovitega carinskega nadzora in učinkovitega izvrševanja carinske zakonodaje ter s trgovino 
povezanih zakonov in drugih predpisov, ustrezne zaščit e in varnosti državljanov ter 
spoštovanja prepovedi in omejitev ter finančnih interesov pogodbenic;  
 (b) okrepiti upravno sodelovanje med pogodbenicama na področju DDV in vzajemno pomoč pri 
terjatvah v zvezi z davki in carinami;  
(c) zagotoviti, da zakonod aja obeh pogodbenic ni diskriminatorna in da carinski postopki temeljijo na 
uporabi sodobnih metod in učinkovitega nadzora za boj proti goljufijam in za spodbujanje 
zakonite trgovine; ter  
(d) zagotoviti, da legitimni cilji javnih politik, vključno s cilji v zvezi z varovanjem, varnostjo in bojem 
proti goljufijam, nikakor ne smejo biti ogroženi.  
Člen CUSTMS.1a: Opredelitev pojmov  
Za namene tega poglavja in PRILOGE CUSTMS -1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti] ter Protokola o 
vzajemni upravni pomoči v carinskih  zadevah in Protokola o upravnem sodelovanju, boju proti 
goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z 
davki in carinami se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „Sporazum o pregledih pred odpremo“ pomeni Sporazum o pregledih pred odpremo iz 
Priloge 1A k Sporazumu STO;  
 
(b) „Konvencija ATA in Istambulska konvencija“ pomeni Carinsko konvencijo o zvezku ATA za 
začasen uvoz blaga, sklenjeno 6. decembra 1961 v Bruslju, in Istanbulsko konvencijo Svetovne 
carinske organizacije o začasnem uvozu, sklenjeno 26. junija 1990;  
 
(c) „Konvencija o skupnem tranzitnem postopku“ pomeni Konvencijo z dne 20. maja 1987 o 
skupnem tranzitnem postopku;  
 
(d) „model carinskih podatkov Svetovne carinske organizacije“ pomeni knjižnico poda tkovnih 
komponent in elektronskih predlog za izmenjavo poslovnih podatkov ter pripravo mednarodnih 
standardov o podatkih in informacijah, ki se uporabljajo pri uporabi regulativnih olajšav in kontrol v 
svetovni trgovini, kot jo občasno objavlja projektna s kupina Svetovne carinske organizacije za model 
carinskih podatkov;  
 
(e) „carinska zakonodaja“ pomeni vse zakonske ali druge določbe, ki se uporabljajo na ozemlju 
katere koli pogodbenice in urejajo vstop ali uvoz blaga , izstop ali izvoz blaga, tranzit blaga te r 
dajanje blaga v kateri koli carinski postopek, vključno z ukrepi o prepovedi, omejevanju in nadzoru;  
 
(f) „informacije“ pomenijo vse podatke, dokumente, slike, poročila, sporočila ali overjene kopije 
v kakršni koli obliki, tudi v elektronski, bodisi obdelane  ali analizirane bodisi ne;  
 
74 
  
(g) „oseba“ pomeni katero koli osebo, kakor je opredeljena v točki (m) člena OTH.1 [Opredelitve 
pojmov] naslova XVII [DRUGE DOLOČBE]5; 
 
(h)  „okvir SAFE“ pomeni okvir standardov za zaščito in olajševanje svetovne trgovine SAFE, ki je 
bil sprejet na zasedanju Svetovne carinske organizacije junija 2005 v Bruslju in kakor se občasno 
posodablja; in  
 
(i) „Sporazum STO o olajševanju trgovine“ pomeni Sporazum o olajševanju trgovine, ki je 
priložen Protokolu o spremembi Sporazuma STO (Sklep z dne 27. novembra 2014).  
Člen CUSTMS.2: Carinsko sodelovanje  
1. Zadevni organi pogodbenic sodelujejo v carinskih zadevah, da bi podprli cilje iz člena 
CUSTMS.1 [Cilj] , pri čemer upoštevajo vire svojih organov. Za namene tega naslova [Blagovna 
menjava] se uporablja Konvencija z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni 
menjavi.  
2. Pogodbenici razvijeta sodelovanje, tudi na naslednjih področjih:  
(a) izmenjava informacij v zvezi s carinsko zakonodajo, izvajanjem carinske zakonodaje in 
carinskimi posto pki; zlasti na naslednjih področjih:  
(i) poenostavljanje  in posodabljanje carinskih postopkov;  
(ii) olajšanje  tranzita in pretovarjanja;  
(iii) odnosi s poslovno skupnostjo; in  
(iv) varnost dobavne verige  in obvladovanje tveganja;  
(b) sodelovanje pri carinskih vidikih zagotavljanja in olajševanja mednarodne trgovinske dobavne 
verige v skladu z okvirom SAFE;  
(c) preučevanje možnosti razvoja skupnih pobud v zvezi z uvoznimi in izvoznimi ter drugimi 
carinskimi postopki, vključno s tehnično pomočjo, ter prizadevanje za zagotovitev učinkovitih 
storitev za poslovno skupnost;  
(d) krepitev njunega sodelovanja na področju carine v mednarodnih organizacijah, kot sta STO in 
Svetovna carinska organizacija, ter izmenjava informacij ali vodenje razprav z namenom, da se, 
kjer je to mog oče, oblikujejo skupna stališča v teh mednarodnih organizacijah ter v UNCTAD in 
UN/ECE;  
(e) prizadevanje za uskladitev njunih zahteve po podatkih za uvozne, izvozne in druge carinske 
postopke z izvajanjem skupnih standardov in podatkovnih elementov v skladu z modelom 
carinskih podatkov Svetovne carinske organizacije;  
                                                            
5 Pojasniti je treba, da posebej za namene tega poglavja pojem „oseba“ vključu je katero koli združenje oseb, ki 
nima pravnega statusa pravne osebe, mu je pa v skladu z veljavnim pravom priznana sposobnost opravljanja 
pravnih dejanj.  
 
75 
 (f) okrepitev sodelovanja pri tehnikah upravljanja tveganja, vključno z izmenjavo dobrih praks in, 
kjer je ustrezno, informacijah o tveganju in rezultatih nadzora. Kadar je to ustrezno in 
primerno, lah ko pogodbenici preučita tudi vzajemno priznavanje tehnik obvladovanja 
tveganja, standardov tveganja in kontrol ter varnostnih carinskih ukrepov; pogodbenici lahko, 
kadar je to ustrezno in primerno, preučita tudi razvoj združljivih meril in standardov tvega nja, 
nadzornih ukrepov in prednostnih kontrolnih območij;  
(g) vzpostavitev programov vzajemnega priznavanja pooblaščenih gospodarskih subjektov, da se 
zaščiti in olajša trgovina;  
(h) spodbujanje sodelovanja med carinskimi in drugimi vladnimi organi ali agencijami v zvezi s 
programi pooblaščenih gospodarskih subjektov, ki se lahko med drugim doseže z dogovorom o 
najvišjih standardih, olajšanjem dostopa do ugodnosti in zmanjšanjem nepotrebnega 
podvajanja;  
(i) uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih  organov, vključno z izmenjavo 
informacij in najboljših praks v carinskih postopkih, s poudarkom zlasti na uveljavljanju pravic 
intelektualne lastnine;  
(j) vzdrževanje združljivih carinskih postopkov, kadar je to primerno in izvedljivo, vključno z 
uporabo enot ne upravne listine za carinsko deklaracijo in  
(k) izmenjava določenih vrst s carino povezanih informacij med carinskimi organi pogodbenic, 
kadar je to ustrezno in primerno, in sicer v okviru ureditve, o kateri se je treba dogovoriti, s 
strukturiranim in period ičnim komuniciranjem, da se izboljšajo obvladovanje tveganja in 
učinkovitost carinskih kontrol, ciljno usmerjenih v blago, ki je izpostavljeno tveganju v smislu 
pobiranja prihodkov ali varnosti in zaščite, ter olajša zakonita trgovina; take izmenjave lahko  
vključujejo podatke o trgovini med pogodbenicama iz izvoznih in uvoznih deklaracij, z 
možnostjo, da se s pilotnimi pobudami preuči razvoj interoperabilnih mehanizmov za 
preprečevanje podvajanja pri predložitvi takih informacij. Izmenjave na podlagi te toč ke ne 
posegajo v izmenjavo informacij, ki bi potekala med pogodbenicama v skladu s Protokolom o 
medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah.  
3. Brez poseganja v druge oblike sodelovanja, ki so predvidene v tem sporazumu, carinski 
organi pogodbenic drug drug emu zagotovijo medsebojno upravno pomoč v carinskih zadevah, 
zajetih s tem poglavjem, v skladu s Protokolom o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah.  
4. Za vsako izmenjavo informacij med pogodbenicama na podlagi tega poglavja se smiselno 
uporabljajo za upnost in varstvo informacij iz člena 12 Protokola o vzajemni upravni pomoči v 
carinskih zadevah [Izmenjava informacij in zaupnost] ter vse zahteve glede zaupnosti, določene v 
zakonodaji pogodbenic.  
Člen CUSTMS.3: Carinski zakonodaja in drugi s trgovino po vezani zakonodaja in postopki  
1. Vsaka pogodbenica v zvezi s svojimi carinskimi določbami in postopki zagotovi, da:  
(a) so skladni z mednarodnimi instrumenti in standardi, ki se uporabljajo na področju carine in 
trgovine, vključno s Sporazumom STO o olajševanju t rgovine, vsebinskimi elementi 
spremenjene Kjotske konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov, 
Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu pojmovanj in šifrskih oznak blaga ter 
okvirom SAFE in modelom carinskih podatkov Svetovne carinsk e organizacije;  
 
76 
 (b) zagotavljajo zaščito in olajševanje zakonite trgovine ob upoštevanju razvoja trgovinskih praks z 
učinkovitim izvrševanjem, tudi v primeru kršitev zakonov in drugih predpisov, utaje dajatev in 
tihotapljenja, ter z zagotavljanjem skladnosti z  zakonskimi zahtevami;  
(c) temeljijo na zakonodaji, ki je sorazmerna in nediskriminatorna, preprečuje nepotrebna 
bremena za gospodarske subjekte, zagotavlja dodatne olajšave za subjekte z visokimi 
stopnjami skladnosti, vključno z ugodno obravnavo v zvezi s carinskimi kontrolami pred 
sprostitvijo blaga, ter zagotavlja zaščito pred goljufijami in nezakonitimi ali škodljivimi 
dejavnostmi, hkrati pa zagotavlja visoko raven zaščite in varnosti državljanov ter spoštovanje 
prepovedi in omejitev ter finančnih intere sov pogodbenic; ter  
(d) vsebujejo pravila, ki zagotavljajo, da so kazni za kršitve carinskih predpisov ali postopkovnih 
zahtev sorazmerne in nediskriminatorne ter da uporaba takih kazni ne povzroča neupravičenih 
zamud.  
Vsaka pogodbenica bi morala redno pregled ovati svojo zakonodajo in carinske postopke. Prav tako 
bi bilo treba carinske postopke uporabljati na predvidljiv, dosleden in pregleden način.  
2. Pogodbenici za izboljšanje delovnih metod in zagotovitev nediskriminacije, preglednosti, 
učinkovitosti, neoporeč nosti in odgovornosti postopkov:  
(a) poenostavita in pregledata, kadar koli je to mogoče, zahteve in formalnosti, da se zagotovita 
hitra sprostitev in carinjenje blaga;  
(b) sprejmeta nadaljnje korake za poenostavitev in standardizacijo podatkov in dokumentacije, k i 
jih potrebujejo carinske in druge agencije, in  
(c) spodbujata usklajevanje med vsemi mejnimi organi, tako notranje kot čezmejno, da se 
pospešijo postopki prehoda meje in okrepijo pregledi, pri čemer se, kadar je to mogoče in 
ustrezno, upošteva skupni nadzor  meje.  
Člen CUSTMS.4: Sprostitev blaga  
1. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani carinske postopke, ki:  
(a) zagotavljajo takojšnjo sprostitev blaga v obdobju, ki ni daljše od obdobja, potrebnega za 
zagotovitev skladnosti z zakoni in drugimi predpisi vsake pogod benice;  
(b) zagotavljajo vnaprejšnjo elektronsko predložitev in obdelavo dokumentacije in vseh drugih 
zahtevanih informacij pred prihodom blaga, da se omogoči sprostitev blaga takoj po prihodu, 
če z analizo tveganja ni bilo ugotovljeno tveganje ali če se n e bodo izvedli naključni pregledi ali 
drugi pregledi;  
(c) omogočajo, kadar je to primerno in če so izpolnjeni potrebni pogoji, da se blago sprosti v 
prosti promet na prvi točki prihoda, in  
(d) omogočajo sprostitev blaga pred dokončno določitvijo carin, dav kov, pristojbin in dajatev, če 
se taka določitev ne opravi pred prihodom ali ob prihodu, ali čim hitreje po prihodu in pod 
pogojem, da so izpolnjene vse druge regulativne zahteve.  
2. Kot pogoj za tako sprostitev lahko vsaka pogodbenica zahteva zavarovanje za  kateri koli še 
nedoločen znesek v obliki varščine, depozita ali drugega ustreznega instrumenta, določenega v 
 
77 
 njenih zakonih in drugih predpisih. Tako zavarovanje ni višje od zneska, ki ga pogodbenica na koncu 
zahteva za plačilo carin, davkov, pristojbin i n dajatev za blago, ki ga pokriva zavarovanje. Zavarovanje 
se sprosti, ko ni več potrebno.  
3. Pogodbenici zagotovita, da carinski in drugi organi, pristojni za mejne kontrole in postopke v 
zvezi z uvozom, izvozom in tranzitom blaga, med seboj sodelujejo in us klajujejo svoje dejavnosti, da 
bi olajšali trgovino in pospešili sprostitev blaga.  
Člen CUSTMS.5: Poenostavljeni carinski postopki  
1. Vsaka pogodbenica si prizadeva za poenostavitev svojih zahtev in formalnosti za carinske 
postopke, da se zmanjšajo s tem pove zani čas in stroški za trgovce in subjekte, vključno z malimi in 
srednjimi podjetji.  
2. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani ukrepe, ki omogočajo trgovcem ali subjektom, ki 
izpolnjujejo merila, podrobno določena v zakonih in drugih predpisih vsake pogodbenice , da imajo 
koristi od nadaljnje poenostavitve carinskih postopkov. Taki ukrepi lahko med drugim vključujejo:  
(a) carinske deklaracije, ki vsebujejo zmanjšan nabor podatkov ali dokazil;   
(b) periodične carinske deklaracije za določitev in plačilo carinskih dajatev in davkov, ki zajemajo 
večkratni uvoz v danem obdobju po sprostitvi navedenega uvoženega blaga;  
(c) samoodmero carinskih dajatev in davkov ter odlog njihovega plačila do trenutka po sprostitvi 
tega uvoženega blaga in  
(d) uporabo zavarovanja z znižanim zneskom ali  opustitev obveznosti predložitve zavarovanja.  
3. Kadar se pogodbenica odloči sprejeti enega od teh ukrepov, ponudi, kadar meni, da je to 
primerno in izvedljivo ter da je v skladu z njenimi zakoni in predpisi, te poenostavitve vsem 
trgovcem, ki izpolnjujejo zadevna merila.  
Člen CUSTMS.6: Tranzit in pretovarjanje  
1. Za namene člena GOODS.4a [Prosti tranzit] se uporablja Konvencija o skupnem tranzitnem 
postopku.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi olajševanje ter učinkovit nadzor pretovarjanja in tranzita prek 
svojega ozem lja. 
3. Vsaka pogodbenica spodbuja in izvaja regionalne tranzitne ureditve z namenom olajševanja 
trgovine v skladu s Konvencijo o skupnem tranzitnem postopku.  
4. Vsaka pogodbenica skrbi za sodelovanje in usklajevanje vseh zadevnih organov in agencij na 
svojem oz emlju, da se pospeši tranzitni promet.  
5. Vsaka pogodbenica dovoli, da se blago, namenjeno uvozu, giblje na njenem ozemlju pod 
carinskim nadzorom od carinskega urada vstopa do drugega carinskega urada na njenem ozemlju, od 
koder bi bilo blago prepuščeno ali k jer bi bilo carinjeno.  
 
78 
 Člen CUSTMS.7: Obvladovanje tveganj  
1. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani sistem obvladovanja tveganj za carinske kontrole z 
namenom zmanjšanja verjetnosti in vpliva dogodka, ki bi preprečil pravilno uporabo carinske 
zakonodaje, ogroz il finančne interese pogodbenic ali ogrozil zaščito ali varnost pogodbenic in njunih 
prebivalcev, zdravje ljudi, živali ali rastlin, okolje ali potrošnike.  
2. Carinske kontrole, ki niso naključni pregledi, temeljijo predvsem na analizi tveganja z 
uporabo tehn ik elektronske obdelave podatkov.  
3. Vsaka pogodbenica zasnuje in uporablja postopke upravljanja tveganja tako, da prepreči 
samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo ali prikrito omejevanje mednarodne trgovine.  
4. Vsaka pogodbenica carinske kontrole in druge po membne vrste kontrol na mejah osredotoči 
na pošiljke z visokim tveganjem ter pospeši sprostitev pošiljk z nizkim tveganjem. Pogodbenica lahko 
tudi naključno izbere pošiljke za take kontrole v okviru svojega obvladovanja tveganj.  
5. Vsaka pogodbenica obvladova nje tveganj izvaja na podlagi ocene tveganja z uporabo 
ustreznih meril za izbiro.  
Člen CUSTMS.8: Revizija po carinjenju  
1. Da bi se pospešila sprostitev blaga, vsaka pogodbenica uvede ali vzdržuje revizije po 
carinjenju za zagotovitev skladnosti s carinskimi in drugimi povezanimi zakoni in predpisi.  
2. Vsaka pogodbenica na podlagi ocene tveganja, ki lahko vključuje uporabo ustreznih meril za 
izbiro, izbere osebe ali pošiljke za revizijo po carinjenju. Vsaka pogodbenica revizije po carinjenju 
opravi na pregleden n ačin. Kadar je bila oseba vključena v revizijski postopek in so bili doseženi 
prepričljivi rezultati, pogodbenica osebo, katere evidenca je bila revidirana, brez odlašanja uradno 
obvesti o teh rezultatih, njenih pravicah in obveznostih ter razlogih za take  rezultate.  
3. Informacije, zbrane v okviru revizij po carinjenju, se lahko uporabijo v nadaljnjih upravnih ali 
sodnih postopkih.  
4. Kadar je to izvedljivo, pogodbenici rezultate revizije po carinjenju uporabita za obvladovanje 
tveganja.  
Člen CUSTMS.9: Pooblaščeni gospodarski subjekti  
1. Vsaka pogodbenica ima program partnerstva za gospodarske subjekte, ki izpolnjujejo merila, 
določena v Prilogi CUSTMS -1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti].  
2. Pogodbenici priznata svoje programe za pooblaščene gospodarske subje kte v skladu s 
Prilogo CUSTMS -1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti].  
Člen CUSTMS.10: Objava in razpoložljivost informacij  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se njena carinska zakonodaja in ostali s trgovino povezani 
zakoni in drugi predpisi ter splošni upravni postopki in zadevne informacije, ki se splošno uporabljajo 
in so povezani s trgovino, objavijo in so preprosto dostopni vsaki zainteresirani osebi, če je ustrezno 
tudi prek spleta.  
 
79 
 2. Vsaka pogodbenica nemudoma objavi novo zakonodajo in splošne postopke v zve zi z 
vprašanji olajševanja carine in trgovine, in sicer čim prej pred začetkom veljavnosti take zakonodaje 
ali postopkov, ter nemudoma objavi vse spremembe in razlage takih zakonodaje in postopkov. Take 
objave vključujejo:  
(a) ustrezne informacije upravne nara ve; 
(b) uvozne, izvozne in tranzitne postopke (vključno s postopki v pristaniščih, na letališčih in na 
drugih vstopnih točkah) ter zahtevane obrazce in dokumente;  
(c) veljavne stopnje vseh vrst dajatev in davkov, ki so uvedeni na uvoz ali izvoz ali so povezani z 
uvozom ali izvozom;  
(d) pristojbine in dajatve, ki jih uvedejo vladne agencije ali se uvedejo zanje na uvoz, izvoz ali 
tranzit ali v zvezi z uvozom, izvozom ali tranzitom;  
(e) pravila za uvrščanje ali vrednotenje izdelkov za carinske namene;  
(f) zakone, druge predpise in upravne odločitve s splošno veljavnostjo v zvezi s pravili o poreklu;  
(g) omejitve ali prepovedi za uvoz, izvoz ali tranzit;  
(h) kazenske določbe za kršitve uvoznih, izvoznih ali tranzitnih formalnosti;  
(i) pritožbene postopke;  
(j) sporazume ali dele sporazumov s kater o koli državo ali državami v zvezi z uvozom, izvozom ali 
tranzitom;  
(k) postopke v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot;  
(l) delovni čas in operativne postopke za carinske urade v pristaniščih in na mejnih prehodih ter  
(m) kontaktne točke za informacije.  
3. Vsaka pogodbeni ca zagotovi, da preteče razumno obdobje med objavo in začetkom 
veljavnosti nove ali spremenjene zakonodaje, postopkov in pristojbin ali drugih dajatev.  
4. Vsaka pogodbenica na internetu da na voljo:  
(a) opis svojih uvoznih, izvoznih in tranzitnih postopkov, vklju čno s pritožbenimi postopki, ki 
obvešča o praktičnih korakih, potrebnih za uvoz in izvoz ter tranzit;  
(b) obrazce in dokumente, potrebne za uvoz na ozemlje zadevne pogodbenice, izvoz z njega ali 
tranzit čez to ozemlje; in  
(c) kontaktne podatke glede informacijskih  točk.  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da so opisi, obrazci, dokumenti in informacije iz točk (a), (b) in (c) 
prvega pododstavka posodobljeni.  
 
80 
 5. Vsaka pogodbenica vzpostavi ali vzdržuje eno ali več informacijskih točk, ki v razumnem času 
odgovorijo na poizvedbe vlad, trgovcev in drugih zainteresiranih strani v zvezi s carinskimi in drugimi 
trgovinskimi zadevami. Pogodbenici ne zahtevata plačila pristojbine za odgovarjanje na poizvedbe.  
Člen CUSTMS.11: Vnaprejšnje odločbe  
1. Vsaka pogodbenica na zahtevo gospodarskih subjektov prek svojih carinskih organov izda 
vnaprejšnje odločbe, v katerih določi obravnavo, ki se prizna za zadevno blago. Take odločbe se 
izdajo v pisni ali elektronski obliki z rokom in vsebujejo vse potrebne informacije v skladu z 
zakonodajo pogodbeni ce izdajateljice.  
2. Vnaprejšnje odločbe veljajo najmanj tri leta od datuma začetka njihove veljavnosti, razen če 
odločba ni več v skladu z zakonodajo ali če se spremenijo dejstva ali okoliščine, ki so bile podlaga za 
prvotno odločbo.  
3. Pogodbenica lahko zavrne  izdajo predhodne odločbe, če je vprašanje iz zahtevka predmet 
upravnega ali sodnega pregleda ali če se zahtevek ne nanaša na nobeno nameravano uporabo 
predhodne odločbe ali nobeno nameravano uporabo carinskega postopka. Če pogodbenica odkloni 
izdajo vnapr ejšnje odločitve, o tem nemudoma obvesti vložnika, pri tem pa navede ustrezna dejstva 
in razloge za svojo odločitev.  
4. Vsaka pogodbenica objavi vsaj:  
(a) zahteve glede vloge za vnaprejšnjo odločitev, vključno z informacijami, ki jih je treba 
zagotoviti, in oblik o; 
(b) rok, v katerem bo izdala vnaprejšnjo odločbo, in  
(c) obdobje, za katerega velja vnaprejšnja odločba.  
5. Kadar pogodbenica prekliče, spremeni, razveljavi ali odpravi vnaprejšnjo odločbo, vložniku 
pošlje pisno obvestilo, v katerem navede ustrezna dejstva in razl oge za svojo odločitev. Pogodbenica 
predhodno odločbo prekliče, spremeni, razveljavi ali odpravi z učinkom za nazaj le, če je odločba 
temeljila na nepopolnih, netočnih, napačnih ali zavajajočih informacijah.  
6. Vnaprejšnja odločba, ki jo izda pogodbenica, je za to pogodbenico zavezujoča v zvezi z 
vložnikom, ki je vložil vlogo. Pogodbenica lahko določi, da je vnaprejšnja odločba zavezujoča za 
vložnika.  
7. Vsaka pogodbenica na pisno zahtevo imetnika zagotovi pregled vnaprejšnje odločbe ali odločitve 
za preklic, spremembo ali razveljavitev vnaprejšnje odločbe.  
8. Vsaka pogodbenica javno objavi informacije o vnaprejšnjih odločbah, pri čemer upošteva potrebo 
po varovanju osebnih podatkov in zaupnih poslovnih informacij.  
9. Vnaprejšnje odločbe se izdajo v zvezi z:  
(a) tarifno uvrstitvijo blaga;  
(b) poreklom blaga in  
(c) katero koli drugo zadev, o kateri se dogovorita pogodbenici.  
 
81 
 Člen CUSTMS.12: Carinski deklaranti  
Carinski predpisi in postopki pogodbenice ne zahtevajo obvezne uporabe carinskih deklarantov ali 
drugih zastopnikov. Vsaka pogodbenica objavi svoje ukrepe v zvezi z uporabo carinskih deklarantov. 
Če in kadar izdaja dovoljenja carinskim deklarantom, vsaka pogodbenica uporablja pregledna, 
nediskriminatorna in sorazmerna pravila.  
Člen CUSTMS.13: Pregledi pred o dpremo  
Pogodbenica ne zahteva obvezne uporabe pregledov pred odpremo, kot so določeni v Sporazumu 
STO o pregledih pred odpremo, ali kakršnih koli drugih dejavnosti pregleda, ki se izvajajo na 
namembnem kraju, ki jih opravljajo zasebne družbe, pred postopko m carinjenja.  
Člen CUSTMS.14: Preizkus in pritožba  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi učinkovite, hitre, nediskriminatorne in lahko dostopne 
postopke, ki zagotavljajo pravico do pritožbe proti upravnim ukrepom, odločbam in sklepom 
carinske uprave ali drugega pristojnega organa, ki vplivajo na uvoz ali izvoz blaga ali blago v tranzitu.  
2. Postopki iz odstavka 1 vključujejo:  
(a) upravno pritožbo, predloženo upravnemu organu, ki je višji ali neodvisen od uradnika ali 
urada, ki je odločitev izdal, ali preizkus, ki ga opr avi tak upravni organ, in  
(b) sodno pritožbo zoper odločitev ali sodni preizkus odločbe.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima pritožnik v primerih, ko odločitev o pritožbi ali preizkusu 
iz točke (a) odstavka 2 ni sprejeta v roku, določenem v njenih zakonih in dr ugih predpisih, ali ni 
sprejeta brez nepotrebnega odlašanja, pravico do nadaljnje upravne ali sodne pritožbe ali preizkusa 
ali katerega koli drugega pravnega sredstva pred sodnim organom v skladu z zakoni in drugimi 
predpisi te pogodbenice.  
4. Pogodbenici zag otovita, da se pritožniku navedejo razlogi za upravno odločbo, da se mu po 
potrebi omogoči postopek pritožbe ali preizkusa.  
Člen CUSTMS.15: Odnosi s poslovno skupnostjo  
1. Vsaka pogodbenica opravlja pravočasna in redna posvetovanja s predstavniki trgovine o 
zakonodajnih predlogih in splošnih postopkih v zvezi z vprašanji o olajševanju carine in trgovine. V ta 
namen vsaka pogodbenica vzdržuje ustrezna posvetovanja med upravami in poslovno skupnostjo.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da bodo njeni carinske ter s car ino povezane zahteve in 
postopki še naprej izpolnjevali potrebe trgovinske skupnosti, upoštevali najboljše prakse in v čim 
manjši meri omejevali trgovino.  
Člen  CUSTMS.16: Začasni uvoz  
1. Za namene tega člena „začasni uvoz“ pomeni carinski postopek, po katerem  se lahko 
določeno blago, vključno s prevoznimi sredstvi, vnese na carinsko območje s pogojno oprostitvijo 
plačila uvoznih dajatev in davkov ter brez uporabe uvoznih prepovedi ali omejitev ekonomske 
narave, pod pogojem, da je blago uvoženo za poseben namen  in je namenjeno ponovnemu izvozu v 
 
82 
 določenem obdobju, ne da bi se spremenilo, razen običajnega zmanjšanja vrednosti zaradi uporabe 
tega blaga.  
2. Vsaka pogodbenica odobri začasni uvoz s popolno pogojno oprostitvijo uvoznih dajatev in 
davkov ter brez uporabe uvoznih omejitev ali prepovedi gospodarskega značaja, kot je določeno v 
njenih zakonih in drugih predpisih, za naslednje vrste blaga:  
(a) blago, ki se razstavlja ali uporablja na razstavah, sejmih, kongresih ali podobnih prireditvah 
(blago, namenjeno za razsta vljanje ali prikaz delovanja na prireditvi; blago, namenjeno za 
uporabo v zvezi s prikazovanjem tujih proizvodov na prireditvi; oprema vključno z opremo za 
prevajanje, avdio - in videosnemanje in filmi učne, znanstvene ali kulturne narave, ki so 
namenjeni z a uporabo na mednarodnih srečanjih, konferencah in kongresih); proizvodi, 
naključno pridobljeni med dogodkom iz začasno uvoženega blaga kot posledica prikaza 
razstavljenih strojev ali aparatov;  
(b) poklicna oprema (oprema za tisk, radio in televizijo, ki jo po trebujejo dopisniki časopisnih hiš, 
radijskih in radiodifuznih hiš ali televizijskih organizacij, gostujoči na ozemlju druge države 
zaradi obveščanja za oddajanje ali snemanje materiala za določene programe; 
kinematografska oprema, ki jo potrebuje oseba, g ostujoča na ozemlju druge države za 
snemanje določenega filma ali filmov; vso drugo poklicno opremo, ki jo za opravljanje poklica 
ali obrti potrebuje oseba, gostujoča na ozemlju druge države za opravljanje določene naloge, 
če se ne uporablja za industrijsk o proizvodnjo ali pakiranje blaga ali (razen v primeru ročnega 
orodja) za izkoriščanje naravnih virov, gradnjo, popravilo ali vzdrževanje zgradb ali za izvajanje 
zemeljskih ali podobnih del; pomožni aparate za zgoraj navedeno opremo in njihov pribor); 
sestavni deli, uvoženi za popravilo poklicne opreme, začasno sprejete;  
(c) blago, uvoženo v zvezi s komercialno operacijo, katerega uvoz sam po sebi pa ne pomeni 
komercialne operacije (pakiranje, ki je uvoženo za ponovni izvoz prazno ali napolnjeno ali 
uvoženo pra zno, da bi bilo za ponovni izvoz napolnjeno; zabojnike, napolnjene z blagom ali ne, 
ter dodatke in opremo za začasno sprejete zabojnike, ki se bodisi uvažajo skupaj z zabojnikom, 
ki se ponovno izvozi ločeno, bodisi z drugim zabojnikom, ali pa se uvozijo lo čeno za ponovni 
izvoz z zabojnikom in sestavnimi deli, namenjenimi za popravilo zabojnikov, ki jim je bil 
odobren začasni uvoz; palete vzorce; oglaševalne filme; drugo blago, uvoženo v zvezi s 
komercialno operacijo;  
(d) blago, uvoženo v zvezi s proizvodnim pos topkom (matrice, bloki, plošče, kalupi, risbe, načrti, 
modeli in drugi podobni proizvodi; instrumenti za merjenje, preverjanje in kontrolni 
instrumenti ter drugi podobni proizvodi; posebna orodja in instrumenti, uvoženi za uporabo 
med proizvodnim procesom) ; nadomestna proizvodna sredstva (instrumenti, aparati in stroji, 
ki jih dobavitelj ali serviser da stranki na uporabo za čas do dobave ali popravila podobnega 
blaga.  
(e) blago, uvoženo izključno za izobraževalne, znanstvene ali kulturne namene (znanstveno 
opremo, pedagoško gradivo, material za razvedrilo pomorščakov in kakršno koli drugo blago, 
uvoženo v povezavi z izobraževalnimi, znanstvenimi ali kulturnimi dejavnostmi); rezervni deli 
za znanstveno opremo in pedagoško gradivo, za katere je bil odobren začasn i uvoz; orodje, 
namenjeno posebej za vzdrževanje, preverjanje, umerjanje ali popravilo takih pripomočkov.  
(f) osebni predmeti (vsi predmeti, novi ali rabljeni, ki jih potnik upravičeno lahko potrebuje za 
svojo uporabo med potovanjem ob upoštevanju vseh okolišč in potovanja, vendar brez blaga, 
uvoženega v tržne namene); blago, uvoženo v športne namene (športni rekviziti in drugi 
 
83 
 predmeti, ki jih potniki uporabljajo za športna tekmovanja, predstavitve ali treninge, ki 
potekajo na ozemlju začasnega uvoza);  
(g) turistič ni reklamni material (blago uvoženo za spodbujanje javnosti k obisku tuje države, zlasti 
za obisk kulturnih, verskih, turističnih, športnih ali poklicnih srečanj ali prireditev, ki tam 
potekajo);  
(h) blago, uvoženo za humanitarne namene (medicinska, kirurška i n laboratorijska oprema ter 
pošiljke za pomoč, kot so vozila in druga prevozna sredstva, odeje, šotori, montažne hiše ali 
drugo blago, ki je nujno potrebno, posredovano kot pomoč tistim, ki so jih prizadele naravne 
nesreče in podobne katastrofe) in  
(i) živali,  uvožene za posebne namene (dresuro, usposabljanje, razplod, podkovanje ali tehtanje, 
veterinarsko zdravljenje, testiranje (na primer z namenom nakupa), sodelovanje na sejmih, 
razstavah, natečajih, tekmovanjih ali predstavitvah, za zabavo (cirkuške živali itd.), turnejo 
(vključno s hišnimi živalmi potnikov), opravljanje nalog (policijski psi ali konji; sledni psi, psi za 
slepe itd.), reševalne operacije, sezonsko selitev ali pašo, opravljanje dela ali prevoza, 
medicinske namene (dostava kačjega strupa itd.) . 
3. Vsaka pogodbenica za začasni uvoz blaga iz odstavka 2 in ne glede na njegovo poreklo 
sprejme zvezek, kot je predpisan za namene ATA in Istanbulske konvencije, ki je bil izdan v drugi 
pogodbenici, potrjen v tej pogodbenici in jamčen s strani združenja, ki  je del mednarodne verige 
jamstev, potrjen s strani pristojnih organov in veljaven na carinskem območju pogodbenice uvoznice.  
Člen CUSTMS 17. Enotno okno  
Vsaka pogodbenica si prizadeva za vzpostavitev enotnega okna, ki trgovcem omogoča, da 
sodelujočim orga nom ali agencijam zahtevane dokumente in/ali podatke za uvoz, izvoz ali tranzit 
blaga predložijo prek enotne vstopne točke.  
Člen CUSTMS 18. Olajšanje ro -ro prometa  
1. Pogodbenici priznavata velik obseg prevozov po morju in zlasti velik obseg ro -ro prometa 
med svojima carinskima območjema ter soglašata, da bosta sodelovali, da bi olajšali tak promet in 
druge alternativne načine prometa.  
2. Pogodbenici priznavata:  
(a) pravico vsake pogodbenice, da v okviru svojih pravnih okvirov sprejme trgovinske formalnosti 
in postopke za olajšanje trgovine v prometu med pogodbenicama in  
(b) pravico pristanišč, pristaniških organov in upravljavcev, da v okviru pravnih redov svojih 
pogodbenic delujejo v skladu s svojimi pravili ter operativnimi in poslovnimi modeli.  
3. V ta namen p ogodbenici:  
(a) sprejmeta ali vodita postopke, ki omogočajo predložitev uvoznih dokumentov in drugih 
zahtevanih informacij, vključno z manifesti, da se njihova obdelava lahko začne pred prihodom 
blaga z namenom pospešitve sprostitve blaga ob prihodu in  
 
84 
 (b) se zavezujeta, da bosta gospodarskim subjektom olajšali uporabo tranzitnega postopka, 
vključno s poenostavitvami tranzitnega postopka, kot je določeno v Konvenciji o skupnem 
tranzitu.  
4. Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali sodelovanje med svojimi z adevnimi carinskimi 
organi na dvostranskih morskih poteh in si izmenjevali informacije o delovanju pristanišč, ki 
upravljajo promet med njima, ter o veljavnih pravilih in postopkih. Objavili bosta informacije o 
veljavnih ukrepih in postopkih, ki so jih uve dla pristanišča za olajšanje takega prometa, ter spodbujali 
njihovo poznavanje s strani upravljavcev.  
Člen  CUSTMS.19: Upravno sodelovanje na področju DDV in medsebojna pomoč pri izterjavi davkov 
in carin  
Pristojni organi pogodbenic medsebojno sodelujejo, d a bi zagotovili skladnost z zakonodajo o DDV in 
izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami v skladu s Protokolom o upravnem sodelovanju in boju 
proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v 
zvezi z  davki in carinami.  
Člen CUSTMS. 20: Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu  
1.  Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu:  
(a) organizira redna posvetovanja in  
(b) v zvezi s pregle dom določb Priloge CUSTMS -1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti]:  
(i) skupaj  potrdi  člane programa, da ugotovi prednosti in slabosti pri izvajanju Priloge 
CUSTMS -1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti] ; in 
(ii) izmenjuje mnenja o podatkih, ki jih je treba izmenjati, in  ravnanju z gospodarskimi 
subjekti.  
2. Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu lahko sprejme 
sklepe ali priporočila:  
(a) o izmenjavi s carino povezanih informacij, vzajemnem priznavanju tehnik za obvladovanje 
tveganja, sta ndardov in kontrol v zvezi s tveganjem, varnostnih carinskih ukrepov, vnaprejšnjih 
davčnih stališčih, skupnih pristopih k carinskemu vrednotenju in drugih vprašanjih, povezanih z 
izvajanjem tega poglavja;  
(b) o ureditvi glede avtomatične izmenjave podatko v iz člena 10 [Avtomatična izmenjava 
informacij] Protokola o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah in o drugih vprašanjih 
v zvezi z izvajanjem navedenega protokola;  
(c) o vseh vprašanjih v zvezi z izvajanjem Priloge CUSTMS -1 [Pooblaščeni gospodarsk i subjekti]; 
ter 
(d) o postopkih posvetovanja iz člena ORIG.26 [Zavrnitev preferencialne tarifne obravnave] o 
kakršnih koli tehničnih ali upravnih zadevah v zvezi z izvajanjem poglavja 2 [Pravila o poreklu] 
tega naslova, vključno z razlagalnimi opombami, k aterih namen je zagotoviti enotno uporabo 
pravil o poreklu.  
 
85 
 Člen  CUSTMS.21: Spremembe  
1.  Partnerski svet lahko spremeni:  
(a) Prilogo CUSTMS -1 [Pooblaščeni gospodarski subjekti], Protokol o vzajemni upravni pomoči v 
carinskih zadevah in seznam blaga iz ods tavka 2 člena CUSTMS.16 [Začasni uvoz]; ter  
(b) Protokol o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost 
ter o medsebojni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki in carinami.  
2.  Specializirani trgovinski odbor z a upravno sodelovanje na področju DDV in izterjave davkov 
in carin lahko spremeni vrednost iz člena 33(4) Protokola o upravnem sodelovanju in boju proti 
goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter o medsebojni pomoči pri izterjavi terjatev.  
NASLOV II: STORITVE IN NALO ŽBE 
Poglavje 1: Splošne določbe  
Člen SERVIN.1.1: Cilj in področje uporabe  
1. Pogodbenici potrjujeta svojo zavezo glede vzpostavitve ugodnega okolja za razvoj trgovine in 
naložb med njima.  
2. Pogodbenici ponovno potrjujeta pravico do zakonskeg a urejanja na svojem ozemlju, da se 
dosežejo legitimni cilji politike, kot so: varovanje javnega zdravja; socialne storitve; javno 
izobraževanje; varnost; okolje, vključno s  podnebnimi spremembami; javna morala; socialno varstvo 
ali varstvo potrošnikov; va rstvo zasebnosti in podatkov ali spodbujanje in varovanje kulturne 
raznolikosti.  
3. Ta naslov se ne uporablja za ukrepe, ki vplivajo na fizične osebe, ki želijo dostop do trga 
delovne sile pogodbenice, ali za ukrepe glede državljanstva, prebivališča ali staln e zaposlitve.  
4. Nobena določba tega naslova pogodbenici ne preprečuje uporabe ukrepov za urejanje 
vstopa ali začasnega bivanja fizičnih oseb na njenem ozemlju, vključno z ukrepi, potrebnimi za 
zavarovanje celovitosti njenih meja in zagotovitev urejenega preh ajanja fizičnih oseb čez njene meje, 
če se taki ukrepi ne uporabljajo tako, da bi izničili ali omejili ugodnosti, ki jih ima druga pogodbenica 
na podlagi tega oddelka.  Samo dejstvo, da se za fizične osebe nekaterih držav zahteva vizum, za 
druge pa ne, ne p omeni, da se izničujejo ali omejujejo ugodnosti po tem naslovu.  
5. Ta naslov se ne uporablja za:  
(a) storitve zračnega prevoza ali povezane storitve v podporo storitvam zračnega prevoza6, razen 
naslednjih:  
                                                            
6  Storitve zračnega prevoza ali povezane storitve v podporo storitvam zračnega prevoza med drugim 
vključujejo naslednje storitve: zračni prevoz; storitve, ki se opravljajo z zrakoplovom, pri čemer glavni 
namen teh storitev ni prevoz blaga ali potnikov , kot so gašenje požarov iz zraka, usposabljanje za 
letenje, ogledi znamenitosti, škropljenje, geodetske meritve, kartiranje, fotografiranje, skoki s padalom, 
vleka jadralnih letal, helikopterske gradbene storitve in helikoptersko spravilo lesa ter druge letalske 
storitve na področju kmetijstva, industrije in nadzora; dajanje zrakoplovov s posadko v najem; in  
obratovanje letališč.  
 
86 
 (i) storitev popravil in vzdrževanja zrakoplovov;  
(ii) storitev računalniškega rezervacijskega sistema;  
(iii) storitev zemeljske oskrbe;  
(iv) naslednjih storitev, ki se opravljajo z zrakoplovom s posadko, ob upoštevanju zakonov 
in drugih predpisov pogodbenic, ki urejajo prihod zrakoplovov na njuno ozemlje, 
odhod z njeg a in opravljanje dejavnosti na njem: gašenje požarov iz zraka; 
usposabljanje za letenje; škropljenje; geodetske meritve; kartiranje; fotografiranje; in 
druge letalske storitve na področju kmetijstva, industrije in nadzora; ter  
(v) prodaje in trženja storitev z račnega prometa;  
(b) avdiovizualne storitve;  
(c) nacionalno pomorsko kabotažo7; in  
(d) prevoz po celinskih plovnih poteh.  
6. Ta naslov se ne uporablja za ukrepe pogodbenic v zvezi z javnim naročilom blaga ali storitev, 
ki jih pogodbenica kupi za vladne namene in ne za nadaljnjo komercialno prodajo ali uporabo pri 
dobavi blaga ali opravljanju storitev za komercialno prodajo, ne glede na to, ali je javno naročilo 
„zajeto javno naročilo“ v smislu člena  PPROC.2 [Vključitev nekaterih določb Sporazuma GPA in zajeta 
javna naro čila].  
7. Razen člena SERVIN.2.6 [Operativne zahteve] se ta naslov ne uporablja za subvencije ali 
nepovratna sredstva, ki jih zagotovita pogodbenici, vključno z vladnimi posojili, jamstvi in 
zavarovanjem.  
Člen SERVIN.1.2: Opredelitve pojmov  
V tem naslovu:  
(a) „dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil“ pomenijo dejavnosti in storitve, 
razen dejavnosti in storitev, ki se ne izvajajo oziroma opravljajo niti na tržni podlagi niti v 
konkurenci z enim ali več gospodarskimi subjekti8; 
                                                            
7  Nacionalna pomorska kabotaža zajema: za Unijo, brez poseganja v obseg dejavnosti, ki se lahko štejejo 
kot kabotaža po ustrezni nacionalni zakonodaji, vključuje prevoz potnikov ali blaga med pristaniščem ali 
točko v državi članici  in drugim pristaniščem ali točko v isti državi članici, vključno z njenim 
epikontinentalnim pasom, kot je določeno v Konvenciji ZN o pomorskem mednarodnem pravu 
(UNCLOS), sklenjeni 10.  decembra  1982 v Montego Bayu, Jamajka, ter promet, ki se začne in konč a v 
istem pristanišču ali točki v državi članici; za združeno kraljestvo vključuje prevoz potnikov ali blaga med 
pristaniščem ali točko v Združenem kraljestvu in drugim pristaniščem ali točko v Združenem kraljestvu, 
vključno z njegovim epikontinentalnim pa som, kot je določeno v Konvenciji ZN o pomorskem 
mednarodnem pravu (UNCLOS), sklenjeni 10.  decembra  1982 v Montego Bayu, Jamajka, ter promet, ki 
se začne in konča v istem pristanišču ali točki v Združenem kraljestvu.  
8  Pojasniti je treba, da izraz „dejavn osti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil“, kadar se uporablja 
v zvezi z ukrepi pogodbenice, ki vplivajo na opravljanje storitev, vključuje „storitve, ki se opravljajo pri 
izvajanju javnih pooblastil“, kot so opredeljene v točki (p) člena SERV IN.1.2 [Opredelitve pojmov].  
 
87 
 (b) „storitve poprav il in vzdrževanja zrakoplovov“ pomenijo dejavnosti, ki se opravljajo na 
zrakoplovu ali njegovem delu, medtem ko je umaknjen iz prometa, in ne vključujejo tako 
imenovanega linijskega vzdrževanja;  
(c) „storitve računalniškega sistema rezervacij“ pomenijo storit ve računalniških sistemov, ki 
vsebujejo podatke o voznih redih letalskih prevoznikov, o razpoložljivih zmogljivostih, o 
vozninah in pravilih o prevozu, na podlagi katerih je mogoče rezervirati ali izdajati vozovnice;  
(d) „zajeto podjetje“ pomeni podjetje na oz emlju pogodbenice, ki ga je v skladu s točko (h) in v 
skladu z veljavno zakonodajo ustanovil vlagatelj druge pogodbenice ter ki obstaja na datum 
začetka veljavnosti tega sporazuma ali pa je bilo ustanovljeno po tem datumu;  
(e) „čezmejno opravljanje storitev“ p omeni opravljanje storitve:  
(i) z ozemlja ene pogodbenice na ozemlje druge pogodbenice; ali  
(ii) na ozemlju ene pogodbenice za potrošnika storitve druge pogodbenice;  
(f) „gospodarska dejavnost“ pomeni kakršno koli dejavnost industrijskega, poslovnega in 
strokovnega zn ačaja ali dejavnosti obrtnikov, vključno z opravljanjem storitev, razen 
dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil;  
(g) „podjetje“ pomeni pravno osebo ali podružnico ali predstavništvo pravne osebe;  
(h) „ustanovitev“ pomeni vzpostavitev ali prid obitev pravne osebe, tudi prek kapitalske udeležbe, 
ali ustanovitev podružnice ali predstavništva na ozemlju pogodbenice z namenom 
vzpostavitve ali ohranjanja trajnih gospodarskih vezi;  
(i) „storitve zemeljske oskrbe“ pomeni opravljanje naslednjih storitev na letališču za plačilo ali po 
pogodbi: zastopanje, upravljanje in nadzor letalskih prevoznikov; oskrba potnikov; sprejem in 
odprema prtljage; oskrba na ploščadi; priprava in dostava hrane;  odprema letalskega tovora in 
pošte; oskrba zrakoplova z gorivom; oskrba in čiščenje zrakoplova; kopenski prevoz; ter 
letalske operacije, upravljanje posadke in načrtovanje letov; storitve zemeljske oskrbe ne 
vključujejo: samooskrbe; varstva; popravil in v zdrževanja zrakoplovov; ali upravljanja oziroma 
obratovanja bistvene, centralizirane letališke infrastrukture, kot so zmogljivosti za 
razledenitev, sistemi za distribucijo goriva, sistemi za sprejem in odpremo prtljage ter stalni 
prometni sistemi znotraj l etališča;  
(j) „vlagatelj pogodbenice“ pomeni fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi ustanoviti, 
ustanavlja ali je ustanovila podjetje v skladu s točko (h) na ozemlju druge pogodbenice;  
(k) „pravna oseba pogodbenice“9 pomeni:  
(i) za Unijo:  
(A) pravno osebo, k i je ustanovljena ali organizirana v skladu s pravom Unije ali 
vsaj ene njenih držav članic in ki na ozemlju Unije opravlja bistvene poslovne 
dejavnosti, ki jih Unija v skladu s svojim uradnim obvestilom STO o Pogodbi o 
                                                            
9  Pojasniti je treba, da se ladjarske družbe iz te točke štejejo za pravne osebe pogodbenice le v zvezi z 
njihovimi dejavnostmi, povezanimi z opravljanjem storitev pomorskega prevoza.  
 
88 
 ustanovitvi Evropske skupnosti (WT/R EG39/1) razume kot enakovredne 
pojmu „dejanske in stalne povezave“ z gospodarstvom države članice iz 
člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU); 
ter  
(B) ladjarske družbe, ki imajo sedež zunaj Unije in jih obvladujejo fizične  osebe 
države članice, katerih plovila so registrirana v državi članici in plujejo pod 
njeno zastavo;  
(ii) za Združeno kraljestvo :  
(A) pravno osebo, ki je ustanovljena ali organizirana v skladu s pravom 
Združenega kraljestva in ki opravlja bistvene poslovne dejavnosti na ozemlju 
Združenega kraljestva; in  
(B) ladjarske družbe, ki imajo sedež zunaj Združenega kraljestva in jih 
obvladujejo fizične osebe Združenega kraljestva, katerih plovila so 
registrirana v Združenem kraljestvu in plujejo pod njegovo zastavo;  
(l) „poslovanje“ v zvezi s podjetjem pomeni vodenje, upravljanje, vzdrževanje, uporabo, uživanje, 
prodajo ali druge oblike razpolaganja s podjetjem;  
(m) „poklicne kvalifikacije“ pomenijo kvalifikacije, potrjene z dokazilom o formalni izobrazbi, 
poklicnimi izkušnjami ali drugim potrdilom o usposobljenosti;  
(n) „prodaja in trženje storitev zračnega prevoza“ pomeni priložnosti za zadevnega letalskega  
prevoznika, da prosto prodaja in trži svoje storitve zračnega prevoza, vključno z vsemi vidiki 
trženja, kot so tržna analiza, oglaševanje in distribucija; te dejavnosti ne vključujejo določanja 
cen storitev zračnega prevoza niti veljavnih pogojev;  
(o) „storit ev“ pomeni vse storitve v vseh sektorjih, razen storitev, ki se opravljajo v okviru 
izvajanja javnih pooblastil;  
(p) „storitev, ki se opravlja pri izvajanju javnih pooblastil“ pomeni kakršno koli storitev, razen 
storitve, ki se opravlja na tržni osnovi ali v konkurenci z enim ali več ponudniki storitev;  
(q) „ponudnik storitve“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki želi opravljati ali opravlja 
storitev;  
(r) „ponudnik storitev pogodbenice“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi 
opravljati ali opravlja storitev.  
Člen SERVIN.1.3: Odrekanje ugodnosti  
1. Pogodbenica lahko odreče ugodnosti iz tega naslova in naslova IV [Pretok kapitala, plačila, 
nakazila in začasni zaščitni ukrepi] tega razdelka vlagatelju ali ponudniku storitev druge pogodbenice 
ali zajetemu podjetju, če pogodbenica, ki odreka ugodnosti, sprejme ali ohrani ukrepe v zvezi z 
ohranjanjem mednarodnega miru in varnosti, vključno z varstvom človekovih pravic, ki:  
(a) prepovedujejo transakcije z navedenim vlagateljem, ponudnikom storitev ali zajetim 
podjetjem, ali  
 
89 
 (b) bi bili kršeni ali bi se jim izogibalo, če bi bile ugodnosti iz tega naslova in naslova IV [Pretok 
kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi] tega razdelka zagotovljene navedenemu 
vlagatelju, ponudniku storitev ali zajet emu podjetju, tudi kadar ukrepi prepovedujejo transakcije s 
fizično ali pravno osebo, ki ima v lasti ali nadzoruje katerega koli od njih.  
2. Pojasniti je treba, da se odstavek 1 uporablja za naslov IV [Pretok kapitala, plačila, nakazila in 
začasni zaščitni uk repi] tega razdelka, kolikor se nanaša na storitve ali naložbe, v zvezi s katerimi je 
pogodbenica odrekla ugodnosti iz tega naslova.  
Člen SERVIN.1.4: Pregled  
1. Pogodbenici z namenom uvedbe morebitnih izboljšav določb tega poglavja in v skladu s 
svojimi zavezami, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, pregledujeta svoj pravni okvir na področju 
trgovine s storitvami in naložb, vključno s tem sporazumom, v skladu s členom FINPROV.3 [Pregled].  
2. Pogodbenici si po potrebi prizadevata za pregled neusklajenih ukr epov in pridržkov iz Priloge 
SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi], Priloge SERVIN -2 [Prihodnji ukrepi] Priloge SERVIN -3 [Poslovni 
obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in 
kratkotrajni poslovni obiskovalci] in Pril oge SERVIN -4 [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni 
strokovnjaki] ter dejavnosti za kratkotrajne poslovne obiskovalce iz Priloge SERVIN -3 [Poslovni 
obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in 
kratkotraj ni poslovni obiskovalci] z namenom sklenitve dogovora glede morebitnih izboljšav v 
njunem skupnem interesu.  
3. Ta člen se ne uporablja za finančne storitve.  
Poglavje 2: Liberalizacija naložb  
Člen SERVIN.2.1: Področje uporabe  
To poglavje se uporablja za uk repe pogodbenice, ki vplivajo na ustanovitev podjetja za opravljanje 
gospodarskih dejavnosti in vodenje takega podjetja s strani:  
(a) vlagateljev druge pogodbenice;  
(b) zajetih podjetij; in  
(c) za namene člena SERVIN.2.6. [Operativne zahteve] katerega koli podjetja na  ozemlju 
pogodbenice, ki sprejme ali ohrani ukrep.  
Člen SERVIN.2.2: Dostop do trga  
Pogodbenica v zvezi z ustanavljanjem podjetja s strani vlagatelja druge pogodbenice ali zajetega 
podjetja ali poslovanjem zajetega podjetja bodisi na osnovi svojega celotneg a ozemlja bodisi na 
osnovi ozemeljske razdelitve ne sme sprejeti ali ohraniti ukrepov, ki:   
(a) uvajajo omejitve glede:   
(i) števila podjetij, ki lahko izvajajo določeno gospodarsko dejavnost, v obliki številčnih 
kvot, monopolov, izključnih pravic ali zahtev p o preverjanju gospodarskih potreb;  
 
90 
 (ii) skupne vrednosti transakcij ali premoženja v obliki številčnih kvot ali zahteve po 
preverjanju gospodarskih potreb;  
(iii) skupnega števila poslov ali skupne količine opravljenih poslov, izražene v določenih 
številč nih enotah v obliki kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb10; 11 
(iv) udeležbe tujega kapitala v smislu omejitve največjega odstotka tujega deleža ali 
skupne vrednosti posamezne ali skupne tuje naložbe; ali  
(v) skupnega števila fizičnih oseb, ki so lahko zaposlene v določenem sektorju ali jih lahko 
zaposluje vlagatelj ter so potrebne za izvajanje gospodarske dejavnosti in so s tem 
neposredno povezane, v obliki številčnih kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih 
potreb; ali  
(b) omejujejo ali zah tevajo posebne vrste pravne osebe ali skupnih podjetij, prek katerih lahko 
vlagatelj druge pogodbenice opravlja gospodarsko dejavnost.   
Člen SERVIN.2.3: Nacionalna obravnava  
1. Vsaka pogodbenica vlagateljem druge pogodbenice in zajetim podjetjem zagotovi 
obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo v podobnih razmerah zagotavlja lastnim 
vlagateljem in podjetjem v zvezi z njihovim ustanavljanjem in poslovanjem na svojem ozemlju.   
2. Obravnava, ki jo pogodbenica zagotovi v skladu z odstavkom 1, pomeni:  
(a) na r egionalni ali lokalni ravni v Združenem kraljestvu obravnavo, ki ni manj ugodna od 
najugodnejše obravnave, ki so je v podobnih okoliščinah na tej regionalni ali lokalni ravni 
deležni vlagatelji iz Združenega kraljestva in njihova podjetja na njegovem ozeml ju; in 
(b) kar zadeva posamezno vlado države članice ali v njej, obravnavo, ki ni manj ugodna od 
najugodnejše obravnave, ki jo je v podobnih okoliščinah navedena vlada zagotovila 
vlagateljem iz navedene države članice in njihovim podjetjem na njenem ozemlju.  
Člen SERVIN.2.4: Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
1. Vsaka pogodbenica vlagateljem druge pogodbenice in zajetim podjetjem zagotovi 
obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo v podobnih razmerah zagotavlja vlagateljem tretje 
države in nj ihovim podjetjem v zvezi z ustanavljanjem na svojem ozemlju.  
2. Vsaka pogodbenica vlagateljem druge pogodbenice in zajetim podjetjem zagotovi 
obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo v podobnih razmerah zagotavlja vlagateljem tretje 
države in njihovim  podjetjem v zvezi s poslovanjem na svojem ozemlju.  
3. Odstavka 1 in 2 se ne razlagata tako, da pogodbenico obvezujeta, da na vlagatelje druge 
pogodbenice ali na zajeta podjetja razširi ugodnosti obravnave, ki izhaja iz:  
                                                            
10  Točke (a)(i) do (iii) člena SERVIN.2.2  [Dostop do trga] ne zajemajo ukrepov, sprejetih z namenom 
omejitve proizvodnje kmetijskega ali ribiškega proizvoda.   
11  Točka (a)(iii) člena SERVIN.2.2 [Dostop do trga] ne zajema ukrepov pogodbenice, ki omejujejo vnose za 
opravljanje storitev.  
 
91 
 (a) katerega koli mednarodnega sporazuma o izogibanju dvojnemu obdavčevanju ali drugega 
mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki se v celoti ali večinoma nanaša na obdavčevanje; 
ali  
(b) ukrepov za priznavanje, vključno s priznavanjem standardov ali meril za izdajo dovoljenj, 
pooblastil ali potrdil fi zični osebi ali podjetju za opravljanje gospodarske dejavnosti ali 
priznavanjem previdnostnih ukrepov iz odstavka 3 Priloge o finančnih storitvah k GATS.  
4. Pojasniti je treba, da „obravnava“ iz odstavkov 1 in 2 ne vključuje postopkov za reševanje 
sporov med vlagatelji in državo, določenih v drugih mednarodnih sporazumih.  
5. Pojasniti je treba, da obstoj materialnih določb v drugih mednarodnih sporazumih, ki jih 
pogodbenica sklene s tretjo državo, ali zgolj formalni prenos teh določb v nacionalno pravo, kolikor 
je to potrebno za njihovo vključitev v notranji pravni red, sam po sebi ne pomeni „obravnave“ iz 
odstavkov 1 in 2. Ukrepi pogodbenice na podlagi navedenih določb lahko pomenijo tako obravnavo 
in tako povzročijo kršitev tega člena.   
Člen SERVIN.2.5: Višji vo dstveni položaji in upravni odbori  
Pogodbenica ne sme zahtevati, da zajeto podjetje za izvršne direktorje, direktorje ali člane upravnih 
odborov imenuje posameznike z določenim državljanstvom.   
Člen SERVIN.2.6: Operativne zahteve  
1. Pogodbenica ne sme uvesti ali uveljavljati nobene zahteve ali izvrševati nobene zaveze ali 
obveze v povezavi z ustanavljanjem ali poslovanjem katerega koli podjetja na svojem ozemlju:  
(a) za izvoz določene stopnje ali deleža blaga ali storitev;  
(b) za doseganje določene stopnje ali deleža domače vsebine;  
(c) za nakup, uporabo ali dajanje prednosti blagu, ki se proizvaja na njenem ozemlju, ali storitvam, 
ki se tam opravljajo, ali nakup blaga ali storitev pri fizičnih ali pravnih osebah ali drugih 
subjektih na njenem ozemlju;  
(d) za kakršno koli pove zavo obsega ali vrednosti uvoza z obsegom ali vrednostjo izvoza ali 
zneskom prilivov tujih valut, povezanih s takim podjetjem;  
(e) za omejitev prodaje blaga ali storitev na njenem ozemlju, ki se ustvari ali opravi s takim 
podjetjem, tako da se taka prodaja kakor koli poveže z obsegom ali vrednostjo njenega izvoza 
ali zneskom prilivov tujih valut;  
(f) za prenos tehnologije, proizvodnega postopka ali drugega lastniškega znanja na fizično ali 
pravno podjetje ali drug subjekt na svojem ozemlju12; 
(g) za dobavo blaga, ki se proizvaja, ali storitve, ki jo opravlja podjetje, izključno z ozemlja 
pogodbenice na določen regionalni ali svetovni trg;  
                                                            
12  Pojasniti je treba, da točka (f) člena SERVIN.2.6(1) [Operativne zahteve] ne posega v določbe člena 
DIGIT.12 [Prenos izvorne kode ali dostop do nje].  
 
92 
 (h) za umestitev sedeža za posamezno regijo sveta, ki je širša od ozemlja pogodbenice ali 
svetovnega trga, na njenem ozemlju;  
(i) za zaposl itev določenega števila ali deleža fizičnih oseb iz te pogodbenice;  
(j) za doseganje določene stopnje ali vrednosti raziskav in razvoja na njenem ozemlju;  
(k) za omejitev izvoza ali prodaje za izvoz; ali  
(l) v zvezi s katero koli licenčno pogodbo, ki obstaja v času uvedbe ali uveljavljanja zahteve ali 
izvrševanja katere koli zaveze ali obveze, ali v zvezi s katero koli prihodnjo licenčno pogodbo, 
ki jo prostovoljno skleneta podjetje in fizična ali pravna oseba ali kateri koli drug subjekt na 
ozemlju zadevne pogodbeni ce, če se zahteva uvede ali uveljavlja ali se zaveza ali obveza 
izvršujeta prek izvensodnih javnih pooblastil pogodbenice na način, ki pomeni neposredno 
poseganje v to licenčno pogodbo, za določitev:  
(i) stopnje ali zneska licenčnine pod določeno ravnjo; a li 
(ii) danega trajanja veljavnosti licenčne pogodbe.  
Ta točka se ne uporablja, kadar se licenčna pogodba sklene med podjetjem in pogodbenico. 
V tej točki „licenčna pogodba“ pomeni katero koli pogodbo o licenciranju tehnologije, 
proizvodnem postopku ali dr ugem lastniškem znanju.  
2. Pogodbenica ne sme pogojevati uveljavljanja ali nepretrganega uveljavljanja prednosti v 
povezavi z ustanavljanjem ali poslovanjem katerega koli podjetja na svojem ozemlju, z 
izpolnjevanjem katere koli izmed naslednjih zahtev:  
(a) dose ganje določene stopnje ali deleža domače vsebine;  
(b) nakup, uporaba ali dajanje prednosti blagu, ki se proizvaja na njenem ozemlju, ali storitvam, ki 
se tam opravljajo, ali nakup blaga ali storitev pri fizičnih osebah ali podjetjih na njenem 
ozemlju;  
(c) kakršn o koli povezovanje obsega ali vrednosti uvoza z obsegom ali vrednostjo izvoza ali 
zneskom prilivov tujih valut, povezanih s takim podjetjem;  
(d) omejevanje prodaje blaga ali storitev na njenem ozemlju, ki se ustvari ali zagotovi s takim 
podjetjem, tako da se taka prodaja kakor koli poveže z obsegom ali vrednostjo njenega izvoza 
ali zneskom prilivov tujih valut; ali  
(e) omejevanje izvoza ali prodaje za izvoz.  
3. Odstavek 2 se ne razlaga tako, da pogodbenici preprečuje, da bi kot pogoj za uveljavljanje ali 
nepretrgan o uveljavljanje prednosti v zvezi z ustanavljanjem ali poslovanjem katerega koli podjetja 
na njenem ozemlju določila skladnost z zahtevo glede sedeža proizvodnje, opravljanja storitve, 
usposabljanja ali zaposlovanja delavcev, gradnje ali razširitve določen ih objektov ali izvajanja raziskav 
in razvoja na njenem ozemlju.  
4. Točki (f) in (l) odstavka 1 se ne uporabljata, kadar:  
 
93 
 (a) zahtevo uvede ali uveljavlja oziroma zavezo ali obvezo izvršuje sodišče, upravno sodišče ali 
organ, pristojen za konkurenco, v skladu s konkurenčnim pravom pogodbenice, da se prepreči 
ali odpravi omejevanje ali izkrivljanje konkurence; ali  
(b) pogodbenica odobri uporabo pravice intelektualne lastnine v skladu s členom  31 ali 31a 
Sporazuma TRIPS oziroma sprejme ali ohrani ukrepe, ki nalagajo ra zkritje podatkov ali 
zaščitenih informacij, ki spadajo na področje uporabe odstavka  3 člena  39 Sporazuma TRIPS in 
so skladni s tem odstavkom.  
5. Točke (a) do (c) odstavka 1 ter točki (a) in (b) odstavka 2 se ne uporabljajo za zahteve glede 
kvalifikacij za blago ali storitve v zvezi s sodelovanjem v programih spodbujanja izvoza in tujih 
pomoči.  
6.  Pojasniti je treba, da ta člen pristojnim organom pogodbenice ne preprečuje izvrševanja 
kakršnih koli zavez ali obvez, sprejetih med osebami, ki niso pogodbenice,  ki jih ta pogodbenica ni 
neposredno ali posredno naložila ali zahtevala.  
7.  Pojasniti je treba, da se točki (a) in (b) odstavka 2 ne uporabljata za zahteve, ki jih je naložila 
pogodbenica uvoznica, v zvezi z vsebino blaga, ki je potrebna za upravičenost do preferencialnih tarif 
ali preferencialnih kvot.  
8.  Točka (l) odstavka 1 se ne uporablja, če zahtevo uvede ali uveljavlja oziroma zavezo ali 
obvezo izvršuje sodišče kot pravično nadomestilo v skladu z zakoni pogodbenice o avtorskih 
pravicah.  
9.  Pogodbe nica ne naloži ali izvrši nobenega ukrepa, ki ni skladen z njenimi obveznostmi iz 
Sporazuma o naložbenih ukrepih v zvezi s trgovino (TRIMs), tudi če je ta pogodbenica tak ukrep 
navedla v PRILOGI SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi] ali PRILOGI SERVIN -2 [Prihodnji u krepi].  
10.  Pojasniti je treba, da se ta člen ne razlaga tako, da se od pogodbenice zahteva, da dovoli 
čezmejno opravljanje določene storitve, kadar ta pogodbenica sprejme ali ohrani omejitve ali 
prepovedi za tako opravljanje storitev, ki so skladne s pri držki, pogoji ali kvalifikacijami, določenimi v 
zvezi s sektorjem, podsektorjem ali dejavnostjo iz PRILOGE SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi] ali PRILOGE 
SERVIN -2 [Prihodnji ukrepi].  
11.  Pogoj za uveljavljanje ali nepretrgano uveljavljanje prednosti iz odstavka 2 ne pomeni 
zahteve ali zaveze ali obveze za namene odstavka 1.  
Člen SERVIN.2.7: Neskladni ukrepi in izjeme  
1. Členi SERVIN.2.2 [Dostop do trga], SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVIN.2.4 
[Obravnava po načelu največjih ugodnosti], SERVIN.2.5 [Višji vodstv eni položaji in upravni odbori] in 
SERVIN.2.6 [Operativne zahteve] se ne uporabljajo za:  
(a) noben obstoječ neskladen ukrep pogodbenice na:  
(i) za Unijo:  
(A) ravni Unije, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN.1 [Obstoječi 
ukrepi];  
 
94 
 (B) centralni r avni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge 
SERVIN.1 [Obstoječi ukrepi];  
(C) regionalni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge 
SERVIN.1 [Obstoječi ukrepi]; ali  
(D) lokalne ravni države, z izjemo lokalne rav ni države iz točke (C); in  
(ii) za Združeno kraljestvo:  
(A) centralni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge 
SERVIN.1 [Obstoječi ukrepi];  
(B) [regionalni ravni], kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz 
Priloge SERV IN.1 [Obstoječi ukrepi];  
ali  
(C) lokalne ravni države;  
(b) nadaljevanje ali hitro obnovitev katerega koli neskladnega ukrepa iz točke (a); ali   
(c) spremembo katerega koli neskladnega ukrepa iz točk (a) in (b) tega odstavka, če to ne 
zmanjšuje skladnosti ukrepa,  kakršen je obstajal tik pred spremembo, s členi SERVIN.2.2 
[Dostop do trga], SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu 
največje ugodnosti], SERVIN.2.5 [Višji vodstveni položaji in upravni odbori] ali SERVIN.2.6 
[Operativne zahteve ]. 
2. Členi SERVIN.2.2 [Dostop do trga], SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVIN.2.4 
[Obravnava po načelu največjih ugodnosti], SERVIN.2.5 [Višji vodstveni položaji in upravni odbori] in 
SERVIN.2.6 [Operativne zahteve] se ne uporabljajo za ukrep pogodbenice , ki je skladen s pridržki, 
pogoji ali kvalifikacijami, določenimi v zvezi s sektorjem, podsektorjem ali dejavnostjo iz Priloge 
SERVIN.2 [Prihodnji ukrepi].  
3. Člena SERVIN 2.3 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu največjih 
ugodnosti] se ne uporabljata za noben ukrep, ki pomeni izjemo ali odstopanje od člena 3 ali 4 
Sporazuma TRIPS, kakor je podrobno določeno v členih 3 do 5 navedenega sporazuma.  
4. Pojasniti je treba, da se člena SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.2.4 [Obravnava 
po načelu največjih ugodnosti] ne razlagata tako, da pogodbenici preprečujeta predpisovanje zahtev 
po informacijah, tudi za statistične namene, v zvezi z ustanavljanjem ali poslovanjem vlagateljev 
druge pogodbenice ali zajetih podjetij, če to pogodbenici ne o mogoča izogibanja obveznostim iz 
navedenih členov.  
Poglavje 3: Čezmejna trgovina s storitvami  
Člen SERVIN.3.1: Področje uporabe  
To poglavje se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na čezmejno trgovino s storitvami, ki jo 
opravlja ponudnik storitev druge pogodbenice.  
 
95 
 Člen SERVIN.3.2: Dostop do trga  
Pogodbenica ne sprejme ali ohrani ukrepov, ki bodisi na osnovi celotnega ozemlja bodisi na osnovi 
ozemeljske razdelitve:  
(a) uvajajo omejitve glede:  
(i) števila ponudnikov storitev, ki lahko opravljajo določen o storitev, v obliki številčnih 
kvot, monopolov, izključnih ponudnikov storitev ali zahteve po preverjanju 
gospodarskih potreb;  
(ii) skupne vrednosti storitvenih transakcij ali premoženja v obliki številčnih kvot ali 
zahteve po preverjanju gospodarskih po treb; ali  
(iii) skupnega števila storitev ali skupne količine opravljenih storitev, izražene v določenih 
številčnih enotah v obliki kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb13; ali 
(b) omejujejo ali zahtevajo posebne vrste pravnih subjektov ali sk upnih podjetij, prek katerih 
lahko ponudnik storitev opravlja storitev.  
Člen SERVIN.3.3: Lokalna prisotnost  
Pogodbenica od ponudnika storitve iz druge pogodbenice kot pogoj za čezmejno zagotavljanje 
storitev ne zahteva, da ustanovi ali ohrani podjetje ali da je rezident na njenem ozemlju.  
Člen SERVIN.3.4:  Nacionalna obravnava  
1. Vsaka pogodbenica storitvam in ponudnikom storitev druge pogodbenice zagotovi 
obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo v podobnih okoliščinah zagotavlja svojim ponudnikom 
storitev in storitvam.  
2. Pogodbenica lahko izpolni zahtevo iz odstavka 1, tako da storitve in ponudnike storitev 
druge pogodbenice obravnava bodisi formalno enako bodisi formalno drugače kot obravnava lastne 
storitve in ponudnike storitev.  
3. Formalno enaka ali formalno  drugačna obravnava se šteje za manj ugodno, če spremeni 
konkurenčne pogoje v korist storitev ali ponudnikov storitev pogodbenice v primerjavi s storitvami 
ali ponudniki storitev druge pogodbenice.  
4. Nič v tem členu se ne razlaga kot zahteva, da katera koli pogodbenica zagotovi nadomestilo 
za naravno podrejen konkurenčni položaj zaradi tujega izvora zadevnih storitev ali ponudnikov 
storitev.  
Člen SERVIN .3.5: Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
1. Vsaka pogodbenica storitvam in ponudnikom storitev druge pogodbenice zagotovi 
obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavlja podobnim storitvam in ponudnikom storitev 
tretje države.  
                                                            
13  Točka (a)(iii) člena SERVIN.3.2 [Dostop do trga] ne zajema ukrepov pogodbenice, ki omejujejo vnose za 
opravljanje storitev.  
 
96 
 2. Odstavek 1 se ne razlaga tako, da pogodbenico obvezuje k temu, da na storitve in ponudnike 
storitev druge pogodbenic e razširi ugodnosti kakršne koli obravnave, ki izhaja iz:  
(a) katerega koli mednarodnega sporazuma o izogibanju dvojnemu obdavčevanju ali drugega 
mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki se v celoti ali večinoma nanaša na obdavčevanje; 
ali 
(b) ukrepov za priznavanj e, vključno s priznavanjem standardov ali meril za izdajo dovoljenj, 
pooblastil ali potrdil fizični osebi ali podjetju za opravljanje gospodarske dejavnosti ali 
priznavanjem previdnostnih ukrepov iz odstavka 3 Priloge o finančnih storitvah k GATS.  
3. Pojasnit i je treba, da obstoj materialnih določb v drugih mednarodnih sporazumih, ki jih 
pogodbenica sklene s tretjo državo, ali zgolj formalni prenos teh določb v nacionalno pravo, kolikor 
je to potrebno za njihovo vključitev v notranji pravni red, sam po sebi ne  pomeni „obravnave“ iz 
odstavka 1. Ukrepi pogodbenice na podlagi navedenih določb lahko pomenijo tako obravnavo in 
tako povzročijo kršitev tega člena.  
Člen SERVIN.3.6: Neskladni ukrepi  
1. Členi SERVIN.3.2 [Dostop do trga], SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost], SER VIN.3.4 [Nacionalna 
obravnava] in SERVIN.3.5 [Obravnava po načelu največjih ugodnosti] se ne uporabljajo za:  
(a) noben obstoječ neskladen ukrep pogodbenice na:  
(i) za Unijo:  
(A) ravni Unije, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN -1 [Obstoječi 
ukre pi];  
(B) centralni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge 
SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi];  
(C) regionalni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge 
SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi]; ali  
(D) lokalne ravni države,  z izjemo lokalne ravni države iz točke (C); in  
(ii) za Združeno kraljestvo:  
(A) centralni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge 
SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi];  
(B) regionalni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge 
SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi]; ali  
(C) lokalne ravni države;  
(b) nadaljevanje ali hitro obnovitev katerega koli neskladnega ukrepa iz točke (a); ali  
(c) spremembo katerega koli neskladnega ukrepa iz točk (a) in (b) tega odstavka, kolikor to ne 
zmanjšuje skladnosti ukrepa, kakršen je obstajal tik pred spremembo, s členi SERVIN.3.2 
 
97 
 [Dostop do trga], SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost], SERVIN.3.4 [Nacionalna obr avnava] in 
SERVIN.3.5 [Obravnava po načelu največje ugodnosti].  
2. Členi SERVIN.3.2 [Dostop do trga], SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost], SERVIN.3.4 [Nacionalna 
obravnava] in SERVIN.3.5 [Obravnava po načelu največjih ugodnosti] se ne uporabljajo za 
ukrep pogodbe nice, ki je skladen s pridržki, pogoji ali kvalifikacijami, določenimi v zvezi s 
sektorjem, podsektorjem ali dejavnostjo iz Priloge SERVIN -2 [Prihodnji ukrepi] k temu naslovu.  
Poglavje 4: Vstop in začasno bivanje fizičnih oseb iz poslovnih razlogov  
Člen SE RVIN.4.1: Področje uporabe in opredelitev pojmov  
1. To poglavje se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na opravljanje gospodarskih 
dejavnosti z vstopom fizičnih oseb druge pogodbenice na njeno ozemlje in njihovim začasnim 
bivanjem na njem, ki so pos lovni obiskovalci za namene ustanovitve poslovne enote, ponudniki 
pogodbenih storitev, neodvisni strokovnjaki, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkotrajni 
poslovni obiskovalci.  
2. Če v okviru tega poglavja niso sprejete zaveze, se še naprej uporabljaj o vse zahteve iz prava 
pogodbenice glede vstopa in začasnega bivanja fizičnih oseb, vključno z zakoni in drugimi predpisi 
glede trajanja bivanja.  
3. Ne glede na določbe tega poglavja se vse zahteve iz prava pogodbenice v zvezi z delom in 
ukrepi s področja soc ialne varnosti še naprej uporabljajo, vključno z zakoni in drugimi predpisi glede 
minimalne plače in kolektivnih pogodb o plačah.  
4. Zaveze v zvezi z vstopom in začasnim bivanjem fizičnih oseb za poslovne namene ne veljajo v 
primerih, kadar je namen ali učine k vstopa in začasnega bivanja posegati v izid kakršnih koli sporov 
glede dela ali upravljanja ali pogajanj ali kako drugače vplivati nanje oziroma posegati v zaposlitev 
katere koli fizične osebe, ki je udeležena v tem sporu, ali vplivati nanjo.  
5. V tem pogl avju:  
(a) „poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote“ pomenijo fizične osebe na 
vodilnih položajih v pravni osebi pogodbenice, ki:  
(i) so odgovorne za ustanovitev podjetja take pravne osebe na ozemlju druge 
pogodbenice;  
(ii) ne ponujajo al i opravljajo storitev ali drugih gospodarskih dejavnosti, razen tistih, ki so 
potrebne za namene ustanovitve navedenega podjetja, poleg tega  
(iii) ne prejemajo plačila od vira, ki se nahaja v drugi pogodbenici;  
(b) „ponudniki pogodbenih storitev“ pomenijo fi zične osebe, zaposlene pri pravni osebi 
pogodbenice (razen prek agencije za zaposlovanje in zagotavljanje dela), ki nima sedeža na 
ozemlju druge pogodbenice in je sklenila pogodbo v dobri veri, ki ne presega 12 mesecev, za 
opravljanje storitev za končnega potrošnika v drugi pogodbenici, ki zahteva začasno prisotnost 
njenih zaposlenih, ki:  
(i) so ponujali enake vrste storitev kot zaposleni pravne osebe za obdobje najmanj enega 
leta neposredno pred datumom, ko so vložili prošnjo za vstop in začasno bivanje;  
 
98 
 (ii) imajo na ta datum vsaj tri leta delovnih izkušenj, pridobljenih po polnoletnosti, v 
sektorju dejavnosti, ki je predmet pogodbe, univerzitetno diplomo ali kvalifikacijo, iz 
katere je razvidno enakovredno znanje in poklicne kvalifikacije, ki se po zakon u 
zahtevajo za opravljanje navedene dejavnosti v drugi pogodbenici14; ter  
(iii) ne prejemajo plačila od vira, ki se nahaja v drugi pogodbenici;  
(c) „neodvisni strokovnjaki“ pomenijo fizične osebe, ki opravljajo storitev in so registrirane kot 
samozaposlene os ebe na ozemlju pogodbenice ter ki:  
(i) nimajo sedeža na ozemlju druge pogodbenice;  
(ii) so sklenile pogodbo v dobri veri (razen prek agencije za zaposlovanje in zagotavljanje 
dela) za obdobje, ki ne presega 12 mesecev, za opravljanje storitev za končnega 
potrošnika v drugi pogodbenici, pri čemer je potrebna njihova začasna prisotnost; in  
(iii) imajo na dan vložitve vloge za vstop in začasno bivanje vsaj šest let delovnih izkušenj v 
zadevni dejavnosti, univerzitetno diplomo ali kvalifikacijo, iz katere je razvidno 
enakovredno znanje in poklicne kvalifikacije, ki se po zakonu zahtevajo za opravljanje 
te dejavnosti v drugi pogodbenici15;  
(d) „osebe, premeščene znotraj podjetja“ pomenijo fizične osebe, ki:  
(i) so bile zaposlene pri pravni osebi pogodbenice ali so bile njeni partnerji v obdobju 
neposredno pred datumom premestitve znotraj podjetja, najmanj eno leto v primeru 
direktorjev in strokovnjakov ter najmanj šest mesecev v primeru uslužbencev 
pripravnikov;  
(ii) v času vložitve vloge prebivajo zunaj ozemlja druge pogodbenice;  
(iii) so začasno premeščene v podjetje pravne osebe na ozemlju druge pogodbenice, ki je 
član iste skupine kot pravna oseba izvora, vključno z njenim predstavništvom, 
hčerinsko družbo, podružnico ali matično družbo16; poleg tega  
(iv) spadajo v eno od naslednjih kategorij:  
(A) direktorji17;  
(B) strokovnjaki; ali  
                                                            
14  Če diploma ali kvalifikacija ni bila pridobljena v pogodbenici, v kateri se storitev opravlja, lahko 
navedena pogodbenica oceni, ali je ta enakovredna univerzitetni diplomi, ki se zahteva na njenem 
ozemlju.   
15  Če diploma ali kvali fikacija ni bila pridobljena v pogodbenici, v kateri se storitev opravlja, lahko 
navedena pogodbenica oceni, ali je ta enakovredna univerzitetni diplomi, ki se zahteva na njenem 
ozemlju.  
16  Od direktorjev in strokovnjakov se lahko zahteva, da dokažejo, da imajo poklicne kvalifikacije in 
izkušnje, ki jih potrebuje pravna oseba, v katero se premestijo.  
17  Pojasniti je treba, da čeprav direktorji ne opravljajo neposredno nalog v zvezi z dejanskim opravljanjem 
storitev, jim to med izvajanjem njihovih dolžnosti ne preprečuje opravljanja nalog, ki so potrebne za 
opravljanje storitev.  
 
99 
 (C) uslužbenci pripravniki;  
(e) „direktor“ pomeni fizično  osebo na vodstvenem položaju, katere glavna naloga je upravljanje 
podjetja v drugi pogodbenici, v splošnem pa jih nadzorujejo ali usmerjajo upravni odbor ali 
delničarji podjetja ali drug enakovreden organ, kar zajema vsaj naslednje naloge:  
(i) vodenje pod jetja ali njegovega oddelka ali pododdelka;  
(ii) nadziranje in usmerjanje drugih nadzornih, poslovodnih ali strokovnih delavcev; in  
(iii) pooblastilo, da priporočijo zaposlitev, odpustitev ali druge kadrovske ukrepe;  
(f) „strokovnjak“ pomeni osebo, ki ima pose bno znanje, ki je bistveno za delovna področja, 
tehnike ali upravljanje podjetja; pri presoji tega znanja se poleg znanja, značilnega za 
posamezno podjetje, upošteva tudi, ali ima oseba visoke kvalifikacije, vključno z ustreznimi 
delovnimi izkušnjami z vrs to dela ali dejavnosti, ki zahteva specifično tehnično znanje, med 
drugim z morebitnim članstvom v strokovnih združenjih; ter  
(g) „uslužbenec pripravnik“ pomeni fizično osebo z univerzitetno izobrazbo, ki se začasno 
premesti zaradi poklicnega razvoja ali uspos abljanja v poslovnih veščinah ali metodah in ki je 
med premestitvijo plačana18. 
6. Pogodba za opravljanje storitev iz točk (b) in (c) odstavka 5 izpolnjuje zahteve prava 
pogodbenice, v kateri se pogodba izvaja.  
Člen SERVIN.4.2: Osebe, premeščene znotraj podje tja, in poslovni obiskovalci, pristojni za 
ustanovitev poslovne enote  
1. Ob upoštevanju ustreznih pogojev in kvalifikacij iz Priloge SERVIN -3 [Poslovni obiskovalci, 
pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkotrajni p oslovni 
obiskovalci]:  
(a) vsaka pogodbenica dovoli:  
(i) vstop in začasno bivanje osebam, premeščenim znotraj podjetja;  
(ii) vstop in začasno bivanje poslovnim obiskovalcem za namene ustanovitve poslovne 
enote brez delovnega dovoljenja ali drugega postopka p redhodne odobritve s 
podobnim namenom; ter  
(iii) zaposlitev oseb, premeščenih znotraj podjetja, iz druge pogodbenice na njenem 
ozemlju;  
(b) pogodbenica ne ohrani ali sprejme omejitev v obliki številčnih kvot ali preverjanja 
gospodarskih potreb glede skupnega  števila fizičnih oseb, ki jim je v določenem sektorju 
dovoljen vstop kot poslovnim obiskovalcem, pristojnim za ustanovitev poslovne enote, ali ki 
                                                            
18  Od podjetja prejemnika se lahko zaradi predhodne odobritve zahteva, da predloži program 
usposabljanja, ki obsega čas bivanja, s čimer dokaže, da je namen bivanja usposabljanje. Za AT, CZ, DE, 
FR, ES, HU in LT mora biti usposabljanje povezano s pridobljeno univerzitetno diplomo.  
 
100 
 jih lahko vlagatelj druge pogodbenice zaposli kot osebe, premeščene znotraj podjetja, bodisi 
na osnovi ozemel jske razdelitve bodisi na osnovi njenega celotnega ozemlja; ter  
(c) vsaka pogodbenica osebam, premeščenim znotraj podjetja, in poslovnim obiskovalcem za 
namene ustanovitve poslovne enote iz druge pogodbenice med njihovim začasnim bivanjem 
na njenem ozemlju zagotavlja obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo v podob nih 
okoliščinah zagotavlja lastnim fizičnim osebam.  
2. Dovoljeno trajanje bivanja je največ tri leta za direktorje in strokovnjake, do enega leta za 
uslužbence pripravnike in do 90 dni v katerem koli šestmesečnem obdobju za poslovne obiskovalce 
za namene ust anovitve poslovne enote.  
Člen SERVIN.4.3: Kratkotrajni poslovni obiskovalci  
1. Ob upoštevanju ustreznih pogojev in kvalifikacij iz Priloge SERVIN -3 [Poslovni obiskovalci, 
pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkor očni poslovni 
obiskovalci], vsaka pogodbenica dovoli kratkotrajnim poslovnim obiskovalcem iz druge pogodbenice 
vstop in začasno bivanje za namene opravljanja dejavnosti iz Priloge SERVIN -3 [Poslovni obiskovalci, 
pristojni za ustanovitev poslovne enote, ose be, premeščene znotraj podjetja, in kratkoročni poslovni 
obiskovalci], ob upoštevanju naslednjih pogojev:  
(a) kratkotrajni poslovni obiskovalci ne prodajajo svojega blaga širši javnosti ali opravljajo storitev 
zanjo;  
(b) kratkotrajni poslovni obiskovalci v svoje m imenu ne prejemajo plačila iz pogodbenice, v kateri 
začasno bivajo; ter  
(c) kratkotrajni poslovni obiskovalci ne opravljajo storitev v okviru pogodbe, sklenjene med 
pravno osebo, ki nima poslovne enote na ozemlju pogodbenice, v kateri začasno bivajo, in 
potrošnikom na tem ozemlju, razen kot je določeno v Prilogi SERVIN -3 [Poslovni obiskovalci, 
pristojni za ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkoročni 
poslovni obiskovalci].  
2. Razen če je v Prilogi SERVIN -3 [Poslovni obiskovalc i, pristojni za ustanovitev poslovne enote, 
osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkoročni poslovni obiskovalci] navedeno drugače, 
pogodbenica dovoli vstop kratkotrajnim poslovnim obiskovalcem brez zahteve po delovnem 
dovoljenju, preverjanju gospodarsk ih potreb ali drugih postopkih predhodne odobritve s podobnim 
namenom.  
3. Če kratkotrajni poslovni obiskovalci pogodbenice opravljajo storitve potrošniku na ozemlju 
pogodbenice, v kateri začasno bivajo, v skladu s Prilogo SERVIN -3 [Poslovni obiskovalci, prist ojni za 
ustanovitev poslovne enote, osebe, premeščene znotraj podjetja, in kratkoročni poslovni 
obiskovalci], jim ta pogodbenica v zvezi z opravljanjem navedene storitve zagotovi obravnavo, ki ni 
manj ugodna od obravnave, ki jo v podobnih okoliščinah zagot avlja svojim ponudnikom storitev.  
4. Dovoljeno trajanje bivanja je največ 90 dni v katerem koli šestmesečnem obdobju.  
Člen SERVIN.4.4: Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki  
1. V sektorjih, podsektorjih in dejavnostih iz PRILOGE SERVIN -4 [Ponud niki pogodbenih storitev 
in neodvisni strokovnjaki] ter ob upoštevanju ustreznih pogojev in kvalifikacij, ki so v njej navedeni:  
 
101 
 (a) pogodbenica ponudnikom pogodbenih storitev in neodvisnim strokovnjakom dovoli vstop in 
začasno bivanje na svojem ozemlju;  
(b) pogo dbenica ne sprejme ali ohrani omejitev skupnega števila ponudnikov pogodbenih storitev 
in neodvisnih strokovnjakov iz druge pogodbenice, ki se jim dovolita vstop in začasno bivanje, 
v obliki številčnih kvot ali zahteve po preverjanju gospodarskih potreb; t er  
(c) vsaka pogodbenica ponudnikom pogodbenih storitev in neodvisnim strokovnjakom iz druge 
pogodbenice v zvezi z opravljanjem storitev na njenem ozemlju zagotovi obravnavo, ki ni manj 
ugodna od tiste, ki jo v podobnih okoliščinah zagotavlja svojim ponudniko m storitev.  
2. Dostop, odobren v skladu s tem členom, zadeva samo storitev, ki je predmet pogodbe, in ne 
daje pravice do uporabe strokovnega naziva pogodbenice, v kateri se opravlja storitev.  
3. Število oseb, ki jih zajema pogodba o izvajanju storitev, ne sme biti večje, kot je nujno za 
izpolnjevanje pogodbe, kot se lahko zahteva po pravu pogodbenice, v kateri se storitev opravlja.  
4. Dovoljeno trajanje bivanja je skupno 12 mesecev ali enako času trajanja pogodbe, pri čemer 
se upošteva krajše obdobje.  
Člen SERVI N.4.5: Neskladni ukrepi  
Če zadevni ukrep vpliva na začasno bivanje fizičnih oseb iz poslovnih razlogov, se točki (b) in (c) člena 
SERVIN.4.2(1)  [Osebe, premeščene znotraj podjetja, in poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev 
poslovne enote] , člen SERVIN.4.3(3)  [Kratkotrajni poslovni obiskovalci] in točki (b) in (c) člena 
SERVIN.4.4(1) [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki] ne uporabljajo za:  
(a) noben obstoječ neskladen ukrep pogodbenice na:  
(i) za Unijo:  
(A) ravni Unije, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN -1 [Obstoječi 
ukrepi];  
(B) centralni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge 
SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi];  
(C) regionalni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Pri loge 
SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi]; ali  
(D) lokalne ravni države, z izjemo lokalne ravni države iz točke (C); in  
(ii) za Združeno kraljestvo:  
(A) centralni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge 
SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi];  
(B) [regionalni podravni], kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz 
Priloge SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi]; ali  
(C) lokalne ravni države;  
(b) nadaljevanje ali hitro obnovitev katerega koli neskladnega ukrepa iz točke (a);  
 
102 
 (c) spremembo katerega koli neskladne ga ukrepa iz točk (a) in (b) tega člena, kolikor to ne 
zmanjšuje skladnosti ukrepa, kakršen je obstajal tik pred spremembo, s točkama (b) in (c) 
člena SERVIN.4.2(1) [Osebe, premeščene znotraj podjetja, in poslovni obiskovalci, pristojni za 
ustanovitev posl ovne enote], člena SERVIN.4.3(3) [Kratkotrajni poslovni obiskovalci] in 
točkama (b) in (c) člena SERVIN.4.4(1) [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni 
strokovnjaki]; ali  
(d) kateri koli ukrep pogodbenice, ki je v skladu s pogojem ali kvalifikacijo iz PRIL OGE SERVIN -2 
[Prihodnji ukrepi].  
Člen SERVIN.4.6: Preglednost  
1. Vsaka pogodbenica da na voljo javnosti razpoložljive informacije o ustreznih ukrepih, ki se 
nanašajo na vstop in začasno bivanje fizičnih oseb iz druge pogodbenice iz člena SERVIN.4.1(1) 
[Področ je uporabe in opredelitev pojmov].  
2. Informacije iz odstavka 1 v največji možni meri vključujejo naslednje informacije v zvezi z 
vstopom in začasnim bivanjem fizičnih oseb:  
(a) kategorije vizumov, dovoljenja za bivanje ali podobne vrste dovoljenj v zvezi z vst opom in 
začasnim bivanjem;  
(b) zahtevana dokumentacija in pogoji, ki jih je treba izpolniti;  
(c) način vlaganja vlog in možnosti glede tega, kje je vloge mogoče vložiti, kot so konzularna 
predstavništva ali spletišča;  
(d) pristojbine za vloge in okvirni časovni roki za obravnavo vloge;  
(e) najdaljše obdobje bivanja glede na posamezno vrsto dovoljenja, opisano v točki (a);  
(f) pogoji za kakršno koli podaljšanje ali obnovitev, ki je na voljo;  
(g) pravila glede spremstva vzdrževanih oseb;  
(h) postopki pregleda ali pritožbe, ki so na vol jo; ter  
(i) zadevni zakoni splošne uporabe, ki se nanašajo na vstop in začasno bivanje fizičnih oseb za 
poslovne namene.  
3. Kar zadeva informacije iz odstavkov 1 in 2, si vsaka pogodbenica prizadeva nemudoma 
obvestiti drugo pogodbenico o uvedbi kakršnih koli novih zahtev in postopkov ali sprememb zahtev 
in postopkov, ki vplivajo na učinkovito izvrševanje odobritev vstopa v zadevno pogodbenico, 
začasnega bivanja in, če je ustrezno, dovoljenja za delo v njej.  
Poglavje 5: Regulativni okvir  
Oddelek  1: Domača zakon odaja  
Člen SERVIN.5.1: Področje uporabe in opredelitev pojmov  
1. Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenic v zvezi z zahtevami in postopki za izdajo 
licenc, kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, formalnostmi in tehničnimi standardi, ki vplivajo na:  
 
103 
 (a) čezmejno trgovino s storitvami;  
(b)  ustanavljanje ali poslovanje; ali  
(c) opravljanje storitev s prisotnostjo fizičnih oseb iz ene pogodbenice na ozemlju druge 
pogodbenice v skladu s členom SERVIN.4.1. [Področje uporabe in opredelitev pojmov].  
Kar zadeva ukrepe v zvezi s tehničnimi standardi, se ta oddelek uporablja samo za ukrepe, ki vplivajo 
na trgovino s storitvami. V tem oddelku izraz „tehnični standardi“ ne vključuje regulativnih ali 
izvedbenih tehničnih standardov za finančne storitve.  
2. Ta oddelek se ne uporab lja za zahteve in postopke za izdajo licenc, kvalifikacijske zahteve in 
postopke, formalnosti in tehnične standarde na podlagi ukrepa:  
(a) ki ni skladen s členom SERVIN.2.2 [Dostop do trga] ali 2.3 [Nacionalna obravnava] in je 
naveden v točkah (a) do (c) člen a SERVIN.2.7(1) [Neskladni ukrepi in izjeme], ali s členom 
SERVIN.3.2 [Dostop do trga], členom SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost] ali členom SERVIN.3.4 
[Nacionalna obravnava] in je naveden v točkah (a) do (c) člena SERVIN.3.6(1)  [Neskladni 
ukrepi], ali s točk ama (b) in (c) člena SERVIN 4.2(1) [Osebe, premeščene znotraj podjetja, in 
poslovni obiskovalci, pristojni za ustanovitev poslovne enote] ali člena SERVIN 4.3(3) 
[kratkotrajni poslovni obiskovalci] ali s točkama (b) in (c) člena SERVIN 4.4(1) [Ponudniki 
pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki] in je naveden v členu SERVIN 4.5(1) [Neskladni 
ukrepi]; ali  
(b) iz člena SERVIN.2.7(2) [Neskladni ukrepi in izjeme] ali člena SERVIN.3.6(2) [Neskladni ukrepi].  
3. V tem oddelku:  
(a) „dovoljenje“ pomeni dovoljenje za opravljanje katere koli dejavnosti iz točk (a) do (c) odstavka 
1, ki izhaja iz postopka in ki ga mora fizična ali pravna oseba upoštevati, da dokaže skladnost z 
zahtevami za izdajo licence, kvalifikacijskimi zahtevami, tehničnimi standardi ali formalnostmi  
za pridobitev, ohranitev ali podaljšanje navedenega dovoljenja; ter  
(b) „pristojni organ“ pomeni vsako centralno, regionalno ali lokalno raven države ali organ 
oziroma nevladni organ pri izvajanju pooblastil, ki mu jih podelijo centralne, regionalne ali 
lokal ne ravni države ali organi, ki sprejmejo odločitev o dovoljenju iz točke (a).  
Člen SERVIN.5.2: Vložitev vlog  
Vsaka pogodbenica se v največji možni meri izogiba zahtevanju, da se mora vložnik obrniti na več kot 
en pristojni organ za vsako vlogo za dovoljenj e. Če je dejavnost, za katero se zahteva dovoljenje, v 
pristojnosti več pristojnih organov, se lahko zahteva več vlog za dovoljenje.  
Člen SERVIN.5.3: Roki za oddajo vlog  
Če pogodbenica zahteva dovoljenje, zagotovi, da njeni pristojni organi v največji mož ni meri dovolijo 
predložitev vloge kadar koli v letu. Če obstaja določeno časovno obdobje za vložitev vloge za 
dovoljenje, pogodbenica zagotovi, da pristojni organi zagotovijo razumen rok za predložitev vloge.  
Člen SERVIN.5.4: Elektronske vloge in sprejem anje kopij  
Če pogodbenica zahteva dovoljenje, zagotovi, da njeni pristojni organi:  
 
104 
 (a) v največji možni meri določijo, da se vloge izpolnjujejo z elektronskimi sredstvi, tudi z ozemlja 
druge pogodbenice; ter  
(b) namesto izvirnih dokumentov sprejemajo kopije doku mentov, ki so overjene v skladu z 
nacionalno zakonodajo pogodbenice, razen če pristojni organi zahtevajo originalne 
dokumente za zaščito celovitosti postopka izdaje dovoljenja.  
Člen SERVIN.5.5: Obravnava vlog  
1. Če pogodbenica zahteva dovoljenje, zagotovi, da  njeni pristojni organi:  
(a) obravnavajo vloge vse leto. Kadar to ni mogoče, bi bilo treba te informacije v največji možni 
meri objaviti vnaprej;  
(b) v največji možni meri določijo okvirne roke za obravnavo vloge. Navedeni rok mora biti v 
največji možni meri razu men;  
(c) na zahtevo vložnika brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo informacije v zvezi s statusom 
vloge;  
(d) v največji možni meri brez nepotrebnega odlašanja potrdijo popolnost vloge za obravnavo na 
podlagi zakonov in drugih predpisov pogodbenice;  
(e) če štejejo,  da je vloga popolna za namene obravnave na podlagi zakonov in drugih predpisov 
pogodbenice,19 v razumnem času po predložitvi vloge zagotovijo:  
(i) da je obravnava vloge končana; in  
(ii) da se prosilec v največji možni meri pisno obvesti o odločitvi v zvezi z vlogo20; 
(f) če štejejo, da je vloga nepopolna za namene obravnave na podlagi zakonov in drugih 
predpisov pogodbenice, v največji možni meri v razumnem času:  
(i) vložnika obvestijo, da je vloga nepopolna;  
(ii) na zahtevo vložnika navedejo dodatne informacije, potrebne za dopolnitev vloge, ali 
kako drugače sporočijo, zakaj se vloga šteje za nepopolno; in  
(iii) vložniku zagotovijo možnost, da predloži dodatne informacije, ki so potrebne za 
dopolnitev vloge21; 
                                                            
19  Če je razumno, da se omejitve virov primerjajo z morebitnim bremenom za podjetja, lahko pristojni 
organi zahtevajo, da se vse informacije predložijo v dol očeni obliki, da se štejejo za „popolne za namene 
obravnave“.  
20  Pristojni organi lahko zahtevo iz točke (ii) izpolnijo tako, da prosilca vnaprej pisno obvestijo, tudi z 
objavo ukrepa, da nepošiljanje odgovora po določenem obdobju od datuma predložitve vloge pomeni, 
da je bila vloga sprejeta. Sklicevanje na „pisno“ bi bilo treba razumeti, kot da vključuje elektronsko 
obliko.  
21  Taka „možnost“ ne pomeni, da mora pristojni organ zagotoviti podaljšanje rokov.  
 
105 
 če pa nobena od zgoraj navedenih možnosti ni možna in se vloga zavrne zaradi nepopolnosti, 
pristojni organi zagotovijo, da vložnika o tem obvestijo v razumnem roku; in  
(g) če se vloga zavrne bodisi na lastno pobudo bodisi na zahtevo vložnika, slednjega obvestijo o 
razlogih za zavrnitev in o roku za pritožbo zoper navedeno odločitev ter po potrebi o 
postopkih za ponovno predložitev vloge; vložniku se ne sme preprečiti, da predloži drugo 
vlogo zgolj na podlagi predhodno zavrnjene vloge.  
2. Pogodbenici zagotovita, da n juni pristojni organi odobrijo dovoljenje takoj, ko ustrezen 
pregled pokaže, da vložnik izpolnjuje pogoje za njegovo pridobitev.  
3. Pogodbenici zagotovita, da začne dovoljenje po odobritvi veljati brez nepotrebnega 
odlašanja v skladu z veljavnimi pogoji22. 
Člen SERVIN.5.6: Pristojbine  
1. Za vse gospodarske dejavnosti razen finančnih storitev vsaka pogodbenica zagotovi, da so 
pristojbine za dovoljenja, ki jih zaračunavajo njeni pristojni organi, razumne in pregledne ter same po 
sebi ne omejujejo opravljanja zadevne  storitve ali opravljanja katere koli druge gospodarske 
dejavnosti. Ob upoštevanju stroškov in upravnega bremena je vsaka pogodbenica pozvana, naj 
sprejme plačilo pristojbine za dovoljenje z elektronskimi sredstvi.  
2. Kar zadeva finančne storitve, vsaka pogod benica zagotovi, da njeni pristojni organi v zvezi s 
pristojbinami za dovoljenja, ki jih zaračunavajo, vložnikom predložijo seznam pristojbin oziroma 
informacije o tem, kako se določajo zneski pristojbin, in pristojbin ne uporabljajo kot sredstvo za 
izogib anje zavezam ali obveznostim pogodbenice.  
3. Pristojbine ne vključujejo pristojbin za uporabo naravnih virov, plačil za dražbo, razpis ali 
druga nediskriminatorna sredstva za dodelitev koncesij in tudi ne določenih prispevkov za 
opravljanje univerzalnih stor itev.  
Člen SERVIN.5.7: Ocena kvalifikacij  
Če pogodbenica zahteva pregled za oceno kvalifikacij vložnika za dovoljenje, zagotovi, da njeni 
pristojni organi tak pregled načrtujejo v razumno pogostih časovnih presledkih in da vložnikom 
zagotovijo razumno obd obje, v katerem lahko zaprosijo za pregled. Vsaka pogodbenica v največji 
možni meri sprejema zahteve za opravljanje takih pregledov v elektronski obliki in prouči uporabo 
elektronskih sredstev za druge vidike postopkov pregleda.  
Člen SERVIN.5.8: Objava in  razpoložljive informacije  
1. Če pogodbenica zahteva dovoljenje, pogodbenica nemudoma objavi informacije, ki jih 
morajo imeti osebe, ki opravljajo ali želijo opravljati dejavnosti iz člena SERVIN.5.1(1) [Področje 
uporabe in opredelitev pojmov], za katere se z ahteva dovoljenje, da so izpolnjeni zahteve, 
formalnosti, tehnični standardi in postopki za pridobitev, ohranitev, spremembo in podaljšanje 
takega dovoljenja. Take informacije, če obstajajo, vključujejo:  
(a) zahteve za izdajo licenc in kvalifikacijske zahteve  ter postopki in formalnosti;  
                                                            
22  Pristojni organi niso odgovorni za zamude zar adi razlogov, ki niso v njihovi pristojnosti.  
 
106 
 (b) kontaktne podatke ustreznih pristojnih organov;  
(c) pristojbine za dovoljenja;  
(d) veljavne tehnične standarde;  
(e) postopke za pritožbo ali pregled odločitev v zvezi z vlogami;  
(f) postopke za spremljanje ali uveljavljanje skladnosti s pogoji licenc ali kvalifikacij;  
(g) možnosti za sodelovanje javnosti, na primer na razpravah ali s predložitvijo pripomb; in  
(h) okvirne roke za obravnavo vloge.  
V tem oddelku „objava“ pomeni vključitev v ur adno publikacijo, kot je uradni list, ali na uradno 
spletišče. Pogodbenici združujeta elektronske publikacije na enem samem spletnem portalu ali 
drugače zagotovita, da jih pristojni organi napravijo lahko dostopne prek alternativnih elektronskih 
sredstev.  
2. Vsaka pogodbenica od svojih pristojnih organov zahteva, da se v največji možni meri 
odzovejo na vsako zahtevo po informacijah ali pomoči.  
Člen SERVIN.5.9: Tehnični standardi  
Vsaka pogodbenica pri sprejemanju tehničnih standardov spodbuja svoje pristojne o rgane, naj 
sprejmejo tehnične standarde, ki so bili oblikovani v okviru odprtega in preglednega postopka, in 
spodbuja vse organe, vključno z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, ki so bili imenovani za 
oblikovanje tehničnih standardov, naj pri tem upora bijo odprt in pregleden postopek.  
Člen SERVIN.5.10: Pogoji za dovoljenje  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da ukrepi v zvezi z dovoljenjem temeljijo na merilih, ki 
pristojnim organom preprečujejo samovoljno izvajanje pooblastil za ocenjevanje, in lahko med 
drugim vključujejo pristojnost in zmožnost opravljanja storitve ali katere koli druge gospodarske 
dejavnosti, vključno s pristojnostjo, da to storijo v skladu z regulativnimi zahtevami pogodbenice, kot 
so zdravstvene in okoljske zahteve. Da bi se izognili dvomom, pogodbenici razumeta, da lahko 
pristojni organ pri sprejemanju odločitev pretehta merila.  
2. Merila iz odstavka 1 so:  
(a) jasna in nedvoumna;  
(b) objektivna in pregledna;  
(c) določena vnaprej;  
(d) objavljena vnaprej;  
(e) nepristranska; in  
(f) lahko dostopna.  
3. Če pogodbenica s prejme ali ohrani ukrep v zvezi z dovoljenjem, zagotovi, da:  
 
107 
 (a) zadevni pristojni organ obravnava vloge ter sprejema in izvaja svoje odločitve objektivno in 
nepristransko ter neodvisno od neprimernega vpliva katere koli osebe, ki opravlja 
gospodarsko dejavnos t, za katero se zahteva dovoljenje; in  
(b) sami postopki ne preprečujejo izpolnjevanja zahtev.  
Člen SERVIN.5.11: Omejeno število licenc  
Če je število razpoložljivih licenc za posamezno dejavnost omejeno zaradi pomanjkanja naravnih 
virov ali tehničnih zmogljivosti, pogodbenica izvede izbirni postopek med več potencialnimi 
kandidati, ki v celoti zagotavlja nepristranskost, objektivnost in pr eglednost, med drugim zlasti 
ustrezno obveščanje o začetku, poteku in zaključku postopka. Pri določitvi pravil za izbirni postopek 
lahko pogodbenica upošteva legitimne cilje politike, vključno z upoštevanjem zdravstvenih, 
varnostnih in okoljevarstvenih vid ikov ter vidikov ohranjanja kulturne dediščine.  
Oddelek 2: Splošno veljavne določbe  
Člen SERVIN.5.12: Postopki pregleda upravnih odločitev  
Pogodbenica ohrani splošna ali upravna sodišča oziroma arbitražna razsodišča ali postopke, ki na 
zahtevo prizadetega  vlagatelja ali ponudnika storitev druge pogodbenice zagotavljajo takojšen 
pregled upravnih odločitev, ki vplivajo na ustanavljanje ali poslovanje, čezmejno trgovino s 
storitvami ali opravljanje storitev s prisotnostjo fizične osebe pogodbenice na ozemlju druge 
pogodbenice, in če je to upravičeno, ustrezna pravna sredstva zanje. V tem naslovu  „upravna 
odločitev “ pomeni odločbo, sklep ali ukrep s pravnim učinkom, ki se v posameznem primeru nanaša 
na določeno osebo, blago ali storitev, zajema pa tudi nespreje tje upravne odločitve ali tovrstno 
neukrepanje, kadar tako določa pravo pogodbenice. Kadar taki postopki niso neodvisni od 
pristojnega organa, ki mu je zaupana zadevna upravna odločitev, pogodbenica zagotovi, da postopki 
dejansko omogočijo objektiven in ne pristranski pregled.  
Člen SERVIN.5.13: Poklicne kvalifikacije  
1. Ta člen pogodbenicama v ničemer ne preprečuje, da od fizičnih oseb zahtevata potrebno 
strokovno usposobljenost, določeno na ozemlju, na katerem se dejavnost opravlja, za zadevni sektor 
dejavnost i23.  
2. Strokovna telesa ali organi, ki so pomembni za zadevni sektor dejavnosti na svojem ozemlju, 
lahko pripravijo skupna priporočila o priznavanju poklicnih kvalifikacij in jih predložijo partnerskemu 
svetu. Takšna skupna priporočila morajo sloneti na z do kazi utemeljeni oceni o:  
(a) gospodarskem pomenu predvidenega dogovora o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij 
in  
(b) skladnosti zadevnih ureditev, torej koliko so združljive zahteve, ki jih vsaka pogodbenica 
uveljavlja za odobritev, izdajanje dovoljenj, poslovanje in certificiranje.  
                                                            
23  Pojasniti je treba, da se ta člen ne razlaga tako, da preprečuje pogajanja in sklenitev enega ali več 
sporazumov med pogodbenicama o priznavanju poklicnih kvalifikacij pod pogoji in zahtevami, ki se 
razliku jejo od pogojev in zahtev iz tega člena.  
 
108 
 3. Partnerski svet po prejetju skupnega priporočila v razumnem roku preveri njegovo skladnost 
s tem naslovom. Partnerski svet lahko po tem pregledu oblikuje in sprejme dogovor o pogojih za 
priznavanje poklicnih kvalifikacij s sk lepom kot prilogo k temu sporazumu, ki se šteje za sestavni del 
tega naslova24. 
4. Dogovor iz odstavka  3 določa pogoje za priznavanje poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v Uniji, 
in poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v Združenem kraljestvu, v zvezi z dejavnostjo iz tega naslova in 
naslova III [Digitalna trgovina] prvega razdelka.  
5. Pri pripravi skupnih priporočil iz odstavka  2 tega člena se upoštevajo smernice za dogovor o 
priznavanju poklicnih kvalifikacij iz Priloge SERVIN -6 [Smernice za dogovor o priz navanju poklicnih 
kvalifikacij], ki jih partnerski svet tudi upošteva pri ocenjevanju, ali naj se tak dogovor sprejme, kot je 
navedeno v odstavku 3 tega člena.  
Oddelek  3: Storitve dostave  
Člen SERVIN.5.14: Področje uporabe in opredelitev pojmov  
1. Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na zagotavljanje storitev dostave, 
poleg poglavij  1, 2, 3 in 4 tega naslova ter oddelkov  1 in 2 tega poglavja.  
2. V tem oddelku:   
(a) „storitve dostave “ pomeni poštne storitve, kurirske storitve, storitve hitre dos tave in storitve 
hitre pošte, ki vključujejo naslednje dejavnosti: sprejem, razvrščanje, prevoz in dostavo 
poštnih pošiljk;   
(b) „storitve ekspresne dostave “ pomeni sprejem, razvrščanje, prevoz in dostavo poštnih pošiljk z 
večjo hitrostjo in zanesljivostjo ter  lahko vključuje tudi elemente dodane vrednosti, kot so 
sprejem pošiljke na kraju izvora, osebna dostava naslovniku, sledenje, možnost spremembe 
namembnega kraja in naslovnika med prevozom ter potrditev prejema;   
(c) „storitve hitre pošte “ pomeni storitve medn arodne hitre dostave, ki se opravljajo prek zadruge 
EMS, ki je prostovoljno združenje imenovanih poštnih operaterjev v okviru Svetovne poštne 
zveze (UPU);   
(d) „dovoljenje “ pomeni izdano odobritev, ki jo lahko regulativni organ pogodbenice zahteva od 
posamezne ga ponudnika, da lahko ta ponudnik zagotavlja poštne ali kurirske storitve;   
(e) „poštna pošiljka “ pomeni pošiljko do 31,5  kg, naslovljeno v končni obliki, v kateri jo prevaža 
katera koli vrsta izvajalca javnih ali zasebnih dostavnih storitev, in lahko vključuje pošiljke, kot 
so pismo, paket, časopis ali katalog;   
(f) „poštni monopol “ pomeni izključno prav ico do opravljanja določenih storitev dostave na 
ozemlju pogodbenice ali delu njenega ozemlja v skladu z zakonodajo te pogodbenice; ter   
                                                            
24  Pojasniti je treba, da taki dogovori ne vodijo k samodejnemu priznanju kvalifikacij, temveč v 
obojestranskem interesu obeh pogodbenic določajo pogoje za pristojne organe, ki podeljujejo 
priznanje.  
 
109 
 (g) „univerzalna storitev “ pomeni stalno zagotavljanje storitve dostave določene kakovosti na 
vseh točkah na ozemlju pogodb enice ali na delu njenega ozemlja po dostopnih cenah za vse 
uporabnike.  
Člen SERVIN.5.15: Univerzalna storitev   
1. Vsaka pogodbenica ima pravico opredeliti vrsto obveznosti zagotavljanja univerzalne 
storitve, ki jo želi ohraniti, ter določiti njen obseg in iz vajanje. Vse obveznosti zagotavljanja 
univerzalne storitve se izvajajo na pregleden, nediskriminatoren in nevtralen način glede na vse 
izvajalce, za katere velja obveznost.  
2. Če pogodbenica zahteva, da se dohodne storitve hitre pošte opravljajo kot univerzal na 
storitev, teh storitev ne obravnava prednostno kot druge mednarodne storitve hitre dostave.  
Člen SERVIN.5.16: Financiranje univerzalne storitve  
Pogodbenica ne zaračunava pristojbin ali drugih stroškov za zagotavljanje storitve dostave, ki ni 
univerzalna  storitev, za namen financiranja opravljanja univerzalne storitve. Ta člen se ne uporablja 
za splošno veljavne davčne ukrepe ali upravne takse.  
Člen SERVIN.5.17: Preprečevanje praks, ki izkrivljajo trg  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudniki poštnih stori tev, za katere velja obveznost zagotavljanja 
univerzalne storitve ali poštni monopol, na trgu ne opravljajo praks, ki izkrivljajo trg, kot so:   
(a) uporaba prihodkov iz opravljanja storitve, za katero velja obveznost zagotavljanja univerzalne 
storitve, ali iz poštnega monopola za navzkrižno subvencioniranje opravljanja storitve hitre 
dostave ali katere koli storitve dostave, za katero ne velja obveznost zagotavljanja univerzalne 
storitve; ali   
(b) neupravičeno razlikovanje med potrošniki glede tarif ali drugih pogo jev za opravljanje storitve, 
ki je predmet univerzalne storitve ali poštnega monopola.  
Člen SERVIN.5.18: Licence   
1. Če pogodbenica zahteva dovoljenje za opravljanje storitev dostave, objavi:   
(a) vsa merila za izdajanje licenc in obdobje, ki je praviloma potrebn o, da se sprejme odločitev 
glede zahtevka za izdajo licence; in  
(b) pogoje za izdajo licence.  
2. Postopek za pridobitev licence ter z njo povezane obveznosti in zahteve morajo biti 
pregledni, nediskriminatorni in osnovani na objektivnih merilih.  
3. Če pristojni orga n zavrne vlogo za izdajo licence, vložnika pisno obvesti o razlogih za 
zavrnitev. Vsaka pogodbenica določi postopek pritožbe pred neodvisnim organom, ki mora biti na 
voljo vsem vložnikom, katerih vloga za licenco je bila zavrnjena. Ta organ je lahko sodišč e. 
 
110 
 Člen SERVIN.5.19: Neodvisnost regulativnega organa  
1. Vsaka pogodbenica ustanovi ali ohranja regulativni organ, ki je pravno ločen in funkcionalno 
neodvisen od katerega koli ponudnika storitev dostave. Če ima pogodbenica v lasti oziroma 
obvladuje ponudnika  storitev dostave zagotovi učinkovito strukturno ločenost regulativne funkcije 
od dejavnosti, povezanih z lastništvom ali nadzorom.   
2. Regulativni organi morajo svoje naloge opravljati pregledno in pravočasno ter morajo imeti 
ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje nalog, ki so jim bile dodeljene. Njihove odločitve 
morajo biti nepristranske do vseh udeležencev na trgu.   
Oddelek  4: Telekomunikacijske storitve  
Člen SERVIN.5.20: Področje uporabe  
Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vpliv ajo na zagotavljanje telekomunikacijskih 
storitev, poleg poglavij  1, 2, 3 in 4 tega naslova ter oddelkov  1 in 2 tega poglavja.  
Člen SERVIN.5.21: Opredelitev pojmov  
Za namene tega oddelka:  
(a) „pripadajoče zmogljivosti“ pomeni pripadajoče storitve, fizično infr astrukturo in druge 
naprave ali elemente, povezane s telekomunikacijskim omrežjem ali telekomunikacijskimi 
storitvami, ki omogočajo ali podpirajo opravljanje storitev prek tega omrežja ali s to storitvijo 
ali pa imajo možnost za to;  
(b) „končni uporabnik“ pome ni končnega potrošnika ali naročnika javnih telekomunikacijskih 
storitev, vključno s ponudnikom storitev, ki ni ponudnik javnih telekomunikacijskih storitev;  
(c) „osnovna infrastruktura“ pomeni infrastrukturo javnega telekomunikacijskega omrežja ali 
javne tele komunikacijske storitve:  
(i)  ki jih izključno ali večinoma zagotavlja en ponudnik ali omejeno število ponudnikov; in  
(ii) ki jih za zagotavljanje storitev ni mogoče nadomestiti na ekonomsko ali tehnično 
izvedljiv način;  
(d) „medomrežno povezovanje“ pomeni pov ezovanje javnih telekomunikacijskih omrežij, ki jih 
uporabljajo isti ali različni ponudniki telekomunikacijskih omrežij ali telekomunikacijskih 
storitev, da se uporabnikom enega ponudnika omogoči komunikacija z uporabniki istega ali 
drugega ponudnika ali d ostop do storitev, ki jih opravlja drug ponudnik, ne glede na to, ali te 
storitve opravljajo udeleženi ponudniki ali kateri koli drug ponudnik, ki ima dostop do omrežja;  
(e) „storitev mednarodnega gostovanja v mobilnih omrežjih“ pomeni tržno mobilno storitev, ki se 
zagotavlja v skladu s tržnim dogovorom med ponudniki javnih telekomunikacijskih storitev in 
končnemu uporabniku omogoča, da uporablja svojo domačo mobilno napravo ali drugo 
napravo za govorne, podatkovne storitve in storitve pošiljanja sporočil, medt em ko se nahaja 
zunaj ozemlja, kjer je nameščeno domače javno telekomunikacijsko omrežje končnega 
uporabnika;  
 
111 
 (f) „storitev dostopa do interneta“ pomeni javno telekomunikacijsko storitev, ki omogoča dostop 
do interneta in s tem povezljivost s tako rekoč vsemi končnimi točkami interneta, ne glede na 
uporabljeno omrežno tehnologijo in terminalsko opremo;  
(g) „zakupljeni vod“ pomeni telekomunikacijske storitve ali naprave, vključno z virtualnimi, ki 
imajo rezervirane zmogljivosti za namensko uporabo s strani uporabnik a med dvema ali več 
določenimi točkami oziroma so uporabniku na voljo za tako uporabo;  
(h) „glavni ponudnik“ pomeni ponudnika telekomunikacijskih omrežij ali telekomunikacijskih 
storitev, ki lahko pomembno vpliva na pogoje za udeležbo glede cene in ponudbe na 
upoštevnem trgu za telekomunikacijska omrežja zaradi nadzora nad osnovno infrastrukturo ali 
izrabe svojega položaja na tem trgu;  
(i) „omrežni element“ pomeni objekt ali opremo, ki se uporablja za zagotavljanje 
telekomunikacijskih storitev, vključno z značilnos tmi, funkcijami in zmogljivostmi, 
zagotovljenimi s tem objektom ali opremo;  
(j) „prenosljivost številk“ pomeni možnost za naročnike, da, v primeru fiksne poveza na isti 
lokaciji, obdržijo iste telefonske številke brez poslabšanja kakovosti, zanesljivosti ali u godnosti 
ob prehodu med ponudniki javnih telekomunikacijskih storitev iz iste kategorije;  
(k) „javno telekomunikacijsko omrežje“ pomeni vsako telekomunikacijsko omrežje, ki se v celoti 
ali pretežno uporablja za opravljanje javnih telekomunikacijskih storitev, ki podpira prenos 
informacij med omrežnimi priključnimi točkami;  
(l) „javna telekomunikacijska storitev“ pomeni vsako telekomunikacijsko storitev, ki je splošno 
dostopna javnosti;  
(m) „naročnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je stranka pogodbe z izvaja lcem javnih 
telekomunikacijskih storitev za opravljanje takih storitev;  
(n) „telekomunikacije“ pomenijo prenos in sprejemanje signalov s kakršnimi koli 
elektromagnetnimi sredstvi;  
(o) „telekomunikacijsko omrežje“ pomeni prenosne sisteme in, če je ustrezno, komutac ijsko ali 
usmerjalno opremo ter druge vire, vključno z omrežnimi elementi, ki niso aktivni, ki 
omogočajo oddajanje in sprejemanje signalov po žici, radiu, optičnih sredstvih ali drugih 
elektromagnetnih sredstvih;  
(p) „regulativni organ za telekomunikacije“ pom eni organ ali organe, ki jih pogodbenica zadolži za 
pravno urejanje telekomunikacijskih omrežij in telekomunikacijskih storitev iz tega oddelka;  
(q) „telekomunikacijska storitev“ pomeni storitev, ki v celoti ali pretežno sestoji iz oddajanja in 
sprejemanja signalov, vključno z radiodifuzijskimi signali, po telekomunikacijskih omrežjih, 
vključno s tistimi, ki se uporabljajo za radiodifuzijo, ne pa storitve zagotavljanja ali izvajanja 
uredniškega nadzora nad vsebinami, ki se prenašajo po telekomunikacijskih om režjih in 
telekomunikacijskih storitvah;  
(r) „univerzalna storitev“ pomeni najmanjši nabor storitev določene kakovosti, ki mora biti 
zagotovljen vsem uporabnikom na ozemlju pogodbenice ali na delu njenega ozemlja, ne glede 
na njihovo geografsko lokacijo in po dostopni ceni; in  
 
112 
 (s) „uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja javno telekomunikacijsko 
storitev.  
Člen SERVIN.5.22: Regulativni organ za telekomunikacije  
1. Vsaka pogodbenica ustanovi ali ohrani regulativni organ za telekomunikacije, ki:  
(a) je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od katerega koli ponudnika telekomunikacijskih 
omrežij, telekomunikacijskih storitev ali telekomunikacijske opreme;  
(b) izdaja odločitve in uporablja postopke, ki so nepristranski do vseh udeležencev na trgu;  
(c) deluje neod visno in ne zahteva ali sprejema navodil od nobenega drugega organa v zvezi z 
opravljanjem nalog, ki so mu naložene z zakonom za izvrševanje obveznosti iz členov 
SERVIN.5.24 [Medomrežno povezovanje], SERVIN.5.25 [Dostop in uporaba], SERVIN.5.26 
[Reševanje sporov na področju telekomunikacij], SERVIN.5.28 [Medomrežno povezovanje z 
glavnimi ponudniki] in SERVIN.5.29 [Dostop do osnovne infrastrukture glavnih dobaviteljev];  
(d) ima regulativna pooblastila ter ustrezne finančne in človeške vire za izvajanje nalog iz 
točke  (c); 
(e) ima pooblastila za zagotovitev, da mu ponudniki telekomunikacijskih omrežij in storitev na 
zahtevo takoj predložijo vse informacije25, vključno s finančnimi informacijami, ki so potrebne, 
da lahko opravlja svoje naloge iz točke  (c); ter  
(f) izvaja sv oja pooblastila pregledno in pravočasno.  
2. Obe pogodbenici zagotovita, da se naloge, naložene regulativnemu organu, objavijo v lahko 
dostopni in jasni obliki, zlasti kadar so te naloge naložene več kot enemu organu.  
3. Pogodbenica, ki ohrani lastništvo ali nad ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij ali 
storitev oziroma jih še naprej obvladuje, zagotovi dejansko strukturno ločitev regulativnih nalog od 
dejavnosti, povezanih z lastništvom ali nadzorom.  
4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima uporabnik ali ponud nik telekomunikacijskih omrežij ali 
telekomunikacijskih storitev, na katere vpliva odločitev regulativnega organa za telekomunikacije, 
pravico do pritožbe pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od regulativnega organa in drugih 
prizadetih strank. Odločite v regulativnega organa velja, dokler ni znan rezultat pritožbe, razen če se v 
skladu s pravom pogodbenice sprejmejo začasni ukrepi.  
Člen SERVIN.5.23: Dovoljenje za zagotavljanje telekomunikacijskih omrežij ali za opravljanje 
telekomunikacijskih storitev  
1. Vsaka pogodbenica dovoli zagotavljanje telekomunikacijskih omrežij ali opravljanje 
telekomunikacijskih storitev brez predhodnega uradnega dovoljenja.  
2. Vsaka pogodbenica javno objavi vsa merila, veljavne postopke in pogoje, pod katerimi lahko 
ponudniki zagotav ljajo telekomunikacijska omrežja ali opravljajo telekomunikacijske storitve.  
                                                            
25  Zahtevane in formacije se obravnavajo v skladu z zahtevami glede zaupnosti.  
 
113 
 3. Morebitna merila za dovoljenje in s tem povezani postopki morajo biti čim bolj enostavni, 
objektivni, pregledni, nediskriminatorni in sorazmerni. Vse obveznosti in pogoji, ki se n aložijo v zvezi 
z dovoljenjem, morajo biti nediskriminatorni, pregledni in sorazmerni ter morajo biti povezani z 
zagotovljenimi storitvami ali omrežji.  
4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da vlagatelj vloge za dovoljenje prejme pisno obrazložitev 
morebitne zavrnit ve ali preklica dovoljenja oziroma uvedbe posebnih pogojev za ponudnika. V takih 
primerih ima vlagatelj pravico do pritožbe pri pritožbenem organu.  
5. Upravne pristojbine, naložene dobaviteljem, morajo biti objektivne, pregledne, 
nediskriminatorne in sorazmer ne z upravnimi stroški, ki so razumno nastali pri upravljanju, nadzoru 
in izvrševanju obveznosti iz tega oddelka26.  
PRILOGA SERVIN.5.24: Medomrežno povezovanje  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima ponudnik javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih 
teleko munikacijskih storitev pravico in, če to zahteva drug ponudnik javnih telekomunikacijskih 
omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev, obveznost, da se pogaja o medomrežnem 
povezovanju za namene zagotavljanja javnih telekomunikacijskih omrežij ali javn ih 
telekomunikacijskih storitev.  
Člen SERVIN.5.25: Dostop in uporaba  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima vsako zajeto podjetje ali ponudnik storitev druge 
pogodbenice dostop do javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev in 
do njihove uporabe pod razumnimi in nediskriminatornimi27 pogoji. Ta obveznost med drugim velja 
za odstavke 2 do 5.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo zajeta podjetja ali ponudniki storitev druge 
pogodbenice dostop do vseh javnih telekomunikacijskih omrežij  ali javnih telekomunikacijskih 
storitev, ki se zagotavljajo v okviru njenih meja ali čez njene meje, ter do njihove uporabe, vključno z 
zasebnimi zakupljenimi vodi, in v ta namen zagotovi, da se tem podjetjem in ponudnikom ob 
upoštevanju odstavkov  5 in 6 dovoli:  
(a) kupiti ali zakupiti ter priključiti terminal ali drugo opremo, ki se povezuje z omrežjem in je 
potrebna za opravljanje njihovih dejavnosti;  
(b) medsebojno povezovanje zasebnih zakupljenih ali lastniških vodov z javnimi 
telekomunikacijskimi omrežji ali z vodi, ki jih zakupi ali so v lasti drugega zajetega podjetja ali 
ponudnika storitev; in  
                                                            
26  Upravne pristojbine ne vključujejo plačil za pravice do uporabe redkih virov in obveznih prispevkov za 
opravljanje univerzalne storitve.  
27  Za namene tega člena „nediskriminatoren“ pomeni obravnavo po načelu države z največjimi 
ugodnostmi in nacionalno obravnavo, kakor je opredeljena v členih  SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], 
SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost], SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi] in 
SERVIN.3.4 [Nac ionalna obravnava], ter pod pogoji, ki niso manj ugodni od pogojev, zagotovljenih 
kateremu koli drugemu uporabniku podobnih javnih telekomunikacijskih omrežij ali storitev v podobnih 
situacijah.  
 
114 
 (c) uporaba delovnih protokolov v okviru njihovih dejavnosti po lastni izbiri, razen tistih, ki so 
potrebni, da se javnosti zagotovi splošen dostop javnosti do telekomuni kacijskih storitev.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko zajeta podjetja in ponudniki storitev druge 
pogodbenice uporabijo javna telekomunikacijska omrežja in javne telekomunikacijske storitve za 
prenos informacij na njeno ozemlje ali čez njene meje, vklju čno z njihovimi podjetniškimi 
komunikacijami, in za dostop do podatkov, vsebovanih v podatkovnih bazah ali kako drugače 
shranjenih v obliki, ki omogoča dostop do podatkov s čitalniki na ozemlju katere koli pogodbenice.  
4. Ne glede na odstavek  3 lahko pogodben ica sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev 
varnosti in zaupnosti komuniciranja, pod pogojem, da se ti ukrepi ne uporabljajo kot prikrito 
omejevanje trgovine s storitvami ali kot sredstvo samovoljne ali neupravičene diskriminacije oziroma 
odprave ali  omejevanja koristi na podlagi tega naslova.  
5. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se za dostop do javnih telekomunikacijskih omrežij ali 
storitev in njihovo uporabo ne postavljajo pogoji, razen tistih, ki so potrebni za:  
(a) zaščito odgovornosti za javne storitve po nudnikov javnih telekomunikacijskih omrežij in javnih 
telekomunikacijskih storitev, zlasti njihove zmožnosti, da dajejo svoje storitve na razpolago 
javnosti; ali  
(b) zaščito tehnične celovitosti javnih telekomunikacijskih omrežij ali storitev.  
Člen SERVIN.5.26 : Reševanje sporov na področju telekomunikacij  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da v primeru spora med ponudniki telekomunikacijskih omrežij 
ali telekomunikacijskih storitev v zvezi s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz tega oddelka, in na 
zahtevo katere k oli stranke, udeležene v sporu, regulativni organ za telekomunikacije v razumnem 
roku izda zavezujočo odločitev za rešitev spora.  
2. Odločitev regulativnega organa za telekomunikacije se objavi, pri čemer se upoštevajo 
zahteve glede poslovne zaupnosti. Zadevn e stranke prejmejo natančno obrazložitev razlogov, na 
katerih temelji odločitev, in pravico do pritožbe zoper to odločitev v skladu s členom SERVIN.5.22(4) 
[Regulativni organ za telekomunikacije].  
3. Postopek iz odstavkov  1 do 2 nobeni zadevni stranki ne prep rečuje, da vloži tožbo pri 
sodnem organu.  
Člen SERVIN.5.27: Ukrepi za varstvo konkurence, ki se uporabljajo za glavne ponudnike  
Vsaka pogodbenica uvede ali ohrani ustrezne ukrepe, z namenom da se ponudnikom 
telekomunikacijskih omrežij ali telekomunikacijskih storitev, ki so posamično ali skupaj glavni 
ponudniki, prepreči izvajanje ali nadaljevanje protikonkurenčne prakse. Te protikonkurenčne prakse 
vključujejo zlasti:  
(a) izvajanje protikonkurenčnega navzkrižnega subvencioniranja;  
(b) uporabo infor macij, pridobljenih od konkurentov, s protikonkurenčnimi posledicami; in  
(c) nepravočasno zagotavljanje tehničnih informacij o bistvenih zmogljivostih ter komercialno 
pomembnih informacij, potrebnih za izvajanje storitev, drugim izvajalcem storitev.  
 
115 
 Člen SERVIN.5.28: Medomrežno povezovanje z glavnimi ponudniki  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da glavni ponudniki javnih telekomunikacijskih omrežij ali 
javnih telekomunikacijskih storitev zagotavljajo medomrežno povezovanje vsaki točki v omrežju, kjer 
je to tehnič no izvedljivo. Tako medomrežno povezovanje se zagotovi:  
(a) pod nediskriminatornimi pogoji (tudi kar zadeva cene, tehnične standarde, specifikacije, 
kakovost in vzdrževanje) in s kakovostjo, ki ni slabša od tiste, ki se zagotavlja za lastne 
podobne storitve te ga glavnega ponudnika ali za podobne storitve njegovih podružnic ali 
drugih povezanih enot;  
(b) pravočasno pod pogoji (vključno s cenami, tehničnimi standardi, specifikacijami, kakovostjo in 
vzdrževanjem), ki morajo biti pregledni, razumni, upoštevati ekonomsk o smotrnost in biti 
dovolj nepovezani, da ponudniku ni treba plačati za omrežne elemente ali infrastrukture, ki 
niso potrebni za zagotavljanje storitve; in  
(c) na zahtevo na drugih točkah poleg omrežnih priključnih točk, ponujenih večini uporabnikov, in 
po cen ah, v katerih se upoštevajo stroški gradnje potrebne dodatne infrastrukture.  
2. Postopki, ki se uporabljajo za medomrežno povezovanje z glavnim ponudnikom, se javno 
objavijo.  
3. Če je ustrezno, glavni ponudniki javno objavijo bodisi svojo ureditev medomrežnega 
povezovanja bodisi svoje referenčne ponudbe za medomrežno povezovanje.  
Člen SERVIN.5.29: Dostop do osnovne infrastrukture glavnih dobaviteljev  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da glavni ponudniki na njenem ozemlju ponudnikom 
telekomunikacijskih omrežij ali telek omunikacijskih storitev dajo na voljo svojo osnovno 
infrastrukturo pod razumnimi, preglednimi in nediskriminatornimi pogoji za zagotavljanje javnih 
telekomunikacijskih storitev, razen kadar to ni potrebno za doseganje učinkovite konkurence, kar se 
ugotovi na podlagi zbranih dejstev in ocene trga, ki jo opravi regulativni organ za telekomunikacije. 
Osnovna infrastruktura glavnega dobavitelja lahko vključuje omrežne elemente, storitve zakupljenih 
vodov in pripadajoče zmogljivosti.  
Člen SERVIN.5.30: Omejeni vi ri 
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se dodelitev in podelitev pravic do uporabe omejenih virov, 
vključno z radiofrekvenčnim spektrom, številkami in pravicami poti, izvajata na odprt, objektiven, 
pravočasen, pregleden, nediskriminatoren in sorazmeren način te r ob upoštevanju ciljev splošnega 
interesa. Postopki ter pogoji in obveznosti, povezani s pravico do uporabe, morajo temeljiti na 
objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih merilih.  
2. Trenutna uporaba dodeljenih frekvenčnih pasov se javno obj avi, podrobna opredelitev 
radiofrekvenčnega spektra, dodeljenega za posebno državno uporabo, pa se ne zahteva.  
3. Pogodbenici se lahko za dodeljevanje spektra za komercialno uporabo zanašata na tržne 
pristope, kot so postopki zbiranja ponudb.  
4. Pogodbenici se z avedata, da ukrepi, s katerimi pogodbenica razporeja in dodeljuje spekter 
ter upravlja frekvenco, sami po sebi niso neskladni s členoma  SERVIN.2.2 [Dostop do trga] in 
SERVIN.3.2 [Dostop do trga]. Vsaka pogodbenica obdrži pravico, da določi in uporablja ukr epe o 
 
116 
 upravljanju spektra in frekvenc, ki lahko omejujejo število ponudnikov komunikacijskih storitev, če to 
stori v skladu s tem sporazumom. Ta pravica vključuje možnost, da dodeli frekvenčne pasove, pri 
čemer upošteva sedanje in prihodnje potrebe ter raz položljivost spektra.  
Člen SERVIN.5.31: Univerzalna storitev  
1. Vsaka pogodbenica ima pravico opredeliti vrsto obveznosti zagotavljanja univerzalne 
storitve, ki jo želi ohraniti, ter določiti njen obseg in izvajanje.  
2. Vsaka pogodbenica upravlja obveznosti univ erzalne storitve na sorazmeren, pregleden, 
objektiven in nediskriminatoren način, ki je nevtralen glede konkurence in ne pomeni večjega 
bremena, kot je potrebno za vrsto univerzalne storitve, ki jo opredeli pogodbenica.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so po stopki za imenovanje ponudnikov univerzalne storitve 
odprti za vse ponudnike javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev. 
Imenovanje se izvede s pomočjo učinkovitega, preglednega in nediskriminacijskega mehanizma.  
4. Če se pogod benica odloči, da bo izvajalcem univerzalne storitve izplačala nadomestilo, 
zagotovi, da takšno nadomestilo ne presega neto stroškov, ki jih povzroči obveznost zagotavljanja 
univerzalne storitve.  
Člen SERVIN.5.32: Prenosljivost številk  
Vsaka pogodbenica za gotovi, da ponudniki javnih komunikacijskih storitev zagotavljajo prenosljivost 
številk pod razumnimi pogoji.  
Člen SERVIN.5.33: Dostop do odprtega interneta  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi ponudniki 
storitev dostopa do interneta uporabnikom teh storitev omogočijo:  
(a) dostop do informacij in vsebin ter njihovo razširjanje, uporabo in ponujanje aplikacij in storitev 
po lastni izbiri, pri tem pa omrežje upravljajo na nediskriminatoren, razumen, pregleden in 
sorazmer en način; in  
(b) uporabo naprav po lastni izbiri, če takšne naprave ne ogrožajo varnosti drugih naprav, omrežja 
ali storitev, ki se zagotavljajo prek omrežja.  
2. Pojasniti je treba, da nobena določba tega člena pogodbenicama ne preprečuje sprejetja 
ukrepov za zaš čito javne varnosti v zvezi z uporabniki na spletu.  
Člen SERVIN.5.34: Zaupnost informacij  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudniki, ki pridobijo informacije od drugega ponudnika v 
postopku pogajanj v skladu s členi  SERVIN.5.24 [Medomrežno povezovanje], SER VIN.5.25 [Dostop in 
uporaba], SERVIN.5.28 [Medsebojno povezovanje z glavnimi dobavitelji] in SERVIN.5.29 [Dostop do 
osnovne infrastrukture glavnih dobaviteljev], te informacije uporabljajo izključno za namen, za 
katerega so bile zagotovljene, in vedno spoš tujejo zaupnost posredovanih ali shranjenih informacij.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi zaupnost komunikacij in povezanih podatkov o prometu, ki se 
prenašajo z uporabo javnih telekomunikacijskih omrežij ali javnih telekomunikacijskih storitev, ob 
 
117 
 upoštevanju za hteve, da ukrepi, ki se uporabljajo v ta namen, ne smejo biti niso sredstvo za 
samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo oziroma za prikrito omejevanje trgovine s storitvami.  
Člen SERVIN.5.35: Tuje lastništvo  
V zvezi z zagotavljanjem telekomunikacijskih o mrežij in opravljanjem telekomunikacijskih storitev 
prek ustanavljanja in ne glede na člen  SERVIN.2.7 [Neusklajeni ukrepi in izjeme] pogodbenica ne 
uvede zahtev za skupna podjetja ali omeji udeležbe tujega kapitala v smislu omejitve največjega 
odstotka tuj ega deleža ali skupne vrednosti posameznih tujih naložb ali tujih naložb skupaj.  
Člen SERVIN.5.36: Mednarodno mobilno gostovanje28 
1. Pogodbenici si prizadevata sodelovati pri spodbujanju preglednih in razumnih cen storitev 
mednarodnega mobilnega gostovanja, in sicer na način, ki lahko pomaga spodbuditi rast trgovine 
med pogodbenicama in povečanje blaginje potrošnikov.  
2. Pogodbenici se lahko odločita sprejeti ukrepe za povečanje preglednosti in konkurence glede 
na cene mednarodnega mobilnega gostovanja in tehnol oške alternative storitvam gostovanja, kot 
so: 
(a) zagotavljanje, da so informacije o maloprodajnih cenah zlahka dostopne končnim 
uporabnikom; in  
(b) čim večje zmanjšanje ovir za uporabo tehnoloških alternativ gostovanju, pri čemer imajo 
končni uporabniki, ki obiš čejo ozemlje pogodbenice z ozemlja druge pogodbenice, dostop do 
telekomunikacijskih storitev z uporabo naprave po lastni izbiri.  
3. Vsaka pogodbenica spodbuja ponudnike javnih telekomunikacijskih storitev na svojem 
ozemlju, da dajo javnosti na voljo informaci je o maloprodajnih cenah storitev mednarodnega 
mobilnega gostovanja za glasovne in podatkovne storitve ter storitve sporočil SMS, ki jih nudijo 
končnim uporabnikom ob obisku ozemlja druge pogodbenice.  
4. Nobena določba tega člana od pogodbenice ne zahteva, da  določi cene ali pogoje storitev 
mednarodnega mobilnega gostovanja.  
Oddelek  5: Finančne storitve  
Člen SERVIN.5.37: Področje uporabe  
1. Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na zagotavljanje finančnih 
storitev, poleg poglavij  1, 2, 3 in 4  tega naslova ter oddelkov  1 in 2 tega poglavja.  
2. V tem oddelku izraz „dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil“ iz točke  (f) 
člena SERVIN.1.2 [Opredelitve pojmov] pomeni naslednje29: 
                                                            
28  Ta člen se ne uporablja za storitve gostovanja znotraj Evr opske unije, ki so komercialne mobilne storitve 
na podlagi komercialnih sporazumov med ponudniki javnih telekomunikacijskih storitev, ki končnemu 
uporabniku omogočajo uporabo domače mobilne naprave ali druge naprave za govorne in podatkovne 
storitve ali st oritve sporočil v državi članici, ki ni država, v kateri se nahaja domače javno 
telekomunikacijsko omrežje končnega uporabnika.  
29  Pojasniti je treba, da se ta sprememba uporablja za „dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih 
 
118 
 (a) dejavnosti, ki jih opravljajo centralna banka ali mone tarni organ ali kateri koli drugi javni 
subjekt pri uresničevanju monetarne ali tečajne politike;  
(b) dejavnosti, ki so del zakonsko določenega sistema socialne varnosti ali javnega pokojninskega 
načrta; in  
(c) druge dejavnosti ali storitve, ki jih opravlja javni subjekt za račun ali z jamstvom oziroma 
uporabo finančnih sredstev pogodbenice ali njenih javnih subjektov.  
3. Če pogodbenica dovoli, da njeni ponudniki finančnih storitev opravljajo katero koli dejavnost 
iz točk  (b) ali (c) odstavka  2 tega člena v konkurenci  z javnim subjektom ali ponudnikom finančnih 
storitev, za namene uporabe točke  (f) člena SERVIN.1.2 [Opredelitev pojmov] „dejavnosti, ki se 
opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil“ ne vključujejo teh dejavnosti.  
4. Točka  (a) člena SERVIN.1.2 [Opredelitev p ojmov] se ne uporablja za storitve, ki jih zajema ta 
oddelek.  
Člen SERVIN.5.38: Opredelitve pojmov  
V tem naslovu:  
(a) „finančna storitev“ pomeni katero koli storitev finančne narave, ki jo ponuja ponudnik 
finančnih storitev pogodbenice in obsega naslednje deja vnosti:  
(i) zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve:  
(A) neposredno zavarovanje (vključno s sozavarovanjem):  
(aa) življenjsko;  
(bb) neživljenjsko;  
(B) pozavarovanja in retrocesije;  
(C) posredovanje v zavarovalništvu, kot je posredništvo in zastopanje; in  
(D) pomožne zavarovalniške storitve, kot so svetovanje, aktuarske storitve, 
ocena tveganja in obravnavanje odškodninskih zahtevkov;  
(ii) bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja):  
(A) sprejemanje depozitov in drugih povratnih sr edstev od občanov;  
(B) vse vrste posojil, med drugim potrošniška in hipotekarna posojila, faktoring 
ter financiranje komercialnih poslov;  
(C) finančni zakup;  
                                                                                                                                                                                         
pooblastil“ iz točke  (o) člena SERVIN.1.2 [Opredelitve pojmov], kakor se uporablja za „dejavnosti, ki se 
opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil“ iz točke  (f) člena SERVIN.1.2 [Opredelitve pojmov].  
 
119 
 (D) opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, vključno s 
kreditnimi, plačilnimi debetnimi karticami, potovalnimi čeki in bančnimi 
menicami;  
(E) garancije in obveznosti;  
(F) trgovanje za lastni račun ali za račun strank na borzi, na trgu OTC ali drugače:  
(aa) z instrumenti trga denarja (vključno s čeki, menicami, depozitnimi 
certifikati);  
(bb) s tujo valuto;  
(cc) z izvedenimi finančnimi instrumenti, med njimi s terminskimi 
pogodbami in opcijami;  
(dd) z instrumenti deviznih tečajev in obrestnih mer, vključno z 
zamenjavami in dogovori o terminski obrestni meri;  
(ee) s prenosljivimi vrednostnimi papirji in  
(ff) z drugimi prenosljivimi vrednostnimi papirji in finančnimi sredstvi, 
vključno s plemenitimi kovinami;  
(G) sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom 
primarne izdaje vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zas ebnim) prek 
agenta, ter opravljanjem storitev, povezanih s temi izdajami;  
(H) denarnoposredniški posli;  
(I) upravljanje premoženja, na primer upravljanje denarnih sredstev ali 
portfeljev, vseh oblik upravljanja kolektivnih naložb, upravljanje 
pokojninskih  skladov, depotnih storitev in storitev skrbniških skladov;  
(J) storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi 
papirji, produkti izvedenih finančnih instrumentov in drugimi prenosljivimi 
vrednostnimi papirji;  
(K) zagotavljanje in prenos finančnih informacij, obdelava finančnih podatkov in 
z njimi povezane programske opreme; ter  
(L) svetovanje, posredovanje in druge pomožne finančne storitve za vse 
dejavnosti iz točk (A) do (K), vključno z bonitetnimi podatki in analizo, 
raziska vami in svetovanjem glede naložb in portfelja, svetovanjem pri 
nakupih ter prestrukturiranju in strategiji podjetij;  
(b) „ponudnik finančnih storitev“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi 
opravljati ali opravlja finančne storitve, vendar ne vključuje javnega subjekta;  
(c) „nova finančna storitev“ pomeni storitev finančne narave, vključno s storitvami, povezanimi z 
obstoječimi in novimi izdelki ali načinom dobave izdelka, ki je ne opravlja noben ponudnik 
finančnih storitev na ozemlju pogodbenic e, opravlja pa se na ozemlju druge pogodbenice;  
 
120 
 (d) „javni subjekt“ pomeni:  
(i) vlado, centralno banko ali monetarni organ pogodbenice ali subjekt, ki je v lasti ali pod 
nadzorom pogodbenice, ki se ukvarja predvsem z izvajanjem vladnih nalog ali 
dejavnosti za vladne namene, brez subjektov, ki se ukvarjajo zlasti z opravljanjem 
finančnih storitev pod komercialnimi pogoji; ali  
(ii) zasebni subjekt, ki opravlja naloge, kakršne običajno opravlja centralna banka ali 
monetarni organ, kadar opravlja navedene naloge;  
(e) „samoregulativna organizacija“ pomeni kateri koli nevladni organ, med drugim terminsko 
borzo ali trg, borzo ali trg za vrednostne papirje, klirinško agencijo ali katero koli drugo 
organizacijo ali združenje, ki v skladu z zakoni ali pooblastilom centralne,  regionalne ali lokalne 
vlade ali organov izvaja zakone in predpise ali nadzor nad ponudniki finančnih storitev, če je 
ustrezno.  
Člen SERVIN.5.39: Previdnostna izjema  
1. Nobena določba tega sporazuma pogodbenici ne preprečuje, da bi sprejela ali ohranila 
ukrepe iz bonitetnih razlogov30, kot so:  
(a) zaščita vlagateljev, depozitarjev, imetnikov police ali oseb, ki so v fiduciarnem razmerju s 
ponudnikom finančnih storitev; ali  
(b) zagotavljanje celovitosti in stabilnosti finančnega sistema pogodbenice.  
2. Kadar taki ukr epi niso v skladu z določbami tega sporazuma, se ne uporabljajo na način, ki 
pogodbenici omogoča izogibanje zavezam ali obveznostim iz tega sporazuma.  
Člen SERVIN.5.40: Zaupne informacije  
Brez poseganja v tretji del [Sodelovanje na področju kazenskega preg ona in pravosodno sodelovanje 
v kazenskih zadevah] nobena določba tega sporazuma pogodbenici ne nalaga obveznosti razkritja 
informacij, ki zadevajo posle in račune posameznih strank, ali katerih koli zaupnih ali varovanih 
informacij, s katerimi razpolagajo  javni subjekti.  
Člen SERVIN.5.41: Mednarodni standardi  
Pogodbenici si po svojih najboljših močeh prizadevata zagotoviti, da se na njunem ozemlju izvajajo in 
uporabljajo mednarodno dogovorjeni standardi v sektorju finančnih storitev za regulacijo in nadzor , 
za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma ter za boj proti davčnim utajam in izogibanju 
davkom. Takšni mednarodno dogovorjeni standardi so med drugim tisti, ki so jih sprejeli: skupina 
G20; Odbor za finančno stabilnost; Baselski odbor za banč ni nadzor, zlasti njegova „temeljna načela 
za učinkovit bančni nadzor“; Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov, zlasti njegova 
„Temeljna načela zavarovanja“; Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev, zlasti 
njegovi „Cilji in načela  ureditve vrednostnih papirjev“; Projektna skupina za finančno ukrepanje; in 
Svetovni forum za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene pri Organizaciji za 
gospodarsko sodelovanje in razvoj.  
                                                            
30  Pojasniti je treba, da to pogodbenici ne preprečuje sprejetja ali ohranitv e ukrepov iz bonitetnih razlogov 
v zvezi s podružnicami, ki jih na njenem ozemlju ustanovijo pravne osebe druge pogodbenice.  
 
121 
 Člen SERVIN.5.42: Nove finančne storitve na ozemlju  pogodbenice  
1. Vsaka pogodbenica ponudniku finančnih storitev druge pogodbenice s sedežem na njenem 
ozemlju dovoli opravljanje vsakršne nove finančne storitve, opravljanje katere bi pogodbenica 
dovolila tudi lastnim ponudnikom finančnih storitev v podobnih o koliščinah v skladu z njenim 
pravom, pod pogojem da uvedba nove finančne storitve ne zahteva sprejetja novega zakona ali 
spremembe obstoječega zakona. To ne velja za podružnice druge pogodbenice, ustanovljene na 
ozemlju pogodbenice.  
2. Pogodbenica lahko določ i institucionalno in pravno obliko, prek katere se storitev lahko 
opravlja, in lahko za opravljanje te storitve zahteva odobritev. Kadar se zahteva taka odobritev, se 
odločitev o tem sprejme v razumnem roku, dovoljenje pa se lahko zavrne samo iz bonitetnih  
razlogov.  
Člen SERVIN.5.43: Samoregulativne organizacije  
Če pogodbenica za opravljanje finančnih storitev na svojem ozemlju od ponudnikov finančnih 
storitev druge pogodbenice zahteva članstvo, udeležbo v kateri koli samoregulativni organizaciji, ali 
dosto p do nje, zagotovi, da zadevna samoregulativna organizacija izpolnjuje obveznosti iz 
členov  SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu države z največjimi 
ugodnostmi], SERVIN.3.4 [Nacionalna obravnava] in SERVIN.3.5  [Obravnava po na čelu države z 
največjimi ugodnostmi].  
Člen SERVIN.5.44: Klirinški in plačilni sistemi  
Pogodbenica pod pogoji, ki priznavajo nacionalno obravnavo, ponudnikom finančnih storitev druge 
pogodbenice s sedežem na njenem ozemlju odobri dostop do plačilnih in klir inških sistemov, ki jih 
upravljajo javni subjekti, ter do uradnih sistemov financiranja in refinanciranja, ki so na voljo pri 
običajnem izvajanju rednega poslovanja. Ta člen ne dodeljuje dostopa do mehanizmov centralnih 
bank, ki refinancirajo posojila posl ovnim bankam v pogodbenici.  
Oddelek  6: Storitve mednarodnega pomorskega prevoza  
Člen SERVIN.5.45: Področje uporabe in opredelitev pojmov  
1. Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na opravljanje storitev 
mednarodnega pomorskega prevoza, pol eg poglavij  1, 2, 3 in 4 ter oddelka  1 tega poglavja.  
2. Za namene tega oddelka in poglavij 1, 2, 3 in 4 tega naslova:  
(a) „storitve mednarodnega pomorskega prevoza“ pomeni prevoz potnikov ali tovora z morskimi 
plovili med pristaniščem ene pogodbenice in pristaniščem druge pogodbenice ali tretje države, 
oziroma med pristanišči različnih držav članic, in vključuje neposredno sklepanje pogodb s 
ponudniki drugih storitev prevoza, z namenom, da se zajamejo operacije prevoza od vrat do 
vrat ali multimodalnega p revoza v okviru enotnega prevoznega dokumenta, ne vključuje pa 
pravice do opravljanja drugih vrst prevoznih storitev;  
(b) „prevoz od vrat do vrat ali multimodalni prevoz“ pomeni prevoz mednarodnega tovora z več 
kot eno vrsto prevoza, ki vključuje mednarodni po morski del prevozne verige, in sicer na 
podlagi enotnega prevoznega dokumenta;  
 
122 
 (c) „mednarodni tovor“ pomeni tovor, ki se prevaža med pristaniščem ene pogodbenice in 
pristaniščem druge pogodbenice ali tretje države ali med pristanišči različnih držav članic;  
(d) „pomožne pomorske storitve“ pomeni storitve pretovarjanja v pomorstvu, storitve carinjenja, 
storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike, storitve pomorskih agencij, pomorske 
storitve odpreme tovora in storitve skladiščenja;  
(e) „pretovarjanje v pomorstv u“ pomeni dejavnosti, ki jih izvajajo družbe za natovarjanje in 
raztovarjanje ladij, vključno z upravljavci terminalov, vendar brez neposrednih dejavnosti 
pristaniških delavcev, če so ti delavci organizirani neodvisno od družb za natovarjanje in 
raztovarja nje ladij ali za upravljanje terminalov; zajete dejavnosti vključujejo organizacijo in 
nadzor:  
(i) natovarjanja tovora na ladjo ali raztovarjanja tovora z ladje;  
(ii) priveza ali razveza tovora in  
(iii) sprejema ali dostave in hrambe tovora pred odpremo ali po raztovoru;  
(f) „storitve carinjenja“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo opravljanje formalnosti carinjenja pri 
uvozu, izvozu ali prevozu tovora čez državo v imenu druge strani, ne glede na to, ali so te 
storitve glavna dejavnost ponudnika storitev ali običa jna dopolnilna dejavnost njegove glavne 
dejavnosti;  
(g) „storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike“ pomenijo dejavnosti, ki zajemajo 
skladiščenje, polnjenje, praznjenje ali popravilo zabojnikov ter pripravljanje zabojnikov za 
odpremo, tako na območju  pristanišč kot v notranjosti države;  
(h) „storitve pomorskih agencij“ pomeni dejavnosti posrednika, ki na danem geografskem 
območju zastopa poslovne interese ene ali več linijskih ali ladjarskih družb, in sicer za 
naslednje namene:  
(i) trženje in prodajo sto ritev pomorskega prevoza in sorodnih storitev, od navedbe cen 
do izdajanja računov, ter izdajanje ladijskih nakladnic v imenu linij ali družb, nakup in 
preprodajo potrebnih sorodnih storitev, pripravo dokumentacije in zagotavljanje 
poslovnih informacij; in  
(ii) organizacijske dejavnosti v imenu linij ali družb v zvezi s pristankom ladij ali po potrebi 
prevzemom tovora.  
(i) „oskrbovalne storitve“ pomeni, brez poseganja v obseg dejavnosti, ki se lahko v skladu z 
ustrezno nacionalno zakonodajo štejejo za kabotažo,  prevoz mednarodnega tovora po morju 
do pristanišč in naprej, vključno s kontejnerskim, kosovnim ter suhim in tekočim razsutim 
tovorom, med pristanišči na ozemlju pogodbenice, pod pogojem, da je tak mednarodni tovor 
„na poti“, torej je usmerjen v namembni kraj zunaj ozemlja navedene pogodbenice oziroma 
prihaja iz pristanišča odpreme zunaj ozemlja navedene pogodbenice;  
(j) „storitve odpreme tovora“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo organiziranje in spremljanje 
odpremnih postopkov v imenu naročnikov prevoza z ureja njem prevoznih ter sorodnih 
storitev, pripravo dokumentacije in zagotavljanjem poslovnih informacij;  
 
123 
 (k) „pristaniške storitve“ pomeni storitve, ki jih upravni organ pristanišča, njegovi podizvajalci ali 
drugi ponudniki storitev v podporo prevozu tovora ali p otnikov opravljajo znotraj območja 
pomorskega pristanišča ali na plovni poti do takšnega območja; ter  
(l) „storitve skladiščenja“ pomeni storitve skladiščenja zamrznjenega ali ohlajenega blaga, 
storitve skladiščenja nepakiranih tekočin ali plina in druge stori tve skladiščenja.  
Člen SERVIN.5.46: Obveznosti  
1. Brez poseganja v neusklajene ukrepe ali druge ukrepe iz členov  SERVIN.2.7 [Neskladni ukrepi 
in izjeme] in SERVIN.3.6 [Neusklajeni ukrepi] vsaka pogodbenica izvaja načelo neomejenega dostopa 
do mednarodnih pomo rskih trgov in trgovine na komercialni in nediskriminatorni podlagi, tako da:  
(a) ladjam, ki plujejo pod zastavo druge pogodbenice ali jih upravljajo ponudniki storitev druge 
pogodbenice, namenja obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja svoj im 
ladjam, med drugim glede:  
(i) dostopa do pristanišč;  
(ii) uporabe infrastrukture;  
(iii) uporabe pomožnih storitev za pomorski prevoz; ter  
(iv) carinskih objektov in določitve privezov ter naprav za nakladanje in razkladanje; 
vključno s povezanimi pristojbinami in taksami;  
(b) ponudnikom storitev mednarodnega pomorskega prevoza druge pogodbenice pod pogoji, ki 
so razumni in ne manj ugodni od tistih, ki veljajo za njene dobavitelje ali plovila oziroma za 
plovila ali ponudnike iz tretje države (vključno s  pristojbinami in taksami, specifikacijami in 
kakovostjo opravljenih storitev), ponudi naslednje pristaniške storitve: pilotiranje, vleko in 
pomoč z vlačilcem, oskrbo z živili in gorivom, obnovitev zaloge vode, pobiranje odpadkov in 
odstranjevanje balastni h odpadkov, storitve pristaniškega kapitana, plovne pripomočke, 
opremo za nujna popravila, storitve sidranja in priveza, storitve privezovanja in odvezovanja 
ter operativne storitve na kopnem, ki so bistvenega pomena za delovanje ladje, vključno s 
komunika cijami, oskrbo z vodo in elektriko;  
(c) ponudnikom storitev mednarodnega pomorskega prevoza druge pogodbenice, po potrebi z 
dovoljenjem pristojnega organa, dovoli, da med pristanišči Združenega kraljestva ali med 
pristanišči države članice premestijo svoje ali  zakupljene prazne zabojnike, ki se ne prevažajo 
kot tovor za plačilo; ter  
(d) ponudnikom storitev mednarodnega pomorskega prevoza druge pogodbenice omogoči, da 
opravljajo oskrbovalne storitve med pristanišči Združenega kraljestva ali med pristanišči 
države čl anice, po potrebi z dovoljenjem pristojnega organa.  
2. Pogodbenica pri uporabi načel iz odstavka  1: 
(a) ne uvede dogovorov o delitvi tovora v prihodnje sporazume s tretjimi državami o storitvah 
mednarodnega pomorskega prevoza, vključno s prevozom suhega in tekoče ga razsutega 
tovora ter linijskim prevozom, če pa taki dogovori o delitvi tovora obstajajo v predhodnih 
sporazumih, jih v razumnem roku odpove;  
 
124 
 (b) ne sprejme oziroma ne ohrani ukrepa, ki določa, da se ves mednarodni tovor ali del tega 
tovora prevaža le s plo vili, registriranimi v zadevni pogodbenici ali v lasti ali pod nadzorom 
državljanov navedene pogodbenice;  
(c) odpravi vse in hkrati ne uvede novih enostranskih ukrepov ali upravnih, tehničnih in drugih 
ovir, ki bi lahko pomenile prikrito omejitev ali bi lahko imele diskriminatorne učinke na prosto 
opravljanje storitev mednarodnega pomorskega prevoza; in  
(d) ponudnikom storitev mednarodnega pomorskega prevoza druge pogodbenice ne prepreči, da 
z drugimi ponudniki prevoznih storitev neposredno sklenejo pogodbe za prev oze od vrat do 
vrat ali multimodalne prevoze.  
Oddelek 7: Pravne storitve  
Člen SERVIN.5.47: Področje uporabe  
1. Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na zagotavljanje določenih pravnih 
storitev, poleg poglavij  1, 2, 3 in 4 tega naslova ter  oddelkov  1 in 2 tega poglavja.  
2. Nič v tem oddelku ne vpliva na pravico pogodbenice, da nediskriminatorno uredi in nadzoruje 
opravljanje določenih pravnih storitev na svojem ozemlju.  
Člen SERVIN.5.48: Opredelitve pojmov  
Za namene tega oddelka:  
(a) „določene  pravne storitve “ pomenijo pravne storitve v zvezi s pravom domače jurisdikcije in 
mednarodnim javnim pravom, razen prava Evropske unije;  
(b) „domača jurisdikcija “ pomeni jurisdikcijo (ali del jurisdikcije) države članice ali Združenega 
kraljestva, v kater i je odvetnik pridobil poklicni naziv v domači jurisdikciji, ali v primeru 
odvetnika, ki je pridobil poklicni naziv v domači jurisdikciji v več kot eni jurisdikciji, katero koli 
od teh jurisdikcij;  
(c) „pravo domače jurisdikcije “ pomeni pravo domače jurisdikcije odvetnika31;  
(d) „poklicni naziv v domači jurisdikciji “ pomeni:  
(i) za odvetnika iz Unije poklicni naziv, pridobljen v državi članici, ki dovoljuje opravljanje 
pravnih storitev v tej državi članici; ali  
(ii) za odvetnika iz Združenega kraljestva naziv advokat, barrister ali solicitor, ki dovoljuje 
opravljanje pravnih storitev v katerem koli delu jurisdikcije Združenega kraljestva;  
(e) „odvetnik “ pomeni:  
(i) fizično osebo Unije, ki je v državi članici pooblaščena za opravlj anje pravnih storitev pod 
poklicnim nazivom v domači jurisdikciji; ali  
(ii) fizično osebo Združenega kraljestva, ki ima v katerem koli delu jurisdikcije Združenega 
kraljestva dovoljenje za opravljanje pravnih storitev pod poklicnim nazivom v domači 
jurisdi kciji;  
(f) (f)„odvetnik druge pogodbenice “ pomeni:  
(i) kadar je  „druga pogodbenica “ Unija, odvetnika iz točke (e)(i); ali  
                                                            
31 Pojasniti je treba, da je za namene tega naslova pravo Unije del prava domače jurisdikcije 
odvetnikov iz točke (e)(i) člena SERVI N.5.48 [Opredelitve pojmov] . 
 
125 
 (ii) kadar je  „druga pogodbenica “ Združeno kraljestvo, odvetnika iz točke (e)(ii); in  
(g) „pravne storitve “ pomenijo naslednje storitve:  
(i) storitve pravnega svetovanja in  
(ii) storitve pravne arbitraže, sprave in mediacije (razen takih storitev, če jih opravljajo fizične 
osebe, kot je določeno v členu SERVIN.4.1 [Področje uporabe in opredelitve pojmov]32. 
„Pravne storitve “ ne vključujejo pravnega zastopanja pred upravnimi agencijami, sodišči in 
drugimi ustrezno ustanovljenimi uradnimi razsodišči pogodbenice, pravnega svetovanja in 
storitev pravnega overjanja, dokumentiranja in potrjevanja, ki jih opravljajo pr avni 
strokovnjaki, pooblaščeni za izvajanje javnih funkcij na področju pravosodja, kot so notarji,  
„huissiers de justice “ ali drugi „ officiers publics et ministériels “, ter storitev sodnih izvršiteljev, 
imenovanih z uradnim vladnim aktom.  
Člen SERVIN.5.49:  Obveznosti  
1.  Pogodbenica dovoli odvetniku druge pogodbenice, da na njenem ozemlju opravlja določene 
pravne storitve pod svojim poklicnim nazivom v domači jurisdikciji v skladu s členi SERVIN.2.2 
[Dostop do trga], SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava], SERVI N 3.2 [Dostop do trga], SERVIN  3.4 
[Nacionalna obravnava] in SERVIN.4.4. [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki].  
2.  Kadar pogodbenica (jurisdikcija gostiteljica) kot pogoj, da odvetnik druge pogodbenice 
opravlja določene pravne storitve  v skladu z odstavkom 1, zahteva registracijo na svojem ozemlju, 
zahteve in postopek za tako registracijo ne smejo:  
(a) biti manj ugodni od tistih, ki se uporabljajo za fizično osebo iz tretje države, ki na ozemlju 
jurisdikcije gostiteljice opravlja pravne storitve v zvezi s pravom tretje države ali 
mednarodnim javnim pravom pod svojim poklicnim nazivom v tretji državi ter  
(b) pomeniti ali biti enakovredni zahtevi po prekvalifikaciji ali sprejemu v pravni poklic 
jurisdikcije gostiteljice.  
3.  Odstavek 4 se uporablja za opravljanje določenih pravnih storitev v skladu z odstavkom 1 
prek ustanavljanja.  
4.  Pogodbenica dovoli pravni osebi druge pogodbenice, da na njenem ozemlju ustanovi 
podružnico, prek katere se opravljajo določene pravne storitve33 v skladu z o dstavkom 1, in sicer v 
skladu s poglavjem 2 [Liberalizacija naložb] tega naslova in pod pogoji iz njega. To ne posega v 
zahteve, da je določen odstotek delničarjev, lastnikov, partnerjev ali direktorjev pravne osebe 
usposobljen ali opravlja določen poklic,  kot na primer odvetniki ali računovodje.  
                                                            
32 „Storitve pravne arbitraže, sprave in mediacije“ pomenijo pripravo dokumentov za predložitev arbitru, 
konciliatorju ali mediatorju ter pripravo na nastop in nastop pred njimi v vseh sporih v zvezi z uporabo in 
razlago prava. Ne vključuje storitev arbitraže, sprave in mediacije v sporih, ki ne vključujejo uporabe in razlage 
prava in ki spadajo med storitve, povezane s svetovanjem pri upravljanju. Prav tako ne vključujejo delovanja 
kot arbiter, konciliator ali mediator. Kot podk ategorija se storitve mednarodne pravne arbitraže, sprave ali 
mediacije nanašajo na iste storitve, kadar spor vključuje stranke iz dveh ali več držav.  
33 Pojasniti je treba, da v tem odstavku „določene pravne storitve“ za storitve, ki se opravljajo v Uniji,  pomenijo 
pravne storitve v zvezi s pravom Združenega kraljestva ali katerim koli njegovim delom in mednarodnim javnim 
pravom (razen prava Unije) ter za storitve, ki se opravljajo v Združenem kraljestvu, pravne storitve v zvezi s 
pravom držav članic (vklju čno s pravom Unije) in mednarodnim javnim pravom (razen prava Unije).  
 
126 
 Člen SERVIN.5.50: Neusklajeni ukrepi  
1. Člen  5.49 [Obveznosti] se ne uporablja za:  
(a) noben obstoječ neuskajen ukrep pogodbenice na ravni:  
(i) za Unijo:  
(A) ravni Unije, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge  SERVIN -1 [Obstoječi ukrepi];  
(B) centralni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN -1 
[Obstoječi ukrepi];  
(C)  regionalni ravni države članice, kot je določena na seznamu Unije iz Priloge SERVIN -1 
[Obstoječi ukrepi]; ali  
(D) lokalni ravni, z izjemo lokalne ravni iz točke (C); ter  
(ii) za Združeno kraljestvo:  
centralni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kraljestva iz Priloge SERVIN -1 
[Obstoječi ukrepi];  
(B) regionalni ravni, kot je določena na seznamu Združenega kra ljestva iz Priloge SERVIN -1 
[Obstoječi ukrepi]; ali  
(C) lokalne ravni države;  
(b) nadaljevanje ali hitro obnovitev katerega koli neusklajenega ukrepa iz točke  (a); ali  
(c) spremembo katerega koli neusklajenega ukrepa iz točk (a) in (b), kolikor to ne zmanj šuje 
skladnosti ukrepa, kakršen je obstajal tik pred spremembo, s členom SERVIN.5.49 
[Obveznosti].  
2.  Člen SERVIN.5.49 [Obveznosti] se ne uporablja za ukrep pogodbenice, ki je skladen s pridržki, 
pogoji ali kvalifikacijami, določenimi v zvezi s sektorjem,  podsektorjem ali dejavnostjo iz Priloge 
SERVIN -2 [Prihodnji ukrepi].  
3.  Ta oddelek se uporablja brez poseganja v Prilogo SERVIN -4 [Ponudniki pogodbenih storitev 
in neodvisni strokovnjaki].   
 
NASLOV III: DIGITALN A TRGOVINA  
Poglavje 1: Splošne določbe  
Člen  DIGIT.1 Cilj  
Cilj tega naslova je olajšati digitalno trgovino, obravnavati neupravičene ovire za trgovino, ki jih 
omogočajo elektronska sredstva, ter zagotoviti odprto, varno in zaupanja vredno spletno okolje za 
podjetja in potrošnike.  
Člen DIGIT.2: Podro čje uporabe  
1. Ta naslov se uporablja za ukrepe pogodbenice, ki vplivajo na trgovino, ki jo omogočajo 
elektronska sredstva.  
2. To poglavje se ne uporablja za avdiovizualne storitve.  
Člen DIGIT.3 Pravica do urejanja  
Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo pra vico do zakonskega urejanja na svojem ozemlju za 
doseganje legitimnih ciljev politike, kot so varovanje javnega zdravja, socialne storitve, javno 
 
127 
 izobraževanje, varnost, okolje, vključno s podnebnimi spremembami, javna morala, socialno varstvo 
ali varstvo potrošnikov, varstvo zasebnosti in podatkov ali spodbujanje in varovanje kulturne 
raznolikosti.  
Člen DIGIT.4 Izjeme  
Pojasniti je treba, da ta naslov pogodbenicama ne preprečuje sprejetja ali ohranitve ukrepov v skladu 
s členom EXC.1 [Splošne izjeme], členo m EXC.4 [Varnostne izjeme] in členom SERVIN.5.39 [Bonitetna 
izjema] iz razlogov javnega interesa, ki so navedeni v teh členih.  
Člen DIGIT.5: Opredelitev pojmov  
1. V tem naslovu se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena  SERVIN.1.2 [Opredelitve pojmov] 
naslova  II [Storitve in naložbe] tega razdelka.  
2. V tem naslovu:  
(a) „potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki uporablja javno telekomunikacijsko storitev za 
namene, ki niso poklicni;  
(b) „sporočilo za neposredno trženje“ pomeni vsako obliko komercialnega oglaševanja, s  katero 
fizična ali pravna oseba prek javne telekomunikacijske storitve uporabniku neposredno 
posreduje tržna sporočila, in zajema vsaj elektronsko pošto ter besedilna in multimedijska 
sporočila (SMS in MMS);  
(c) „elektronska avtentikacija“ pomeni elektronski  postopek, ki omogoča potrditev:  
(i) elektronske identifikacije fizične ali pravne osebe ali  
(ii) izvor in celovitost podatkov v elektronski obliki;  
(d) „storitev elektronske priporočene dostave“ pomeni storitev, ki omogoča prenos podatkov 
med tretjimi stranmi z elektronskimi sredstvi, zagotavlja dokaze o ravnanju s prenesenimi 
podatki, vključno z dokazilom o oddaji in prejemu podatkov, ter prenesene podatke varuje 
pred izgubo, krajo, poškodbo ali kakršno koli nepooblaščeno spremembo;  
(e) „elektronski žig“ pomeni poda tke v elektronski obliki, ki jih uporablja pravna oseba in so 
dodani drugim podatkom v elektronski obliki ali so z njimi logično povezani, da se zagotovita 
izvor in celovitost povezanih podatkov;  
(f) „elektronski podpis“ pomeni podatke v elektronski obliki, k i so dodani drugim podatkom v 
elektronski obliki ali so z njimi logično povezani in ki:  
(i) jih uporablja fizična oseba za izražanje strinjanja s podatki v elektronski obliki, na 
katere se nanašajo, ter  
(ii) so povezani s podatki v elektronski obliki, na katere s e nanašajo, na tak način, da je 
mogoče odkriti vsako naknadno spremembo podatkov;  
(g) „elektronski časovni žig“ pomeni podatke v elektronski obliki, ki druge podatke v elektronski 
obliki povezujejo z določenim trenutkom in tako zagotavljajo dokaz, da so sledn ji podatki v 
tistem trenutku obstajali;  
 
128 
 (h) „elektronska storitev zaupanja“ pomeni elektronsko storitev, ki zajema:  
(i) ustvarjanje, preverjanje in potrjevanje elektronskih podpisov, elektronskih žigov, 
elektronskih časovnih žigov, storitev elektronske priporočene dostave in potrdil, 
povezanih s temi storitvami;  
(ii) ustvarjanje, preverjanje in potrjevanje potrdil za avtentikacijo spletišč ali  
(iii) hrambo elektronskih podpisov, žigov ali potrdil, povezanih s temi storitvami;  
(i) „vladni podatki“ pomenijo podatke, ki  so v lasti katere koli ravni države in nevladnih organov 
pri izvajanju pooblastil, ki jim jih dodeli katera koli raven države, ali s katerimi navedeni 
razpolagajo;  
(j) „javna telekomunikacijska storitev“ pomeni vsako telekomunikacijsko storitev, ki je splošno  
dostopna javnosti;  
(k) „uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja javno telekomunikacijsko 
storitev.  
Poglavje 2: Pretok podatkov in varstvo osebnih podatkov  
Člen DIGIT.6 Čezmejni pretok podatkov  
1. Pogodbenici sta zavezani zagotavljanju čez mejnega pretoka podatkov, da bi olajšali trgovino 
v digitalnem gospodarstvu. V ta namen pogodbenica čezmejnega pretoka podatkov med 
pogodbenicama ne sme omejevati:  
(a) z zahtevanjem uporabe računalniških zmogljivosti ali omrežnih elementov na ozemlju 
pogodbeni ce za obdelavo, vključno z naložitvijo uporabe računalniških zmogljivosti ali 
omrežnih elementov, ki so certificirani ali odobreni na ozemlju pogodbenice;  
(b) z zahtevanjem lokalizacije podatkov na ozemlju pogodbenice za shranjevanje ali obdelavo;  
(c) s prepovedjo  shranjevanja ali obdelave na ozemlju druge pogodbenice ali  
(d) s pogojevanjem čezmejnega prenosa podatkov z uporabo računalniških zmogljivosti ali 
omrežnih elementov na ozemlju pogodbenic ali z zahtevami glede lokalizacije na ozemlju 
pogodbenic.  
2. Pogodbenici spremljata izvajanje te določbe in ocenita njeno delovanje v treh letih od 
datuma začetka veljavnosti tega sporazuma. Pogodbenica lahko kadar koli predlaga drugi 
pogodbenici, naj pregleda seznam omejitev iz odstavka 1. Take zahteve je treba obravnavati z 
razumevanjem.  
Člen DIGIT.7 Varstvo osebnih podatkov in zasebnosti  
1. Vsaka pogodbenica priznava, da imajo posamezniki pravico do varstva osebnih podatkov in 
zasebnosti ter da visoki standardi v zvezi s tem prispevajo k zaupanju v digitalno gospodarstvo in k 
razvoju trgovine.  
 
129 
 2. Nič v tem sporazumu pogodbenici ne preprečuje, da sprejme ali ohrani ukrepe za varstvo 
osebnih podatkov in zasebnosti, vključno v zvezi s čezmejnimi prenosi podatkov, če pravo 
pogodbenice določa instrumente, ki omogočajo prenose pod pogoji za splošno uporabo34 za varstvo 
prenesenih podatkov.  
3. Vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o vsakem ukrepu iz odstavka 2, ki ga sprejme 
ali ohrani.  
Poglavje 3: Posebne določbe  
Člen DIGIT.8 Carine za elektronske prenose  
1. Elektronski prenosi se štejejo za opravljanje storitve v smislu naslova  II [Storitve in naložbe] 
tega razdelka.  
2. Pogodbenici ne uvedeta carin za elektronske prenose.  
Člen DIGIT.9 Odsotnost predhodnega dovoljenja  
1. Pogodbenica ne zahteva predhodnega dovoljenja za opravljanje storitve z elek tronskimi 
sredstvi zgolj zato, ker se storitev opravlja prek spleta, in ne sprejme ali ohranja katere koli druge 
zahteve z enakovrednim učinkom.  
Storitev se opravlja prek spleta, kadar se opravlja z elektronskimi sredstvi in brez sočasne 
navzočnosti stran k. 
2. Odstavek  1 se ne uporablja za telekomunikacijske storitve, radiodifuzne storitve, storitve iger 
na srečo, storitve pravnega zastopanja ali storitve notarjev in podobnih poklicev, če so neposredno 
in specifično povezane z izvrševanjem javnih pooblastil.  
Člen DIGIT.10: Sklepanje pogodb z elektronskimi sredstvi  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se pogodbe lahko sklepajo elektronsko in da njeno pravo ne 
ustvarja ovir za uporabo elektronskih pogodb niti ne povzroča, da pogodbe ne bi imele pravnega 
učinka in ne b i bile veljavne zgolj zaradi tega, ker so bile sklenjene z elektronskimi sredstvi.  
2. Odstavek  1 se ne uporablja za:  
(a) radiodifuzne storitve;  
(b) storitve iger na srečo;  
(c) storitve pravnega zastopanja;  
(d) storitve notarjev in podobnih poklicev, če so neposredno in specifično povezane z 
izvrševanjem javnih pooblastil;  
(e) pogodbe, za katere je potrebna osebna navzočnost;  
                                                            
34  Pojasniti je treba, da „pogoji za splošno uporabo“ pogoje, ki so objektivno oblikovani in se uporabljajo 
horizontalno za nedoločeno število gospodarskih subjektov ter tako zajemajo vr sto položajev in 
primerov.  
 
130 
 (f) pogodbe za ustanovitev ali prenos pravic na nepremičninah;  
(g) pogodbe, za katere zakon določa sodelovanje sodišč, javnih organov ali poklicev, ki izvršujej o 
javna pooblastila;  
(h) pogodbe o poroštvu in sekundarnem zavarovanju, ki jih sklepajo osebe zunaj svoje trgovske, 
poslovne ali poklicne dejavnosti, ali  
(i) pogodbe, ki jih ureja družinsko ali dedno pravo.  
Člen DIGIT.11 Elektronska avtentikacija in elektronske storitve zaupanja  
1. Pogodbenica ne odreka pravnega učinka elektronskega dokumenta, elektronskega podpisa, 
elektronskega žiga ali elektronskega časovnega žiga ali podatkov, poslanih in prejetih z uporabo 
storitve elektronske priporočene dostave, in njihove do pustnosti kot dokazov v pravnih postopkih 
zgolj zato, ker so v elektronski obliki.  
2. Pogodbenica ne sprejme ali ohrani ukrepov, ki bi:  
(a) strankam v elektronski transakciji prepovedovali vzajemno določitev ustreznih elektronskih 
načinov avtentikacije za svoje t ransakcije ali  
(b) strankam v elektronski transakciji preprečevali, da bi lahko sodnim in upravnim organom 
dokazale, da je uporaba elektronske avtentikacije ali elektronske storitve zaupanja v tej 
transakciji skladna s pravnimi zahtevami, ki se uporabljajo.  
3. Ne glede na odstavek  2 lahko pogodbenica zahteva, da za posebno kategorijo transakcij 
metodo elektronske avtentikacije ali storitve zaupanja certificira organ, akreditiran v skladu z njenim 
pravom, ali da ta metoda izpolnjuje določene standarde delovanja, ki  so objektivni, pregledni in 
nediskriminatorni ter se nanašajo samo na posebne značilnosti zadevne kategorije transakcij.  
Člen DIGIT.12: Prenos izvorne kode ali dostop do nje  
1. Pogodbenica ne zahteva prenosa izvorne kode programske opreme, ki je v lasti fiz ične ali 
pravne osebe druge pogodbenice, ali dostopa do nje.  
2. Pojasniti je treba:  
(a) da se za ukrepe, ki jih pogodbenica sprejme ali ohrani v okviru certifikacijskega postopka, 
uporabljajo splošne izjeme, varnostne izjeme in bonitetna izjema iz člena  DIGIT.4 [Izjeme]; in  
(b) da se odstavek  1 ne uporablja, če fizična ali pravna oseba druge pogodbenice prostovoljno 
prenese izvorno kodo ali odobri dostop do nje na komercialni podlagi, na primer v okviru posla 
javnega naročila ali prosto izpogajane pogodbe.  
3. Nič v tem členu ne vpliva na:  
(a) zahtevo sodišča ali upravnega sodišča ali zahtevo organa, pristojnega za konkurenco, v skladu 
s konkurenčnim pravom pogodbenice, da se prepreči ali odpravi omejevanje ali izkrivljanje 
konkurence;  
 
131 
 (b) zahtevo regulatornega organa v skladu z zakoni ali drugimi predpisi pogodbenice v zvezi z 
varovanjem javne varnosti v zvezi z uporabniki na spletu, ob upoštevanju zaščitnih ukrepov 
pred nepooblaščenim razkritjem;  
(c) varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ter  
(d) pravico pogodbenice, da sprejme ukrepe v skladu s členom  III Sporazuma o javnih naročilih, 
kot je vključen v člen  PPROC.2 [Vključitev nekaterih določb Sporazuma GPA in zajeta javna 
naročila] naslova  VI [Javna naročila] tega razdelka.  
Člen DIGIT.13 Zaupanje potrošnikov na spletu  
1. Ob priznavanju pomena krepitve zaupanja potrošnikov v digitalno trgovino vsaka 
pogodbenica sprejme ali ohrani ukrepe za zagotavljanje učinkovitega varstva potrošnikov, ki so 
udeleženi v transakcijah elektronskega poslovanja, kar med drugim vključuje ukrepe,  ki: 
(a) prepovedujejo goljufive in zavajajoče poslovne prakse;  
(b) od dobaviteljev blaga in storitev zahtevajo, da ravnajo v dobri veri in spoštujejo poštene 
poslovne prakse, vključno s prepovedjo zaračunavanja nenaročenega blaga in storitev 
potrošnikom;  
(c) od dobav iteljev blaga ali storitev zahtevajo, da potrošnikom zagotavljajo jasne in izčrpne 
informacije, tudi kadar delujejo prek posredniških ponudnikov storitev, o svoji identiteti in 
kontaktnih podatkih, zadevni transakciji, vključno z glavnimi značilnostmi blag a ali storitev in 
polno ceno, ki vključuje vse veljavne stroške, ter pravicah potrošnikov, ki se uporabljajo (v 
primeru posredniških ponudnikov storitev to vključuje omogočanje zagotavljanja takih 
informacij s strani dobavitelja blaga ali storitev), ter  
(d) potrošnikom omogočajo dostop do pravnih sredstev, če so bile kršene njihove pravice, 
vključno s pravico do povračila škode, če so bili blago ali storitve plačani in niso bili dostavljeni 
ali zagotovljeni v skladu z dogovorom.  
2. Pogodbenici priznavata pomen pod elitve ustreznih izvršilnih pooblastil svojim organom za 
varstvo potrošnikov ali drugim ustreznim organom ter pomen sodelovanja med temi organi, da se 
zagotovi varstvo potrošnikov in okrepi zaupanje potrošnikov na spletu.  
Člen DIGIT.14 Neželena sporočila z a neposredno trženje  
1.  Vsaka pogodbenica zagotovi, da so uporabniki učinkovito zaščiteni pred neželenimi sporočili 
za neposredno trženje.  
2.  Vsaka pogodbenica zagotovi, da se sporočila za neposredno trženje ne pošiljajo 
uporabnikom, ki so fizične osebe,  razen če so v skladu z zakonodajo vsake pogodbenice soglašali s 
prejemanjem takih sporočil.  
3.  Ne glede na odstavek  2 pogodbenica fizičnim ali pravnim osebam, ki so v skladu s pogoji, 
določenimi v zakonodaji te pogodbenice, zbrale kontaktne podatke upora bnika v okviru dobave 
blaga ali opravljanja storitev, dovoli, da temu uporabniku pošiljajo sporočila za neposredno trženje v 
zvezi s podobnim blagom ali storitvami, ki jih ponujajo.  
 
132 
 4.  Vsaka pogodbenica zagotovi, da so sporočila za neposredno trženje jasn o prepoznavna kot 
taka, da je jasno razvidno, v čigavem imenu so poslana, ter da vsebujejo potrebne informacije, da 
lahko uporabniki brezplačno in kadar koli zahtevajo prenehanje njihovega pošiljanja.  
5.  Vsaka pogodbenica uporabnikom omogoči dostop do pra vnih sredstev zoper pošiljatelje 
sporočil za neposredno trženje, ki ne spoštujejo ukrepov, sprejetih ali ohranjenih v skladu z 
odstavki  1 do 4.  
Člen DIGIT.15 Odprti vladni podatki  
1. Pogodbenici priznavata, da olajševanje dostopa javnosti do vladnih podatkov in njihove 
uporabe prispeva k spodbujanju gospodarskega in družbenega razvoja, konkurenčnosti, 
produktivnosti in inovacij.  
2. Kolikor se pogodbenica odloči, da bo dala vladne podatke na voljo javnosti, si prizadeva, 
kolikor je to izvedljivo, zagotoviti, da so  podatki:  
(a) v obliki, ki omogoča enostavno iskanje, pridobivanje, uporabo, ponovno uporabo in 
posredovanje naprej;  
(b) v strojno berljivi in prostorsko omogočeni obliki;  
(c) taki, da vsebujejo opisne metapodatke, ki so čim bolj standardni;  
(d) na voljo prek zanesljivih,  uporabniku prijaznih in prosto dostopnih vmesnikov za aplikacijsko 
programiranje;  
(e) redno posodabljani;  
(f) nepodvrženi diskriminatornim pogojem uporabe ali pogojem, ki po nepotrebnem omejujejo 
ponovno uporabo, ter  
(g) na voljo za ponovno uporabo v popolni skladnos ti s pravili pogodbenic o varstvu osebnih 
podatkov.  
3. Pogodbenici si prizadevata za sodelovanje pri opredelitvi načinov, na katere lahko vsaka 
pogodbenica razširi dostop do vladnih podatkov, ki jih je objavila, in njihovo uporabo, da bi izboljšali 
in ustvari li poslovne priložnosti, ki presegajo uporabo teh podatkov v javnem sektorju.  
Člen DIGIT.16 Sodelovanje pri regulativnih vprašanjih v zvezi z digitalno trgovino  
1. Pogodbenici si izmenjujeta informacije o regulativnih zadevah na področju digitalne 
trgovine, ki se nanašajo na:  
(a) priznavanje in omogočanje interoperabilnih elektronskih storitev zaupanja in avtentikacije;  
(b) ravnanje s sporočili za neposredno trženje;  
(c) varstvo potrošnikov in  
(d) vse druge zadeve, pomembne za razvoj digitalne trgovine, vključno z nastajajoč imi 
tehnologijami.  
 
133 
 2. Odstavek 1 se ne uporablja za pravila in zaščitne ukrepe pogodbenice za varstvo osebnih 
podatkov in zasebnosti, vključno s čezmejnimi prenosi osebnih podatkov.  
Člen DIGIT.17  – Dogovor o računalniških storitvah  
1. Pogodbenici se strinjata, d a se za namene liberalizacije trgovine s storitvami in naložb v 
skladu z naslovom II [Storitve in naložbe] tega razdelka naslednje storitve štejejo za računalniške in 
sorodne storitve, ne glede na to, ali se zagotavljajo prek omrežja, vključno z internetom :  
(a) svetovanje, prilagajanje, strategijo, analizo, načrtovanje, specifikacijo, oblikovanje, razvoj, 
namestitev, izvedbo, integracijo, preskušanje, iskanje in odpravljanje napak, posodabljanje, 
podporo, tehnično pomoč ali upravljanje računalnikov oz. računal niških sistemov;  
(b) računalniške programe, opredeljene kot nize navodil, potrebne za delovanje in komunikacijo 
računalnikov (njih samih in v njih), ter svetovanje, strategijo, analizo, načrtovanje, 
specifikacijo, oblikovanje, razvoj, namestitev, izvedbo, inte gracijo, preskušanje, iskanje in 
odpravljanje napak, posodabljanje, predelavo, vzdrževanje, podporo, tehnično pomoč, 
upravljanje ali uporabo računalniških programov ali zanje;  
(c) storitve obdelave podatkov, shranjevanje podatkov, podatkovno gostovanje ali sto ritve 
podatkovnih baz;  
(d) storitve vzdrževanja in popravil za pisarniške stroje in opremo, vključno z računalniki; in  
(e) storitve usposabljanja za osebje strank, ki so povezane z računalniškimi programi, računalniki 
ali računalniškimi sistemi in niso uvrščene drugje.  
Zaradi večje jasnosti se storitve, ki jih omogočajo računalniške in sorodne storitve, razen tistih iz 
odstavka 1, same po sebi ne štejejo za računalniške in sorodne storitve.  
 
NASLOV IV: PRETOK KA PITALA, PLAČILA, NAK AZILA IN ZAČASNI ZAŠ ČITNI UKREPI  
Člen CAP.1: Cilji  
Cilj tega naslova je omogočiti prosti pretok kapitala in plačil, povezanih s transakcijami, 
liberaliziranimi na podlagi tega sporazuma.  
Člen CAP.2: Tekoči račun  
Vsaka pogodbenica dovoli, v prosto zamenljivi valuti in v skladu s Statutom  Mednarodnega 
denarnega sklada, kakršna koli plačila in nakazila v zvezi s transakcijami na tekočem računu plačilne 
bilance, ki spadajo na področje uporabe tega sporazuma.  
Člen CAP.3: Pretok kapitala  
1. Vsaka pogodbenica glede transakcij na kapitalskem in  finančnem računu plačilne bilance 
dovoli prosti pretok kapitala z namenom liberalizacije naložb in drugih transakcij, kot je določeno v 
naslovu  II [Storitve in naložbe] tega razdelka.  
 
134 
 2. Pogodbenici se medsebojno posvetujeta v okviru Specializiranega trgo vinskega odbora za 
storitve, naložbe in digitalno trgovino, da bi olajšali pretok kapitala med njima ter s tem spodbujali 
trgovino in naložbe.  
Člen CAP.4: Ukrepi, ki vplivajo na pretok kapitala, plačila ali nakazila  
1. Člena CAP.2 [Tekoči račun] in CAP.3 [Pretok kapitala] se ne razlagata tako, da pogodbenici 
preprečujeta, da bi uporabljala svoje zakone in druge predpise, ki se nanašajo na:  
(a) stečaj , insolventnost  ali zaščito pravic upnikov ; 
(b) izdajanje vrednostnih papirjev, standardiziranih terminskih pogodb, opcij in drugih finančnih 
instrumentov ali trgovanje z njimi;  
(c) računovodsko poročanje ali vodenje evidenc o pretoku kapitala, plačilih ali nakazilih, kadar je 
treba pomagati organom kazenskega pregona ali finančno regulativnim organom;  
(d) kriminalna  ali kazniv a dejanja , zavajajoča ali goljufiva ravnanja;  
(e) zagotavljanje skladnosti z odredbami ali sodbami v sodnih ali upravnih postopkih ali  
(f) sheme socialne  varnosti, javne pokojninske sheme ali obvezne varčevalne sheme.  
2. Zakoni in drugi predpisi iz odstavka  1 se ne u porabljajo samovoljno ali diskriminatorno 
oziroma na drug način, ki bi pomenil prikrito omejevanje pretoka kapitala, plačil ali nakazil.  
Člen CAP.5: Začasni zaščitni ukrepi  
1. V izjemnih primerih resnih težav pri delovanju Unijine ekonomske in monetarne unije  ali 
grožnje zanjo lahko Unija sprejme ali ohrani zaščitne ukrepe v zvezi s pretokom kapitala, plačili ali 
nakazili za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev.  
2. Ukrepi iz odstavka  1 so po obsegu omejeni na to, kar je nujno potrebno.  
Člen CAP.6: Omejitve v primeru plačilnobilančnih in zunanjefinančnih težav  
1. Če je pogodbenica v resnih plačilnobilančnih in zunanjefinančnih težavah ali obstaja tveganje 
zanje, lahko sprejme ali ohrani omejevalne ukrepe v zvezi s pretokom kapitala, plačili ali nakazili35.  
2. Ukrepi iz odstavka 1:  
(a) morajo biti v skladu s členi Sporazuma o Mednarodnem denarnem skladu;  
(b) ne presegajo ukrepov, ki so potrebni za reševanje okoliščin, opisanih v odstavku 1;  
(c) so začasni in se postopoma odpravijo glede na izboljšanje položaja, določenega v odstav ku 1;  
                                                            
35   Pojasniti je treba, da so eden od dejavnikov, ki lahko povzročijo resne plačilnobilančne ali 
zunanjefinančne težave oziroma tveganje zanje, resne težave, povezane z monetarno politiko ali politiko 
deviznega tečaja, ali tvegan je zanje.  
 
135 
 (d) preprečujejo nepotrebno oškodovanje poslovnih, gospodarskih in finančnih interesov druge 
pogodbenice ter  
(e) so nediskriminatorni v primerjavi s tretjimi državami v podobnih okoliščinah.  
3. V primeru blagovne menjave lahko vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani omejevalne 
ukrepe, da zaščiti svoj zunanjefinančni položaj ali plačilno bilanco. Ti ukrepi so skladni z GATT 1994 in 
Dogovorom o plačilnobilančnih določbah Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994.  
4. V primeru trgovine s storitvami lahko vsaka p ogodbenica sprejme ali ohrani omejevalne 
ukrepe, da zaščiti svoj zunanjefinančni položaj ali plačilno bilanco. Ti ukrepi so v skladu s členom XII 
Sporazuma GATS.  
5. Pogodbenica, ki ohrani ali sprejme ukrepe iz odstavkov  1 in 2, o tem takoj obvesti drugo 
pogod benico.  
6. Če pogodbenica sprejme ali ohrani omejitve iz tega člena, se pogodbenici takoj posvetujeta v 
okviru Specializiranega trgovinskega odbora za storitve, naložbe in digitalno trgovino, razen če se 
posvetujeta v drugih forumih. Navedeni odbor oceni pla čilnobilančne ali zunanjefinančne težave, 
zaradi katerih so bili sprejeti zadevni ukrepi, pri čemer upošteva dejavnike, kot so:  
(a) vrsta in obseg težav;  
(b) zunanje gospodarsko in trgovinsko okolje ter  
(c) alternativni popravni ukrepi, ki so morda na voljo.  
7. Na po svetovanjih na podlagi odstavka  6 se obravnava skladnost vseh omejevalnih ukrepov z 
odstavkoma  1 in 2. Sprejmejo se vse relevantne ugotovitve statistične ali dejanske narave, ki so na 
voljo in jih predstavi Mednarodni denarni sklad, pri sklepih pa se upošt eva ocena plačilnobilančnega 
in zunanjefinančnega položaja zadevne pogodbenice s strani Mednarodnega denarnega sklada.  
NASLOV  V: INTELEKTUA LNA LASTNINA  
Poglavje 1: Splošne določbe  
Člen IP.1: Cilji  
Cilji tega naslova so:  
(a) olajšati proizvodnjo, zagotavljanje in trženje inovativnih in ustvarjalnih izdelkov in storitev med 
pogodbenicama z zmanjšanjem izkrivljanj in ovir za tako trgovino ter s tem prispevati k bolj 
trajnostnemu in vključujočemu gospodarstvu ter  
(b) zagotoviti ustrezno in učinkovito raven varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine.  
Člen IP.2: Področje uporabe  
1. Ta naslov dopolnjuje in podrobneje opredeljuje pravice in obveznosti vsake pogodbenice v 
skladu s Sporazumom TRIPS ter drugimi mednarodnimi  sporazumi na področju intelektualne 
lastnine, katerih pogodbenici sta.  
 
136 
 2. Ta naslov nobeni pogodbenici ne preprečuje uvedbe širšega varstva in uveljavljanja pravic 
intelektualne lastnine, kot se zahtevata v tem naslovu, če tako varstvo in uveljavljanje n ista v 
nasprotju s tem naslovom.  
Člen IP.3: Opredelitev pojmov  
V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „Pariška konvencija“ pomeni Pariško konvencijo za varstvo industrijske lastnine z dne 
20. marca 1883, kakor je bila nazadnje rev idirana 14.  julija 1967 v Stockholmu;  
(b) „Bernska konvencija“ pomeni Bernsko konvencijo za varstvo književnih in umetniških del z dne 
9. septembra 1886, revidirano v Parizu 24.  julija 1971 in spremenjeno 28.  septembra 1979;  
(c) „Rimska konvencija“ pomen i Mednarodno konvencijo za varstvo izvajalcev, proizvajalcev 
fonogramov in radiodifuznih organizacij, sprejeto 26.  oktobra  1961 v Rimu;  
(d) „WIPO“ pomeni Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino;  
(e) „pravice intelektualne lastnine“ pomenijo vse kategorije intelektualne lastnine, ki so zajete v 
členih IP.7 [Avtorji] do IP.37 [Varstvo žlahtniteljskih pravic] tega naslova ali oddelkih  1 do 7 
dela  II Sporazuma TRIPS. Varstvo intelektualne lastnine vključuje varstvo pred nelojalno 
konkurenco iz člena  10a Pariške konvencije;  
(f) „nacionalen“ v zvezi z zadevno pravico intelektualne lastnine pomeni osebo pogodbenice, ki bi 
izpolnjevala merila za upravičenost do varstva, določenega v Sporazumu TRIPS in večstranskih 
sporazumih, ki so bili sklenjeni in se up ravljajo pod okriljem WIPO, katerih pogodbenica je 
pogodbenica tega sporazuma.  
Člen IP.4: Mednarodni sporazumi  
1. Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost spoštovanju mednarodnih sporazumov, katerih 
pogodbenici sta:  
(a) Sporazuma TRIPS;  
(b) Rimske konvencije ;  
(c) Bernske konvencije  
(d) Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici, sprejete 20. 
decembra 1996 v Ženevi;  
(e) Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o izvedbah in fonogramih, sprejete 
20. decembra 199 6 v Ženevi;  
(f) Protokola k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk, sprejetega 27. 
junija 1989 v Madridu, kakor je bil nazadnje spremenjen 12. novembra 2007;  
(g) Pogodbe o pravu znamk, sprejete 27. oktobra 1994 v Ženevi;  
(h) Marakeške p ogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter 
osebe z drugimi motnjami branja, sprejete 27.  junija 2013 v Marakešu;  
 
137 
 (i) Ženevskega akta Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov, sprejetega 2. julija 
1999 v Ženev i. 
2. Vsaka pogodbenica  si razumno prizadeva za ratifikacijo naslednjih mednarodnih sporazumov 
ali pristop k njim:  
(a) Pekinške pogodbe o varstvu avdiovizualnih izvedb, sprejete 24. junija 2012 v Pekingu;  
(b) Singapurske pogodbe o pravu blagovnih znamk, sprejete 27. marca 2006 v Singapurju  
Člen IP.5: Izčrpanje  
Ta naslov ne vpliva na svobodno odločanje pogodbenic v zvezi s tem, ali in pod katerimi pogoji se 
uporablja izčrpanje pravic intelektualne lastnine.  
Člen IP.6: Nacionalna obr avnava  
1. Za vse kategorije intelektualne lastnine, ki so zajete v tem naslovu, vsaka pogodbenica 
državljanom druge  pogodbenice zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo 
zagotavlja svojim državljanom v zvezi z varstvom intelektualne lastnine v  skladu, po potrebi, z 
izjemami, ki so že določene v Pariški konvenciji, Bernski konvenciji, Rimski konvenciji in Pogodbi o 
intelektualni lastnini na področju integriranih vezij, sprejeti 26. maja 1989 v Washingtonu. Za 
izvajalce, proizvajalce fonogramov i n radiodifuzne organizacije, se ta obveznost nanaša samo na 
pravice iz tega sporazuma.  
2. Za namene odstavka 1 tega člena „varstvo“ vključuje zadeve, ki vplivajo na razpoložljivost, 
pridobitev, obseg, ohranjanje in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine,  ter zadeve, ki vplivajo na 
uporabo pravic intelektualne lastnine, ki so posebej obravnavane v tem naslovu, vključno z ukrepi za 
preprečevanje izogibanja učinkovitim tehnološkim ukrepom iz člena IP.16 [Varstvo tehnoloških 
ukrepov] in ukrepi v zvezi z infor macijami o upravljanju pravic iz člena IP.17 [Obveznosti glede 
podatkov za upravljanje pravic].  
3. Pogodbenica lahko pri svojih sodnih in upravnih postopkih uporabi izjeme, dovoljene v 
skladu z odstavkom  1, vključno z zahtevo, da državljan druge pogodbenice d oloči naslov za vročanje 
na njenem ozemlju ali da imenuje zastopnika na njenem ozemlju, če:  
(a) so take izjeme potrebne, da se zagotovi skladnost z zakoni ali drugimi predpisi pogodbenice, ki 
niso neskladni s tem naslovom; ali  
(b) se take izjeme ne upora bljajo na način, ki bi pomenil prikrito omejevanje trgovine.  
4. Člen  1 se ne uporablja za postopke, določene v večstranskih sporazumih, sklenjenih pod 
okriljem WIPO v zvezi s pridobitvijo ali ohranitvijo pravic intelektualne lastnine.  
Poglavje 2: Standardi g lede pravic intelektualne lastnine  
Oddelek 1: Avtorske in sorodne pravice  
Člen IP.7: Avtorji  
Vsaka pogodbenica avtorjem zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:  
 
138 
 (a) neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote nji hovih del na 
kakršen koli način in v kakršni koli obliki;  
(b) kakršno koli distribucijo izvirnikov ali kopij njihovih del javnosti s prodajo ali drugače;  
(c) kakršno koli priobčitev njihovih del javnosti, žično ali brezžično, vključno z objavo njihovih d el v 
javnosti na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami 
izberejo;  
(d) komercialno dajanje izvirnikov ali kopij njihovih del v najem javnosti; vsaka pogodbenica lahko 
določi, da se ta točka ne uporablja za stavbe a li dela uporabne umetnosti.  
Člen IP.8: Izvajalci  
Vsaka pogodbenica izvajalcem zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:  
(a) snemanje njihovih izvedb;  
(b) neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote posnetkov njih ovih 
izvedb na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;  
(c) distribucijo posnetkov njihovih izvedb javnosti s prodajo ali drugače;  
(d) objavo posnetkov njihovih izvedb v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo 
posamezniki do njih dostop  na kraju in v času, ki si ju sami izberejo;  
(e) brezžično radiodifuzijo in priobčitev njihovih izvedb javnosti, razen kadar gre za radiodifuzno 
izvedbo ali kadar je narejena po posnetku;  
(f) komercialno dajanje posnetkov njihovih izvedb v najem javnosti .  
Člen IP.9: Proizvajalci fonogramov  
Vsaka pogodbenica proizvajalcem fonogramov zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:  
(a) neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote njihovih fonogramov 
na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;  
(b) distribucijo njihovih fonogramov in kopij fonogramov javnosti s prodajo ali drugače;  
(c) objavo njihovih fonogramov v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo posamezniki 
do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo;  
(d) komercialno dajanje njihovih fonogramov v najem javnosti.  
Člen IP.10: Radiodifuzne organizacije  
Vsaka pogodbenica radiodifuznim organizacijam zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:  
(a) snemanje njihovih oddaj, ne glede na to, ali se te oddajajo žično ali brezžično, tudi po kablu ali 
prek satelita;  
 
139 
 (b) neposredno ali posredno, začasn o ali stalno reprodukcijo dela ali celote posnetkov njihovih 
oddaj na kakršen koli način in v kakršni koli obliki, ne glede na to, ali se navedene oddaje 
oddajajo žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita;  
(c) objavo posnetkov njihovih oddaj v javnosti, žično ali brezžično, ne glede na to, ali se te 
oddajajo žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita, na tak način, da imajo posamezniki 
do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo;  
(d) distribucijo posnetkov in kopij posne tkov njihovih oddaj javnosti s prodajo ali drugače, ne 
glede na to, ali se te oddajajo žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita;  
(e) ponovno brezžično oddajanje njihovih oddaj in priobčitev njihovih oddaj javnosti, če taka 
priobčitev poteka na  javnih mestih ob plačilu vstopnine.  
Člen IP.11: Radiodifuzija in priobčitev fonogramov, objavljenih v komercialne namene, javnosti  
1. Vsaka pogodbenica izvajalcem in proizvajalcem fonogramov zagotovi pravico do primernega 
enkratnega nadomestila, ki jim ga p oravna uporabnik, če se fonogram, objavljen v komercialne 
namene, ali reprodukcija takega fonograma uporablja za radiodifuzijo ali katero koli priobčitev 
javnosti.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se primerno enkratno nadomestilo razdeli med zadevne 
izvajal ce in proizvajalce fonogramov. Vsaka pogodbenica lahko sprejme zakonodajo, s katero v 
primeru odsotnosti dogovora med izvajalci in proizvajalci fonogramov določi pogoje, v skladu s 
katerimi si izvajalci in proizvajalci fonogramov delijo primerno enkratno n adomestilo.  
3. Vsaka pogodbenica lahko izvajalcem in proizvajalcem fonogramov podeli večje pravice v 
zvezi z radiodifuzijo in priobčitvijo fonogramov, objavljenih v komercialne namene, javnosti.  
Člen IP.12: Trajanje varstva  
1. Pravice avtorja dela trajajo za č as avtorjevega življenja in najmanj 70  let po avtorjevi smrti, 
ne glede na to, kdaj je bilo delo zakonito objavljeno v javnosti.  
2. Za namene izvajanja odstavka 1 lahko vsaka pogodbenica določi posebna pravila za izračun 
trajanja varstva skladbe z besedilom, del več avtorjev ter kinematografskih ali avdiovizualnih del. 
Vsaka pogodbenica lahko določi posebna pravila za izračun trajanja varstva anonimnih ali 
psevdonimnih del.  
3. Obdobje veljavnosti pravic radiodifuznih organizacij preneha 50  let po prvem oddajanju 
programov, ne glede na to, ali je to oddajanje žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita.  
4. Pravice izvajalcev na njihovih izvedbah, ki niso na fonogramih, trajajo 50 let po datumu 
posnetka izvedbe ali, če so bile izvedbe v tem času zakonito obja vljene ali zakonito priobčene 
javnosti, 50 let od prve izdaje ali priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej.  
5. Pravice izvajalcev na njihovih izvedbah, posnetih na fonogramih, potečejo 50 let po datumu 
posnetka izvedbe ali, če so bile izve dbe v tem času zakonito objavljene ali zakonito priobčene 
javnosti, 70 let po takem dejanju, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej.  
6. Pravice proizvajalcev fonogramov prenehajo 50 let po izdelavi posnetka ali, če je bil v tem 
času zakonito objavljen javnos ti, 70 let po taki objavi. Če fonogram ni bil zakonito izdan, če je bil v 
 
140 
 tem času zakonito priobčen javnosti, traja varstvo 70 let od takega dejanja priobčitve. Vsaka 
pogodbenica lahko določi učinkovite ukrepe za zagotovitev, da se dobiček, ustvarjen v 20  letih 
varstva po 50  letih, pravično razdeli med izvajalce in proizvajalce fonogramov.  
7. Pogoji, določeni v tem členu, se računajo od 1.  januarja leta, ki sledi dogodku, s katerim je 
pravica nastala.  
8. Vsaka pogodbenica lahko določi daljše trajanje varstva od tistega, ki je določeno v tem členu.  
Člen IP.13: Sledna pravica  
1. Vsaka pogodbenica v korist avtorja izvirnega grafičnega ali likovnega umetniškega dela 
določi sledno pravico, ki je opredeljena kot n eodtujljiva pravica, ki se ji ni mogoče odpovedati, niti 
vnaprej, v skladu s katero avtor ob vsaki nadaljnji prodaji dela prejme nadomestilo, ki temelji na 
prodajni ceni, po tem ko je avtor prvič prenesel delo.  
2. Pravica iz odstavka  1 se uporablja za vse na daljnje prodaje, v katere so kot prodajalci, kupci 
ali posredniki vključeni strokovnjaki na umetniškem trgu, kot so prodajni saloni, umetniške galerije in 
drugi poklicni trgovci z umetninami.  
3. Vsaka pogodbenica lahko določi, da se pravica iz odstavka  1 ne uporablja pri nadaljnjih 
prodajah, če je prodajalec dobil delo neposredno od avtorja manj kot tri leta pred ponovno prodajo 
in če prodajna cena ne presega določenega minimalnega zneska.  
4. Postopek pobiranja nadomestil in zneski nadomestil se določijo v skla du s pravom vsake 
pogodbenice.  
Člen IP.14: Kolektivno upravljanje pravic  
1. Pogodbenici spodbujata sodelovanje med svojimi organizacijami za kolektivno upravljanje 
pravic z namenom spodbujanja dostopnosti del in drugih zaščitenih vsebin na ozemlju pogodbenic 
ter prenosa prihodka iz pravic zaradi uporabe takih del ali drugih zaščitenih vsebin med njunimi 
organizacijami za kolektivno upravljanje pravic.  
2. Pogodbenici spodbujata preglednost organizacij za kolektivno upravljanje pravic, zlasti kar 
zadeva pobrane pr ihodke iz pravic, odbitke, ki jih uporabljajo za pobrane prihodke iz pravic, uporabo 
pobranih prihodkov iz pravic, politiko distribucije in njihov repertoar.  
3. Pogodbenici si prizadevata olajšati dogovore med svojimi zadevnimi kolektivnimi 
organizacijami za upravljanje pravic o nediskriminatorni obravnavi imetnikov pravic, katerih pravice 
te organizacije upravljajo na podlagi sporazumov o zastopanju.  
4. Pogodbenici sodelujeta pri podpori organizacijam za kolektivno upravljanje pravic s sedežem 
na njunih ozemljih , ki zastopajo drugo organizacijo za kolektivno upravljanje pravic s sedežem na 
ozemlju druge pogodbenice s sporazumom o zastopanju, da bi zagotovili točno, redno in skrbno 
plačevanje zneskov, ki jih dolgujejo zastopanim organizacijam za kolektivno upravlj anje pravic, ter 
zastopanim organizacijam za kolektivno upravljanje pravic zagotavljata informacije o znesku 
prihodkov iz pravic, pobranih v njihovem imenu, ter morebitnih odbitkih na te prihodke iz pravic.  
 
141 
 Člen IP.15 Izjeme in omejitve  
Vsaka pogodbenica omejitve ali izjeme od pravic iz členov  IP.7 [Avtorji] do IP.11 [Radiodifuzija in 
priobčitev fonogramov, objavljenih v komercialne namene, javnosti] omeji na določene posebne 
primere, ki niso v nasprotju z normalnim izkoriščanjem dela ali druge vsebine in ne vplivajo 
nerazumno na zakonite interese imetnikov pravic.  
Člen IP.16: Varstvo tehnoloških ukrepov  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi ustrezno pravno varstvo proti izogibanju veljavnim tehnološkim 
ukrepom, kadar se oseba, ki se tem ukrepom izogiba, tega zaveda oziroma če obstaja utemeljen 
razlog, da se tega zaveda. Vsaka pogodbenica lahko določi posebno uredite v pravnega varstva 
tehnoloških ukrepov, ki se uporabljajo za zaščito računalniških programov.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi ustrezno pravno varstvo proti proizvodnji, uvozu, distribuciji, 
prodaji, najemu, oglaševanju za prodajo ali najem ali posedovanju za k omercialne namene naprav, 
izdelkov ali komponent oziroma izvajanju storitev, ki:  
(a) se promovirajo, oglašujejo ali tržijo z namenom izogibanja  
(b) so le majhnega komercialnega pomena ali imajo le majhno uporabo razen izogibanja ali  
(c) so zlasti zasnovani , izdelani, prirejeni ali izvedeni za namene omogočanja ali olajševanja 
izogibanja veljavnim tehnološkim ukrepom.  
3. V tem oddelku izraz „tehnološki ukrep“ pomeni vsakršno tehnologijo, napravo ali 
komponento, ki je ob običajnem obratovanju namenjena preprečev anju ali omejevanju dejanj v zvezi 
z deli ali drugimi vsebinami, ki jih ni dovolil imetnik avtorskih ali katerih koli sorodnih pravic, zajetih s 
tem oddelkom. Tehnološki ukrepi se štejejo za „veljavne“, kadar uporabo zaščitenega dela ali drugih 
vsebin nadz orujejo imetniki pravice z nadzorom dostopa ali varnostnim postopkom, kot so kodiranje, 
šifriranje ali drugo preoblikovanje dela oziroma vsebine, ali z mehanizmom za nadzor kopiranja, ki 
doseže cilj varstva.  
4. Ne glede na pravno varstvo, predvideno v odstavk u 1 tega člena, lahko vsaka pogodbenica 
po potrebi sprejme primerne ukrepe za zagotovitev, da ustrezno pravno varstvo pred izogibanjem 
veljavnim tehnološkim ukrepom v skladu s tem členom upravičencem do izjem ali omejitev, 
določenih na podlagi člena  IP.15 [Izjeme in omejitve], ne preprečuje uveljavljanja takih izjem ali 
omejitev.  
Člen IP.17: Obveznosti glede podatkov za upravljanje pravic  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi ustrezno pravno varstvo proti vsaki osebi, ki zavestno 
nepooblaščeno stori katero koli od naslednjih dejanj:  
(a) odstrani ali spremeni kateri koli elektronski podatek za upravljanje pravic;  
(b) distribuira, uvaža za distribucij o, oddaja, priobči javnosti ali objavi v javnosti dela ali druge 
vsebine, varovane v skladu s tem oddelkom, s katerih so bili nepooblaščeno odstranjeni ali na 
katerih so bili nepooblaščeno spremenjeni elektronski podatki za upravljanje pravic,  
 
142 
 če se ta os eba zaveda oziroma če obstaja utemeljen razlog, da se zaveda, da s takim ravnanjem 
povzroča, omogoča, olajšuje ali prikriva kršitev avtorskih ali sorodnih pravic, kot je določeno s 
pravom pogodbenice.  
2. V tem členu izraz „podatki za upravljanje pravic“ pome ni vsakršne podatke, ki jih predloži 
imetnik pravice in ki opredeljujejo delo ali druge vsebine iz tega člena, avtorja ali katerega koli 
drugega imetnika pravice, ali podatke o pogojih uporabe dela ali druge vsebine oziroma kakršne koli 
številke ali kode, ki predstavljajo take podatke.  
3. Odstavek  2 se uporablja, če je kateri koli od teh podatkov povezan s kopijo dela ali drugih 
vsebin iz tega člena ali pa se zdi, da je povezan s priobčitvijo teh del ali vsebin javnosti.  
Oddelek 2: Blagovne znamke  
Člen IP.18 : Klasifikacija blagovnih znamk  
Vsaka pogodbenica vzdržuje sistem klasifikacije blagovnih znamk, ki je skladen z Niškim aranžmajem 
o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk z dne 15.  junija 1957, kakor 
je bil spremenjen in  revidiran.  
Člen IP.19: Znaki, ki lahko sestavljajo blagovno znamko  
Blagovna znamka je lahko sestavljena iz kakršnih koli znakov, zlasti besed, vključno z osebnimi imeni, 
ali iz slik, črk, števil, barv, oblike blaga ali embalaže blaga ali zvokov, če se:  
(a) lahko s temi znaki blago ali storitve določenega podjetja razlikujejo od blaga ali storitev drugih 
podjetij in  
(b) ti znaki v ustreznem registru blagovnih znamk vsake pogodbenice lahko prikažejo tako, da 
lahko pristojni organi in javnost jasno in natan čno ugotovijo, kaj je predmet varstva, ki je 
podeljeno njihovemu imetniku.  
Člen IP.20: Pravice iz blagovne znamke  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se z registracijo blagovne znamke imetniku podelijo 
izključne pravice. Imetnik ima pravico preprečiti vsem tre tjim osebam, ki nimajo soglasja imetnika, 
da v poteku trgovine uporabljajo:  
(a) kakršen koli znak, ki je enak registrirani blagovni znamki, za enako blago ali storitve kot so 
tiste, za katere je registrirana blagovna znamka;  
(b) vsak znak, pri katerem za radi enakosti ali podobnosti z registrirano blagovno znamko in 
enakosti ali podobnosti blaga ali storitev, označenih s to blagovno znamko in znakom, obstaja 
verjetnost zmede v javnosti, vključno z verjetnostjo povezovanja znaka in registrirane 
blagovne zna mke.  
2. Imetnik registrirane blagovne znamke ima pravico, da v poteku trgovine vsem tretjim 
osebam prepreči vnos blaga v pogodbenico, v kateri je blagovna znamka registrirana, ne da bi bilo 
tam sproščeno v prosti promet, če tako blago, vključno z embalažo, p rihaja iz drugih držav ali druge 
pogodbenice in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka registrirani blagovni znamki za 
tako blago ali ki je po njenih bistvenih lastnostih ni mogoče razlikovati od te blagovne znamke.  
 
143 
 3. Imetnik blagovne znamke izgu bi pravico iz odstavka  2, če deklarant ali imetnik blaga med 
postopkom ugotavljanja morebitne kršitve registrirane blagovne znamke predloži dokazila o tem, da 
imetnik registrirane blagovne znamke nima pravice prepovedati dajanja blaga na trg v državi, v 
katero je namenjeno.  
Člen IP.21: Postopek registracije  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi sistem registracije blagovnih znamk, v okviru katerega se vsak 
dokončen negativen sklep, ki ga sprejme ustrezen urad za blagovne znamke, vključno z delno 
zavrnitvijo registracije, pisno posreduje zadevni stranki in ustrezno utemelji ter se zoper njega lahko 
vloži pritožba.   
2. Vsaka pogodbenica zagotovi možnost, da lahko tretje osebe nasprotujejo vlogam za 
blagovne znamke ali, kjer je to primerno, registracijam blagovnih znamk. Taki postopki ugovora so 
kontradiktorni.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi javno dostopno elektronsko podatkovno zbirko vlog za 
blagovne znamke in registracij blagovnih znamk.  
4. Vsaka pogodbenica si po najboljših močeh prizadeva zagotoviti sistem za elektronsko prijavo 
ter obdelavo, registracijo in vzdrževanje blagovnih znamk.  
Člen IP.22: Znane blagovne znamke  
Za namene varstva znanih blagovnih znamk iz člena 6a Pariške konvencije ter člena 16(2) in (3) 
Sporazuma TRIPS vsaka pogodbenica uporablja Skup no priporočilo glede predpisov o zaščiti znanih 
znamk (Joint Recommendation Concerning Provisions on the Protection of Well -Known Marks), ki sta 
ga sprejeli Skupščina Pariške unije za varstvo industrijske lastnine in Generalna skupščina WIPO na 
štiriintrid esetem krogu sej skupščin držav članic WIPO, ki je potekal od 20 do 29  septembra 1999.  
Člen IP.23: Izjeme glede pravic iz blagovne znamke  
1. Vsaka pogodbenica določi omejene izjeme glede pravic iz blagovne znamke, kot je poštena 
uporaba opisnih izrazov, vklj učno z geografskimi označbami, in lahko določi druge omejene izjeme, 
če take izjeme upoštevajo zakonite interese imetnika blagovne znamke in tretjih oseb.  
2. Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da v poteku trgovine tretji osebi prepove 
uporabo:  
(a) imena ali naslova tretje osebe, če je tretja oseba fizična oseba;  
(b) znakov ali označb v zvezi z vrsto, kakovostjo, količino, predvidenim namenom, vrednostjo, 
geografskim poreklom in časom proizvodnje blaga ali opravljanja storitve ali v zvezi z drugimi 
značilnostmi blaga ali storitev; ali  
(c) blagovne znamke zaradi opredelitve ali navajanja blaga ali storitev kot lastnih imetniku te 
blagovne znamke, zlasti kadar je uporaba te blagovne znamke potrebna zaradi označevanja 
predvidenega namena proizvoda ali sto ritve, predvsem za dodatke ali nadomestne dele,  
če jih tretja oseba uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih ali trgovinskih 
zadevah.  
 
144 
 3. Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da bi v poteku trgovine tretji osebi prepovedal 
uporabo prejšnje pravice, ki velja le na določenem območju, če je ta pravica priznana z zakoni 
zadevne pogodbenice in se uporablja znotraj meja ozemlja, na katerem je priznana.  
Člen IP.24: Razlogi za razveljavitev  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se blagovna znamka  lahko razveljavi, če se v neprekinjenem 
obdobju petih let s strani imetnika ali z njegovim dovoljenjem ni resno uporabljala na zadevnem 
ozemlju pogodbenice v zvezi z blagom ali storitvami, za katere je registrirana, in za neuporabo ne 
obstajajo upravičeni  razlogi.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi tudi, da  se blagovna znamka lahko razveljavi, če se v 
neprekinjenem obdobju petih let po  zaključku postopka registracije s strani imetnika ali z njegovim 
dovoljenjem ni resno uporabljala na zadevnem  ozemlju v zvezi z bl agom ali storitvami, za katere je 
registrirana, in za neuporabo ne obstajajo upravičeni razlogi.  
3. Vendar nihče  ne more  zahtevati, naj se imetnikove pravice na blagovni znamki razveljavijo, 
če je v  intervalu  med iztekom petletnega obdobja in vložitvijo zahte ve za razveljavitev prišlo do 
začetka ali ponovnega začetka resne uporabe blagovne znamke. Začetek ali ponovni začetek uporabe 
v trimesečnem obdobju pred vložitvijo zahteve za razveljavitev, do katerega ni prišlo pred iztekom 
neprekinjenega obdobja petih l et neuporabe, pa se ne upošteva, če do priprav na začetek ali 
ponovni začetek pride šele potem, ko imetnik ugotovi, da se lahko vloži zahteva za razveljavitev.  
4. Blagovna znamka se lahko razveljavi tudi, če po datumu registracije:  
(a) zaradi dejanj ali opus titve imetnika v gospodarskem prometu postane splošno ime blaga ali 
storitve, za katero je registrirana;  
(b) zaradi uporabe blagovne znamke s strani imetnika blagovne znamke ali s soglasjem imetnika 
glede blaga ali storitev, za katere je registrirana, lahko zavaja javnost, zlasti glede narave, 
kakovosti ali geografskega porekla tega blaga ali storitev.  
Člen IP.2 5: Pravica do prepovedi pripravljalnih dejavnosti v zvezi z uporabo embalaže ali drugih 
sredstev  
Če obstaja nevarnost, da bi se lahko embalaža, nalepke, listki, varnostne oznake oziroma naprave ali 
oznake oziroma naprave za preverjanje pristnosti ali kakrš na koli druga sredstva, na katerih je 
nameščena blagovna znamka, uporabili za blago ali storitve in bi takšna uporaba pomenila kršitev 
pravic imetnika blagovne znamke, ima imetnik te blagovne znamke pravico prepovedati naslednje 
dejavnosti, če se izvajajo v gospodarskem prometu:  
(a) namestitev znaka, ki je enak ali podoben blagovni znamki, na embalaži, nalepkah, listkih, 
varnostnih oznakah oziroma napravah ali oznakah oziroma napravah za preverjanje pristnosti 
ali kakršnih koli drugih sredstvih, na katera j e mogoče namestiti znamko; ali  
(b) ponujanje ali dajanje na trg ali skladiščenje v navedene namene oziroma uvoz ali izvoz 
embalaže, nalepk, listkov, varnostnih oznak oziroma naprav ali oznak oziroma naprav za 
preverjanje pristnosti ali kakršnih koli drugih  sredstev, na katerih je nameščena znamka.  
 
145 
 Člen IP.26: Vloge v slabi veri  
Blagovna znamka se lahko razglasi za neveljavno, kadar prijavitelj vlogo za registracijo blagovne 
znamke vloži v slabi veri. Vsaka pogodbenica lahko določi, da se taka blagovna znamka ne registrira.  
Oddelek 3: Modeli  
Člen IP.27: Varstvo registriranih mode lov 
1. Vsaka pogodbenica zagotovi varstvo neodvisno ustvarjenih modelov, ki so novi in izvirni. To 
varstvo se zagotovi z registracijo, imetnikom pa zagotovi izključne pravice v skladu s tem oddelkom.  
Za namene tega člena lahko pogodbenica model, ki ima indiv idualno naravo, obravnava kot 
izvirnega.  
2. Imetnik registriranega modela ima pravico, da tretjim osebam, ki nimajo njegove privolitve, 
prepreči vsaj izdelavo, ponujanje za prodajo, prodajo, uvoz, izvoz, skladiščenje ali uporabo izdelkov, 
ki nosijo ali vsebu jejo zaščiteni model, če se to izvaja v komercialne namene.  
3. Za modele, uporabljene na izdelku, ki predstavlja sestavni del kompleksnega izdelka, ali 
vgrajene vanj, velja, da so novi in izvirni le v naslednjih primerih:  
(a) če sestavni del, potem ko je vg rajen v kompleksni izdelek, ob normalni uporabi slednjega 
ostane viden in  
(b) če te vidne značilnosti sestavnega dela same po sebi izpolnjujejo pogoje glede novosti in 
izvirnosti.  
4. V točki  (a) odstavka  3 „normalna uporaba“ pomeni uporabo pri končnem upora bniku, ki 
izključuje vzdrževanje, servisiranje ali popravilo.  
Člen IP.28: Obdobje varstva  
Obdobje varstva, ki je na voljo za registrirane modele, vključno s podaljšanji registriranih modelov, je 
skupno 25  let od datuma vložitve vloge36. 
Člen IP.29: Varstvo  neregistriranih modelov  
1. Vsaka pogodbenica imetnikom neregistriranega modela podeli pravico, da kateri koli tretji 
osebi, ki nima imetnikove privolitve, prepreči uporabo neregistriranega modela, le v primeru, da 
izpodbijana uporaba izhaja iz posnemanja ner egistriranega modela na njenem ozemlju37. Taka 
uporaba zajema vsaj ponujanje za prodajo, dajanje na trg, uvoz ali izvoz izdelka.  
2. Obdobje varstva, ki je na voljo za neregistrirani model, je najmanj tri leta od datuma, ko je bil 
model prvič objavljen v javno sti na ozemlju zadevne pogodbenice.  
                                                            
36  Vsaka pogodbenica lahko določi zadevni datum vložitve vloge v skladu s svojo zakonodajo.  
37 Ta oddelek se ne uporablja za varstvo, znano v Združenem kraljestvu kot pravica v zvezi z modelom.  
 
146 
 Člen IP.30: Izjeme in izključitve  
1. Vsaka pogodbenica lahko določi omejene izjeme pri varstvu modelov, tudi neregistriranih 
modelov, če take izjeme niso v nerazumnem nasprotju z običajno uporabo modelov in ne posegajo 
nerazumno v zakonite interese imetnika modela, ob upoštevanju zakonitih interesov tretjih oseb.  
2. Varstvo se ne prenese na modele, ki jih narekujejo izključno tehnični ali funkcionalni vidiki. 
Model ne izvira iz pojavne oblike izdelka, ki mora biti nujno repro ducirana v natančni obliki in 
dimenzijah, da bi bilo mogoče izdelek, v katerega je model vgrajen ali na katerem se uporablja, 
mehansko povezati z drugim izdelkom ali ga namestiti vanj, okoli njega ali ob njega, tako da lahko 
vsak izdelek opravlja svojo fun kcijo.  
3. Z odstopanjem od odstavka  2 model v skladu s pogoji iz člena IP.27(1) [Varstvo registriranih 
modelov] predstavlja model, ki je namenjen omogočanju večkratnega sestavljanja ali povezovanja 
medsebojno zamenljivih izdelkov v modularnem sistemu.  
Člen IP.31: Povezava z avtorsko pravico  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da so modeli, tudi neregistrirani, upravičeni do varstva po zakonu 
pogodbenice o avtorskih pravicah od datuma, ko so bili ustvarjeni ali določeni v kateri koli obliki. 
Obseg takega varstva in p ogoje, pod katerimi se odobri, vključno s stopnjo zahtevane izvirnosti, 
določi vsaka pogodbenica.  
Oddelek  4: Patenti  
Člen IP.32: Patenti in javno zdravje  
1. Pogodbenici priznavata pomen Deklaracije o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki je bila 
sprejeta 14.  novembra 2001 na ministrski konferenci STO v Dohi (v nadaljnjem besedilu: Deklaracija 
iz Dohe). Pri razlagi in izvajanju pravic in obveznosti iz tega odde lka vsaka pogodbenica zagotovi 
skladnost z Deklaracijo iz Dohe.  
2. Vsaka pogodbenica izvaja člen 31a  Sporazuma TRIPS ter Prilogo k Sporazumu TRIPS in 
Dodatek k Prilogi k Sporazumu TRIPS.  
Člen IP.33: Podaljšanje obdobja patentnega varstva za zdravila in  fitofarmacevtska sredstva  
1. Pogodbenici priznavata, da je za zdravila in fitofarmacevtska sredstva,38 zaščitena s 
patentom na njunih ozemljih, potreben postopek upravne odobritve, preden so dana na njuna trga. 
Pogodbenici priznavata, da se lahko zaradi obdobj a, ki preteče od vložitve patentne prijave do prve 
odobritve dajanja izdelka na trg, kot ga v ta namen opredeljuje ustrezna zakonodaja, skrajša obdobje 
dejanskega patentnega varstva.  
2. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi zagotovi  dodatno varstvo za 
izdelek, ki je varovan s patentom in je predmet postopka upravne odobritve iz odstavka  1, da se 
nadomesti skrajšanje dejanskega patentnega varstva za imetnika. Pogoji za zagotavljanje takega 
dodatnega varstva, vključno z njegovo dolžino , se določijo v skladu z zakoni in drugimi predpisi 
pogodbenic.  
                                                            
38  Za namene tega naslova se izraz „fitofarmacevtsko sredstvo“ za vsako pogodbenico opredeli v ustrezni 
zakonodaji pogodbenic.  
 
147 
 3. V tem naslovu „zdravilo“ pomeni:  
(a)  vsako snov ali kombinacijo snovi, ki so predstavljene z lastnostmi za zdravljenje ali 
preprečevanje bolezni pri ljudeh ali živalih, ali  
(b)  vsako snov ali kombinacijo snovi, ki se lahko uporablja pri ljudeh ali živalih ali se jim lahko daje 
za ponovno vzpostavitev, izboljšanje ali spreminjanje fizioloških funkcij prek farmakološkega, 
imunološkega ali presnovnega delovanja ali za določitev diagnoze.  
Oddel ek 5: Varstvo nerazkritih informacij  
Člen IP.34: Varstvo poslovnih skrivnosti  
1. Vsaka pogodbenica vsem imetnikom poslovnih skrivnosti zagotovi ustrezne civilne sodne 
postopke in pravna sredstva, s katerimi se preprečijo pridobitev, uporaba ali razkritje posl ovne 
skrivnosti ter pridobi nadomestilo škode zanje, kadar se izvedejo na način, ki je v nasprotju s pošteno 
poslovno prakso.  
2. V tem oddelku:  
(a) „poslovna skrivnost“ pomeni informacije, ki izpolnjujejo vse naslednje zahteve:  
(i) so skrivnost v smislu, da  njihova celota ali natančna konfiguracija in sestava njihovih 
komponent ni splošno znana ali lahko dosegljiva osebam v krogih, ki se običajno 
ukvarjajo s to vrsto informacij;  
(ii) imajo tržno vrednost, ker so skrivnost, in  
(iii) je oseba, ki ima zakonit i nadzor nad temi informacijami, v danih okoliščinah razumno 
ukrepala, da jih ohrani kot skrivnost;  
(b) „imetnik poslovne skrivnosti“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ima zakoniti nadzor 
nad poslovno skrivnostjo.  
3. V tem oddelku se kot v nasprotju  s pošteno poslovno prakso štejejo vsaj naslednja ravnanja:  
(a) pridobitev poslovne skrivnosti brez privolitve imetnika poslovne skrivnosti, kadar koli do tega 
pride z nepooblaščenim dostopom do katerih koli dokumentov, predmetov, gradiva, vsebin ali 
elektronskih datotek, ki so pod zakonitim nadzorom imetnika poslovne skrivnosti in vsebujejo 
poslovno skrivnost ali je iz njih mogoče ugotoviti poslovno skrivnost, oziroma z njihovo 
prilastitvijo ali kopiranjem;  
(b) uporaba ali razkritje poslovne skrivnosti, k adar koli to brez privolitve imetnika poslovne 
skrivnosti stori oseba, ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:  
(i) poslovno skrivnost pridobi na način iz točke  (a);  
(ii) krši sporazum o zaupnosti ali kakršno koli drugo dolžnost nerazkritja poslovne 
skrivnosti ali  
(iii) krši pogodbeno ali katero koli drugo dolžnost omejitve uporabe poslovne skrivnosti;  
 
148 
 (c) pridobitev, uporaba ali razkritje poslovne skrivnosti, kadar koli je oseba, ki je to storila, v času 
pridobitve, uporabe ali razkritja vedela ali bi morala v danih okoliščinah vedeti, da je poslovno 
skrivnost neposredno ali posredno pridobila od druge osebe, ki je poslovno skrivnost uporabila 
ali razkrila nezakonito v sm islu točke (b).  
4. Nobena določba tega oddelka ne zahteva od katere koli pogodbenice, da katero koli od 
naslednjih ravnanj obravnava kot v nasprotju s pošteno poslovno prakso:  
(a) neodvisno odkritje ali stvaritev;  
(b) obratni inženiring izdelka, ki je bil dan na voljo javnosti ali ga ima zakonito v lasti oseba, ki je 
pridobila informacije in kadar osebe, ki je pridobila informacije, ne zavezuje nobena pravno 
veljavna dolžnost, da omeji pridobitev poslovne skrivnosti;  
(c) pridobitev, uporabo ali razkritje p oslovne skrivnosti, če jih zahteva ali dovoljuje pravo vsake 
pogodbenice;  
(d) uveljavljanje pravice delavcev ali predstavnikov delavcev do obveščenosti in posvetovanja v 
skladu z zakoni in drugimi predpisi navedene pogodbenice.  
5. Nobena določba tega oddelk a ne vpliva na uveljavljanje svobode izražanja in obveščanja, 
vključno s svobodo in pluralnostjo medijev, kot so zaščitene v vsaki pogodbenici, ne omejuje 
mobilnosti zaposlenih in ne vpliva na avtonomijo socialnih partnerjev in njihovo pravico do sklepanja  
kolektivnih pogodb v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenic.  
Člen IP.35: Varstvo podatkov, predloženih za namene pridobitve dovoljenja za dajanje zdravila  na trg  
1. Vsaka pogodbenica varuje zaupne poslovne informacije, predložene za pridobitev dovol jenja 
za dajanje zdravila na trg (v nadaljnjem besedilu: dovoljenje za promet), pred razkritjem tretjim 
osebam, razen če se sprejmejo ukrepi za zagotovitev, da so podatki zaščiteni pred nepošteno 
komercialno uporabo, ali če je razkritje potrebno zaradi pre vladujočega javnega interesa.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da organ, pristojen za izdajo dovoljenja za promet, za omejeno 
obdobje, ki se določi z njeno nacionalno zakonodajo, in v skladu s pogoji, določenimi v njeni notranji 
zakonodaji, brez izrecnega sogla sja imetnika prvega dovoljenja za promet ne sprejme nobene 
naknadne vloge za pridobitev dovoljenja za promet, ki se opira na rezultate predkliničnih preskusov 
ali kliničnih preskušanj, predloženih v vlogi navedenemu organu za prvo dovoljenje za promet, raz en 
če mednarodni sporazumi, katerih pogodbenici sta pogodbenici, določajo drugače.  
3. Vsaka pogodbenica tudi zagotovi, da se zdravilo, za katerega je bilo pozneje izdano 
dovoljenje na podlagi rezultatov predkliničnih preskusov ali kliničnih preskušanj iz odst avka 2, za 
omejeno obdobje, ki se določi z njeno nacionalno zakonodajo, in v skladu s pogoji, določenimi v njeni 
notranji zakonodaji, ne da na trg brez izrecne privolitve imetnika prvega dovoljenja za promet, razen 
če mednarodni sporazumi, katerih pogodben ici sta pogodbenici, določajo drugače.  
4. Ta člen ne posega v dodatna obdobja varstva, ki jih lahko vsaka pogodbenica zagotovi v svoji 
zakonodaji.  
 
149 
 Člen IP.36: Varstvo podatkov, predloženih za namene pridobitve dovoljenja za promet s 
fitofarmacevtskimi sredstv i ali biocidnimi proizvodi  
1. Vsaka pogodbenica lastniku poročila o preskusu ali študiji v zvezi z varnostjo in učinkovitostjo 
aktivne snovi, fitofarmacevtskega sredstva ali biocidnega proizvoda, ki je bilo prvič predloženo za 
pridobitev dovoljenja za promet,  prizna začasno pravico. V takem obdobju se poročilo o preskusu ali 
študiji ne uporabi v korist nobene druge osebe, ki želi pridobiti dovoljenje za promet z aktivno 
snovjo, fitofarmacevtskim sredstvom ali biocidnim proizvodom, razen če se dokaže izrecna pr ivolitev 
prvega lastnika. Za namene tega člena se ta pravica imenuje varstvo podatkov.  
2. Poročilo o preskusu ali študiji, predloženo za pridobitev dovoljenja za promet z aktivno 
snovjo ali fitofarmacevtskim sredstvom, mora izpolnjevati naslednje pogoje:  
(a) je nujno za pridobitev ali spremembo dovoljenja, da bi se dovolila uporaba na drugih 
kmetijskih rastlinah, in  
(b) je potrjeno kot skladno z načeli dobre laboratorijske prakse ali dobre preskusne prakse.  
3. Trajanje obdobja varstva podatkov je najmanj  10 let od datuma, ko je ustrezni organ na 
ozemlju pogodbenice izdal prvo dovoljenje.  
4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da javni organi, pristojni za izdajo dovoljenja za promet, 
informacij iz odstavkov  1 in 2 ne bodo uporabili v korist poznejšega vložnika katerega k oli 
naslednjega dovoljenja za promet, ne glede na to, ali so bile dane na voljo javnosti ali ne.  
5. Vsaka pogodbenica določi pravila za preprečevanje podvajanja preskusov na vretenčarjih.  
Oddelek 6: Rastlinske sorte  
Člen IP.37: Varstvo žlahtniteljskih pravic  
Vsaka pogodbenica varuje žlahtniteljske pravice v skladu z Mednarodno konvencijo o varstvu novih 
sort rastlin, kakor je bila nazadnje revidirana 19.  marca 1991 v Ženevi. Pogodbenici sodelujeta pri 
spodbujanju in uveljavljanju teh pravic.  
Poglavje 3 : Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine  
Oddelek 1: Splošne določbe  
Člen IP.38: Splošne obveznosti  
1. Vsaka pogodbenica v skladu s svojo zakonodajo določi ukrepe, postopke in pravna sredstva, 
ki so potrebni za zagotovitev uveljavljanja pravic intelektual ne lastnine.  
V oddelkih 1, 2 in 4 tega poglavja izraz „pravice intelektualne lastnine“ ne vključuje pravic iz 
oddelka  5 poglavja 2 [Varstvo nerazkritih informacij].  
2. Ukrepi, postopki in pravna sredstva iz odstavka 1:  
(a) so pošteni in pravični;  
(b) niso po nepotrebnem zapleteni ali dragi in ne določajo nerazumnih rokov ali povzročajo 
neupravičenih zamud;  
 
150 
 (c) so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni;  
(d) se uporabljajo na način, ki preprečuje nastajanje ovir za zakonito trgovino in zagotavlja zaščito 
pred  njihovo zlorabo.  
Člen IP.39: Osebe, ki imajo pravico zahtevati uporabo ukrepov, postopkov in pravnih sredstev  
Vsaka pogodbenica za osebe, ki imajo pravico zahtevati uporabo ukrepov, postopkov in pravnih 
sredstev iz oddelkov 2 in 4 tega poglavja, priznava :  
(a) imetnike pravic intelektualne lastnine v skladu s pravom pogodbenice;  
(b) vse druge osebe, pooblaščene za uporabo teh pravic, zlasti imetnike licence, kolikor je to 
dovoljeno in v skladu s pravom pogodbenice, ter  
(c) zveze in  združenja39, kolikor j e to dovoljeno in v skladu s pravom pogodbenice.  
Oddelek 2: Civilno in upravno izvrševanje  
Člen IP.40: Ukrepi za zavarovanje dokazov  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko pristojni sodni organi še pred začetkom postopkov 
glede vsebine zadeve same na predlog  strani, ki je predložila razumno razpoložljive dokaze v 
podporo svojim trditvam, da je bila njena pravica intelektualne lastnine kršena ali bo kršena, 
odredijo takojšnje in učinkovite začasne ukrepe za zagotovitev zadevnih dokazov v zvezi z domnevno 
kršit vijo, ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov in varstva zaupnih podatkov.  
2. Taki ukrepi lahko vključujejo podroben opis, z odvzemom vzorcev ali brez njega, ali fizični 
zaseg blaga, ki domnevno krši pravico intelektualne lastnine, ter v ustreznih primerih  materialov in 
pripomočkov, ki se uporabljajo v proizvodnji in/ali distribuciji tega blaga, ter dokumentov, ki se 
nanašajo nanj.  
Člen IP.41: Dokazi  
1. Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi pristojnim sodnim organom 
omogoči, da na predlog stranke, ki je predložila razumno razpoložljive dokaze, ki zadoščajo v 
podporo njenim trditvam, in je v utemeljitvi teh trditev navedla dokaze, s katerim i razpolaga 
nasprotna stranka, odredijo, da nasprotna stranka predloži te dokaze ob upoštevanju varstva 
zaupnih informacij.  
2. Vsaka pogodbenica sprejme tudi potrebne ukrepe, s katerimi pristojnim sodnim organom 
omogoči, da v primerih kršitve pravice intelek tualne lastnine v komercialnem obsegu po potrebi in 
pod enakimi pogoji, kot so navedeni v odstavku  1, odredijo predložitev bančnih, finančnih ali 
komercialnih dokumentov, s katerimi razpolaga nasprotna stranka, ob upoštevanju varstva zaupnih 
informacij.  
                                                            
39  Pojasniti je treba, da kolikor to dopušča pravo pogodbenice, izraz „zveze in združenja“ vključuje vsaj 
organe za kolektivno upravljanje pravic in strokovne organe za obrambo, ki s e jim redno priznava 
pravica zastopanja imetnikov pravic intelektualne lastnine.  
 
151 
 Člen IP.42: Pravica do obveščenosti  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko pristojni sodni organi v okviru civilnega postopka v 
zvezi s kršitvijo pravice intelektualne lastnine ter kot odgovor na utemeljeno in sorazmerno zahtevo 
tožnika kršitelju ali kateri k oli drugi osebi odredijo, naj zagotovi informacije o poreklu in 
distribucijskih mrežah blaga ali storitev, ki kršijo pravico intelektualne lastnine.  
2. V odstavku 1 „katera koli druga oseba“ pomeni osebo:  
(a) za katero se ugotovi, da v komercialnem obsegu p oseduje blago, ki krši pravico intelektualne 
lastnine;  
(b) za katero se ugotovi, da v komercialnem obsegu uporablja storitve, ki kršijo pravico 
intelektualne lastnine;  
(c) za katero se ugotovi, da v komercialnem obsegu opravlja storitve, ki se uporabljajo pri 
dejavnostih, ki kršijo pravico intelektualne lastnine, ali  
(d) za katero je oseba iz točk (a), (b) ali (c) opozorila, da sodeluje pri proizvodnji, izdelavi ali 
distrib uciji blaga oziroma opravljanju storitev.  
3. Informacije iz odstavka  1 vključujejo, kot je ustrezno:  
(a) imena in naslove proizvajalcev, izdelovalcev, distributerjev, ponudnikov in drugih predhodnih 
imetnikov blaga ali storitev ter predvidenih trgovcev na d ebelo in drobno;  
(b) informacije o proizvedenih, izdelanih, dobavljenih, prejetih ali naročenih količinah ter ceni za 
zadevno blago ali storitve.  
4. Odstavka  1 in 2 se uporabljata brez poseganja v druge zakone pogodbenice, ki:  
(a) imetniku pravice zagotavlj ajo pravice do prejemanja popolnejših informacij;  
(b) urejajo uporabo informacij, sporočenih v skladu s tem členom, v civilnem postopku;  
(c) urejajo odgovornost za zlorabo pravice do obveščenosti;  
(d) omogočajo zavrnitev predložitve informacij, ki bi os ebo iz odstavka  1 prisilile k priznanju 
svojega sodelovanja ali sodelovanja njenih bližnjih sorodnikov pri kršitvi pravice intelektualne 
lastnine;  
(e) urejajo varstvo zaupnosti virov informacij oziroma obdelavo osebnih podatkov.  
Člen IP.43: Začasni ukrep i in ukrepi zavarovanja  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni sodni organi na zahtevo vložnika zoper 
domnevnega kršitelja izdajo začasno odredbo, da se prepreči kakršna koli neizbežna kršitev pravice 
intelektualne lastnine, ali da začasno in po potreb i ob uvedbi periodične denarne kazni, kadar to 
določa pravo te pogodbenice, prepovejo nadaljevanje domnevnih kršitev navedene pravice ali da 
tako nadaljevanje pogojijo z vložitvijo jamstva, katerega namen je zagotoviti nadomestilo imetniku 
pravice. Začasna  odredba se lahko pod enakimi pogoji izda tudi zoper posrednika, čigar storitve 
uporablja tretja oseba za kršitev pravice intelektualne lastnine.  
 
152 
 2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni sodni organi na zahtevo vložnika odredijo zaseg 
ali vročitev blaga,  za katero obstaja sum, da krši pravico intelektualne lastnine, da se prepreči vstop 
tega blaga v trgovinske tokove oziroma njegov pretok po njih.  
3. V primeru domnevne kršitve v komercialnem obsegu vsaka pogodbenica zagotovi, da če 
vložnik dokaže, da utegnej o okoliščine ogroziti povračilo škode, lahko sodni organi odredijo 
preventivni zaseg premičnin in nepremičnin domnevnega kršitelja, vključno z blokiranjem njegovih 
bančnih računov in drugih sredstev. V ta namen lahko pristojni organi odredijo predložitev b ančnih, 
finančnih ali komercialnih dokumentov ali primeren dostop do ustreznih informacij.  
4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so njeni sodni organi v zvezi z ukrepi iz odstavkov  1, 2 in 3 
pooblaščeni, da od vložnika zahtevajo predložitev vseh razumno razpoložl jivih dokazov, na podlagi 
katerih lahko z zadostno mero gotovosti ugotovijo, ali je vložnik imetnik pravice in ali je pravica 
vložnika kršena oziroma je taka kršitev neizbežna.  
Člen IP.44: Popravni ukrepi  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni sodni organi na zahtevo vlagatelja in brez 
poseganja v morebitno odškodnino za nosilca pravice zaradi kršitve in brez kakršnega koli 
nadomestila odredijo uničenje blaga, za katero ugotovijo, da krši pravico intele ktualne lastnine, ali 
vsaj dokončno odstranitev navedenega blaga iz trgovinskih poti. Po potrebi lahko sodni organi pod 
enakimi pogoji odredijo tudi uničenje materialov in pripomočkov, ki se uporabljajo zlasti za 
oblikovanje ali izdelavo tega blaga.  
2. Sodni  organi vsake pogodbenice so pooblaščeni, da odredijo, da se ti ukrepi izvedejo na 
stroške kršitelja, razen če ni posebnih razlogov proti temu.  
Člen IP.45: Sodne odredbe  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko sodni organi, kadar se sprejme sodna odločba, s katero se 
ugotovi kršitev pravice intelektualne lastnine, zoper kršitelja izdajo sodno odredbo, katere cilj je 
prepoved nadaljevanja kršitve. Vsaka pogodbenica zagotovi tudi, da lahko sodni organi izdajo sodno 
odredbo zoper posrednike, katerih storitve upo rablja tretja oseba za kršitev pravice intelektualne 
lastnine.  
Člen IP.46: Alternativni ukrepi  
Vsaka pogodbenica lahko določi, da lahko sodni organi v ustreznih primerih in na zahtevo osebe, ki bi 
lahko bila predmet ukrepov iz člena  IP.44 [Popravni ukrepi ] ali člena  IP.45 [Sodne odredbe], namesto 
uporabe ukrepov iz navedenih členov odredijo plačilo denarnega nadomestila oškodovani stranki, če 
ta oseba ni ravnala namerno in iz malomarnosti, če bi izvedba zadevnih ukrepov tej osebi povzročila 
nesorazmerno šk odo in če se oškodovani stranki denarno nadomestilo zdi razumno zadovoljivo.  
Člen IP.47: Odškodnina  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni sodni organi na predlog oškodovane stranke kršitelju, 
ki je vedel ali bi moral iz utemeljenih razlogov vedeti, da sode luje pri kršitvi pravice intelektualne 
lastnine, naložijo, naj imetniku pravice plača odškodnino, ki ustreza dejanski škodi, ki jo je imetnik 
pravice utrpel zaradi kršitve.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni sodni organi pri določanju odškodnine:  
 
153 
 (a) upoštevajo vse ustrezne vidike, kot so negativne ekonomske posledice, vključno z izgubljenim 
dobičkom, ki jih je utrpela oškodovana stranka, morebiten neupravičen dobiček, ki ga je 
ustvaril kršitelj, in v ustreznih primerih elemente, ki niso ekonomski dejav niki, kot je 
nepremoženjska škoda, ki je imetniku pravice povzročena s kršitvijo, ali  
(b) kot alternativno možnost točki (a) v ustreznih primerih določijo odškodnino v obliki pavšalnega 
zneska na podlagi elementov, kot je najmanj znesek licenčnin ali pris tojbin, ki bi jih kršitelj 
dolgoval, če bi zahteval dovoljenje za uporabo zadevne pravice intelektualne lastnine.  
3. Če kršitelj ni vedel ali če ni mogel iz utemeljenih razlogov vedeti, da sodeluje pri kršitvi 
pravice intelektualne lastnine, lahko vsaka pogo dbenica določi, da lahko sodni organi odredijo 
vračilo dobička ali plačilo odškodnine, ki je lahko določena vnaprej.  
Člen IP.48: Pravni stroški  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da utemeljene in sorazmerne pravne stroške ter druge izdatke uspešne 
stranke praviloma krije neuspešna stranka, razen če načelo pravičnosti tega ne dovoli.  
Člen IP.49: Objava sodnih odločb  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko v  sodnih postopkih, začetih zaradi kršitve pravice 
intelektualne lastnine, sodni organi na zahtevo vložnika in na stroške kršitelja odredijo ustrezne 
ukrepe za razširjanje informacij v zvezi s sodno odločbo in njeno celotno ali delno objavo.  
Člen IP.50: Do mneva o avtorstvu ali lastništvu  
Za namene uporabe ukrepov, postopkov in pravnih sredstev iz poglavja  3 [Uveljavljanje pravic 
intelektualne lastnine]:  
(a) za to, da oseba velja za avtorja literarnega ali umetniškega dela in zato lahko sproži postopek 
za ugotavljanje kršitev, zadostuje običajna navedba avtorjevega  imena na delu, če ni dokaza o 
nasprotnem; in  
(b) se točka (a) smiselno uporablja za imetnike pravic, povezanih z avtorskimi pravicami, v zvezi z 
njihovo zaščiteno vsebino.  
Člen IP.51: Upravni pos topki  
Kolikor se v upravnem postopku lahko na podlagi vsebine zadeve odredijo kakršna koli civilnopravna 
sredstva, mora biti tak postopek v skladu z načeli, ki so vsebinsko enaka načelom tega poglavja.  
Oddelek 3: Civilni sodni postopki in pravna sredstva za poslovne skrivnosti  
Člen IP.52: Civilni sodni postopki in pravna sredstva za poslovne skrivnosti  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da nobeni osebi, ki sodeluje v civilnih sodnih postopkih iz 
člena  IP.34(1) [Obseg varstva poslovnih skrivnosti] ali ima dostop do dokumentov, ki so del teh 
sodnih postopkov, ni dovoljeno uporabiti ali razkriti nobene poslovne skrivnosti ali domnevne 
poslovne skrivnosti, ki so jo pristojni sodni organi v odziv na ustrezno utemeljeno vlogo 
zainteresirane strani opredelili za zaupno in bili z njo seznanjeni na podlagi tega sodelovanja ali 
dostopa.  
 
154 
 2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da obveznost iz odstavka 1 velja tudi po zaključku civilnih 
sodnih postopkov, in sicer toliko časa, kot je primerno.  
3. V civilnih sodnih postopkih iz člena IP.34(1 ) [Obseg varstva poslovnih skrivnosti] vsaka 
pogodbenica zagotovi, da so njeni sodni organi pooblaščeni vsaj za to, da:  
(a) v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice odredijo začasne ukrepe za prenehanje in 
prepoved uporabe ali razkritja poslovne skrivnosti na način, ki je v nasprotju s pošteno 
poslovno prakso;  
(b) v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice odredijo ukrepe za prenehanje ali po potrebi 
prepoved uporabe ali razkritja poslovne skrivnosti na način, ki je v nasprotju s pošteno 
poslovno prakso;  
(c) v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice odredijo vsaki osebi, ki je pridobila, 
uporabila ali razkrila poslovno skrivnost na način, ki je v nasprotju s pošteno poslovno prakso, 
in ki je vedela ali bi morala vedeti, da je prido bila, uporabila ali razkrila poslovno skrivnost na 
način, ki je v nasprotju s pošteno poslovno prakso, da imetniku poslovne skrivnosti plača 
odškodnino, ki ustreza dejanski škodi, ki jo je utrpel zaradi take pridobitve, uporabe ali 
razkritja poslovne skriv nosti;  
(d) sprejmejo posebne ukrepe, ki so potrebni za ohranitev zaupnosti katere koli poslovne 
skrivnosti ali domnevne poslovne skrivnosti, uporabljene ali omenjene v postopkih iz 
člena  IP.34(1) [Obseg varstva poslovnih skrivnosti]. Taki posebni ukrepi l ahko v skladu z zakoni 
in drugimi predpisi vsake pogodbenice vključujejo, poleg pravice do obrambe, možnost 
omejitve dostopa do nekaterih dokumentov v celoti ali delno; omejitve dostopa do obravnav 
in ustreznih zapisnikov ali dobesednih zapisov teh obravna v ter dajanje na voljo nezaupne 
različice sodne odločbe, v kateri so odlomki, ki vsebujejo poslovne skrivnosti, odstranjeni ali 
redigirani;  
(e) naložijo sankcije vsaki osebi, ki sodeluje v sodnem postopku in ne ravna ali noče ravnati v 
skladu s sodnimi od ločbami v zvezi z varovanjem poslovne skrivnosti ali domnevne poslovne 
skrivnosti.  
4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vloga za ukrep, postopke ali pravna sredstva iz tega člena 
zavrne, če je bila domnevna pridobitev, uporaba ali razkritje poslovne skrivnos ti, ki je v nasprotju s 
pošteno poslovno prakso, v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi izvedena:  
(a) za razkritje kršitve, nepravilnega ravnanja ali nezakonite dejavnosti z namenom zaščite 
splošnega javnega interesa;  
(b) kot razkritje poslovne sk rivnosti s strani zaposlenih njihovim predstavnikom v okviru 
zakonitega opravljanja nalog teh predstavnikov in je razkritje potrebno za tako opravljanje 
nalog;  
(c) za zaščito zakonitega interesa, priznanega z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice.  
Oddel ek 4: Uveljavljanje pravic na mejah  
 
155 
 Člen IP.53: Ukrepi na mejah  
1. Kar zadeva blago pod carinskim nadzorom, vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke, 
v skladu s katerimi lahko imetnik pravice vloži zahtevke pri pristojnem organu40, da prekine 
sprostitev sumljivega blaga ali ga zadržijo. V tem oddelku „sumljivo blago“ pomeni blago, pri katerem 
obstaja sum kršitve blagovnih znamk, avtorskih in sorodnih pravic, geografskih označb, patentov, 
uporabnih modelov, industrijskih modelov, topo grafij integriranih vezij in žlahtniteljskih pravic.  
2. Vsaka pogodbenica ima vzpostavljene elektronske sisteme, s katerimi lahko carinski organi 
upravljajo zahtevke, ki jim je bilo ugodeno, ali evidentirane zahtevke.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni pr istojni organi ne zaračunavajo pristojbine za upravne 
stroške, ki nastanejo pri obravnavi ali evidentiranju zahtevkov.  
4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni pristojni organi o ugoditvi zahtevkov ali evidentiranju 
zahtevkov odločijo v razumnem roku.  
5. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se zahtevki iz odstavka  1 uporabljajo za več pošiljk.  
6. Kar zadeva blago pod carinskim nadzorom, vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni 
carinski organi na lastno pobudo prekinejo sprostitev sumljivega blaga ali ga zadržijo.  
7. Vsak a pogodbenica zagotovi, da njeni carinski organi uporabljajo analizo tveganja za 
prepoznavanje sumljivega blaga.  
8. Vsaka pogodbenica lahko pooblasti svoj carinski organ, da imetniku pravice na zahtevo 
zagotovi informacije o blagu, vključno z opisom in dejan skimi ali ocenjenimi količinami blaga, in če 
sta znana, imenom in naslovom pošiljatelja, uvoznika, izvoznika ali prejemnika ter državo porekla 
blaga, katerega sprostitev je bila prekinjena ali ki je bilo zadržano.  
9. Vsaka pogodbenica ima vzpostavljene postop ke, ki omogočajo uničenje sumljivega blaga, ne 
da bi bil pred tem potreben upravni ali sodni postopek za uradno ugotovitev kršitev, če se zadevne 
osebe z uničenjem strinjajo ali mu ne nasprotujejo. Če sumljivo blago ni uničeno, vsaka pogodbenica 
zagotovi, da se tako blago, razen v izjemnih okoliščinah, iz trgovinskih tokov umakne tako, da se 
prepreči kakršna koli škoda za imetnika pravice.  
10. Vsaka pogodbenica ima vzpostavljene postopke, ki omogočajo hitro uničenje blaga s 
ponarejeno blagovno znamko in pirats kega blaga, poslanega v poštnih ali hitrih kurirskih pošiljkah.  
11. Vsaka pogodbenica zagotovi, da je imetnik ugodenega ali evidentiranega zahtevka, kadar to 
zahtevajo carinski organi, dolžan povrniti stroške, ki so carinskim organom ali drugim osebam, ki 
delujejo v imenu carinskih organov, nastali od trenutka prekinitve prepustitve blaga ali njegovega 
zadržanja, tudi zaradi skladiščenja blaga in ravnanja z njim, ter vse stroške, povezane z uničenjem ali 
odstranitvijo blaga.  
12. Vsaka pogodbenica se lahko odloč i, da tega člena ne bo uporabljala za uvoz blaga, ki ga v 
drugi državi dajo na trg imetniki pravic ali se tam da na trg z njihovo privolitvijo. Pogodbenica lahko iz 
uporabe tega člena izključi nekomercialno blago v osebni prtljagi potnikov.  
                                                            
40  Za Evropsko unijo pristojni organ pomeni carinske organe.  
 
156 
 13. Vsaka pogodben ica svojim carinskim organom omogoči, da vzdržujejo reden dialog z 
ustreznimi zainteresiranimi stranmi, ter spodbuja sodelovanje z njimi in drugimi organi, vključenimi v 
uveljavljanje pravic intelektualne lastnine.  
14. Pogodbenici sodelujeta na področju medna rodne trgovine s sumljivim blagom. Pogodbenici 
si zlasti, kolikor je to mogoče, izmenjujeta upoštevne informacije o trgovini s sumljivim blagom, ki 
vpliva na drugo pogodbenico.  
15. Brez poseganja v druge načine sodelovanja se za kršitve zakonodaje o pravicah intelektualne 
lastnine, za uveljavljanje katerih so v skladu s tem členom pristojni carinski organi pogodbenice, 
uporablja Protokol o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah.  
Člen IP.54: Skladnost s Sporazumom GATT 1994 in Sporazumom TRIPS  
Pri izvajanj u mejnih ukrepov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov, 
ne glede na to, ali so zajeti v tem oddelku ali ne, pogodbenici zagotovita skladnost s svojimi 
obveznostmi na podlagi Sporazuma GATT 1994 in Sporazuma TRIPS ter zla sti člena  V GATT  1994 ter 
člena  41 in oddelka  4 dela  III Sporazuma TRIPS.  
Poglavje 4: Druge določbe  
Člen IP.55: Sodelovanje  
1. Pogodbenici z medsebojnim sodelovanjem podpirata izvajanje zavez in obveznosti iz tega 
naslova.  
2. Področja sodelovanja med drugim vkl jučujejo naslednje dejavnosti:  
(a) izmenjavo informacij o pravnem okviru v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in zadevnimi 
pravili o varstvu in uveljavljanju;  
(b) izmenjavo izkušenj o zakonodajnem napredku, uveljavljanju pravic intelektualne lastni ne in 
izvrševanju s strani carinskih, policijskih, upravnih in sodnih organov na centralni in 
podcentralni ravni;  
(c) usklajevanje za preprečevanje izvoza ponarejenega blaga, vključno usklajevanjem z drugimi 
državami;  
(d) tehnično pomoč, krepitev zmoglji vosti, izmenjavo in usposabljanje osebja;  
(e) varstvo in zaščito pravic intelektualne lastnine ter razširjanje informacij v zvezi s tem, med 
drugim v poslovnih krogih in civilni družbi;  
(f) javno ozaveščanje potrošnikov in imetnikov pravic;  
(g)  spodbuj anje institucionalnega sodelovanja, zlasti med uradi za intelektualno lastnino 
pogodbenic;  
(h) izobraževanje splošne javnosti in spodbujanje njene ozaveščenosti o politikah v zvezi z 
varstvom in uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine;  
 
157 
 (i) spodbujan je varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine z javno -zasebnim 
sodelovanjem, ki vključuje mala in srednja podjetja;  
(j) priprava učinkovitih strategij za opredelitev ciljnih skupin in komunikacijskih programov za 
povečanje ozaveščenosti potrošnikov in medijev o učinku kršitev pravic intelektualne lastnine, 
vključno s tveganjem za zdravje in varnost ter povezavo z organizira nim kriminalom.  
3. Pogodbenici neposredno ali prek Specializiranega trgovinskega odbora za intelektualno 
lastnino ohranjata stike glede vseh zadev, povezanih z izvajanjem in delovanjem tega naslova.  
Člen IP.56: Prostovoljne pobude zainteresiranih strani  
Vsaka pogodbenica si prizadeva spodbujati prostovoljne pobude zainteresiranih strani za zmanjšanje 
kršitev pravic intelektualne lastnine, tudi na spletu in drugih trgih, ki se osredotočajo na konkretne 
težave in iskanje praktičnih rešitev, ki so realistične, uravnotežene, sorazmerne in pravične za vse 
udeležene, tudi na naslednje načine:  
(a) vsaka pogodbenica si prizadeva sporazumno sklicati zainteresirane strani na svojem ozemlju, 
da bi spodbudila prostovoljne pobude za iskanje rešitev in reševanje nesoglasij glede varstva in 
uveljavljanja pravic intelektualne lastnine ter zmanjšanja kršitev;   
(b) pogodbenici si prizadevata za medsebojno izmenjavo informacij o prizadevanjih za 
spodbujanje prostovoljnih pobud zainteresiranih strani na njunem ozemlju ter  
(c) pogodbenici si prizadevata za spodbujanje odprtega dialoga in sodelovanja med 
zainteresi ranimi stranmi pogodbenic ter zainteresirane strani pogodbenic spodbujata, da 
skupaj iščejo rešitve in rešujejo nesoglasja glede varstva in uveljavljanja pravic intelektualne 
lastnine ter zmanjšanja kršitev.  
Člen IP.57: Pregled v zvezi z geografskimi označ bami  
Pogodbenici si lahko ob upoštevanju ustreznih določb katerega koli predhodnega dvostranskega 
sporazuma med Združenim kraljestvom na eni strani ter Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za 
atomsko energijo na drugi strani skupaj razumno prizadevata za dogovor o pravilih za zaščito in 
učinkovito nacionalno izvrševanje njunih geografskih označb.  
NASLOV VI: JAVNA NAR OČILA  
Poglavje 1: Področje uporabe  
Člen PPROC.1: Cilj  
Cilj tega naslova je ponudnikom vsake pogodbenice zagotoviti dostop do večjih priložnost i za 
sodelovanje v postopkih javnega naročanja in okrepiti preglednost postopkov javnega naročanja.  
Člen PPROC.2: Vključitev nekaterih določb Sporazuma GPA in zajeta javna naročila  
1.  Določbe Sporazuma o javnih naročilih, ki so navedene v oddelku  A Prilog e PPROC -1, vključno 
s prilogami vsake pogodbenice k Dodatku  I k Sporazumu GPA, se vključijo v ta naslov.  
2.  V tem naslovu „zajeta javna naročila“ pomeni javna naročila, za katera se uporablja člen  II 
Sporazuma GPA, dodatno pa tudi javna naročila iz oddelk a B Priloge PPROC -1. 
 
158 
 3.  V zvezi z zajetimi javnimi naročili vsaka pogodbenica smiselno uporablja določbe 
Sporazuma  GPA iz oddelka  A Priloge PPROC -1 za ponudnike, blago ali storitve druge pogodbenice.  
Poglavje 2: Dodatna pravila za zajeta javna naročila  
Člen PPROC.3: Uporaba elektronskih sredstev pri javnem naročanju  
1.  Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni naročniki zajeta javna naročila v čim večji možni meri 
izvajajo z elektronskimi sredstvi.  
2.  Za naročnika se šteje, da zajeto javno naročilo izvaja z e lektronskimi sredstvi, če uporablja 
elektronska informacijska in komunikacijska sredstva za:  
(a) objavo obvestil in razpisne dokumentacije v postopkih javnega naročanja ter  
(b) predložitev prijav za sodelovanje in ponudb.  
3.  Razen v posebnih primerih so t akšna elektronska informacijska in komunikacijska sredstva 
nediskriminatorna, splošno dostopna in interoperabilna z izdelki informacijske in komunikacijske 
tehnologije v splošni rabi ter ne omejujejo dostopa do postopka javnega naročanja.  
4.  Vsaka pogodbe nica zagotovi, da njeni naročniki prejmejo in obdelajo elektronske račune v 
skladu z njeno zakonodajo.  
Člen PPROC.4: Elektronska objava  
Vsa obvestila o zajetih javnih naročilih, vključno z obvestili o nameravanem javnem naročilu, 
povzetki obvestil, obvesti li o načrtovanem javnem naročilu in obvestili o oddaji naročila, so 
neposredno in brezplačno dostopna z elektronskimi sredstvi prek enotne točke dostopa na 
internetu.  
Člen PPROC.5: Ustrezna dokazila  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da naročniki ob predložitvi prijav za sodelovanje ali ponudb ne 
zahtevajo predložitve vseh ali dela dokazil, da ponudnik ni v enem od položajev, zaradi katerih bi 
lahko bil izključen, in da izpolnjuje pogoje za sodelovanje, razen če je to potrebno za pravilno izvedbo 
naročila.  
Člen P PROC.6: Pogoji za sodelovanje  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da kadar njeni naročniki kot pogoj za sodelovanje v zajetem javnem 
naročilu od ponudnika zahtevajo, da dokaže predhodne izkušnje, ne zahtevajo, da ima take izkušnje 
na ozemlju navedene pogodbenice.  
Člen PPROC.7: Sistemi registracije in kvalifikacijski postopki  
Pogodbenica, ki vodi sistem registracije ponudnikov, zagotovi, da lahko zainteresirani ponudniki 
kadar koli zahtevajo registracijo. Vsakega zainteresiranega ponudnika, ki zahteva registracijo, se v 
razumnem roku obvesti o odločitvi, da se ta zahteva odobri  ali zavrne.  
 
159 
 Člen PPROC.8: Omejeni razpisni postopki  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da kadar naročnik uporablja omejeni razpisni postopek, naročnik 
povabila k oddaji ponudbe naslovi na toliko ponudnikov, da to zadostuje za zagotovitev resnične 
konkurence, ne  da bi vplivalo na operativno učinkovitost sistema javnega naročanja.  
Člen PPROC.9: Neobičajno nizke cene  
Če naročnik prejme ponudbo s ceno, ki je nenavadno nižja od cen drugih predloženih ponudb, lahko 
na podlagi odstavka 6 člena XV Sporazuma o javnih nar očilih pri ponudniku preveri, ali se pri ceni 
upošteva dodelitev subvencij.  
Člen PPROC.10: Okoljski, socialni in delovni vidiki  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni naročniki v celotnem trajanju postopka oddaje javnega 
naročila upoštevajo okoljske, d elovne in socialne vidike, če so ti vidiki skladni s pravili iz poglavij 1 in 
2 in so navedeni v obvestilu o nameravanem javnem naročilu ali v drugem obvestilu, uporabljenem 
kot obvestilo o nameravanem naročilu, oziroma v razpisni dokumentaciji.  
Člen PPROC .11: Domači postopki pregleda  
1. Če pogodbenica imenuje neodvisen upravni organ v skladu z odstavkom 4 člena XVIII 
Sporazuma o javnih naročilih, ta pogodbenica zagotovi, da:  
(a) so člani imenovanega organa neodvisni, nepristranski in v času imenovanja niso pod  zunanjimi 
vplivi;  
(b) člani imenovanega organa med trajanjem njihovega mandata niso razrešeni proti svoji volji, 
razen če je njihova razrešitev potrebna na podlagi določb, ki urejajo imenovani organ; in  
(c) imajo predsednik ali vsaj en drug član imenovanega organ a ima pravne in poklicne 
kvalifikacije, enakovredne tistim, ki se zahtevajo za sodnike, odvetnike ali druge pravne 
strokovnjake, usposobljene v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice.  
2. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke, ki zagotavlja jo hitre začasne ukrepe, ki 
ponudnikom omogočajo, da še naprej sodelujejo v naročilih. Ti začasni ukrepi iz pododstavka 7(a) 
člena XVIII Sporazuma o javnih naročilih lahko povzročijo prekinitev postopka javnega naročila ali, če 
je bila pogodba sklenjena z naročnikom in če je pogodbenica tako določila, prekinitev izvajanja 
naročila. Postopki lahko določajo, da se pri odločanju, ali naj se takšni ukrepi uporabijo, upoštevajo 
prevladujoče škodljive posledice za zadevne interese, vključno z javnim interesom. Pr avični razlog za 
neuporabo ukrepov se poda pisno.  
3. Če zainteresirani ali sodelujoči ponudnik pri imenovanem organu iz odstavka 1 predloži 
ugovor, vsaka pogodbenica v skladu s svojimi pravili, predpisi in postopki načeloma zagotovi, da 
naročnik ne more sk leniti pogodbe, dokler ta organ ne sprejme odločitve ali priporočila o ugovoru v 
zvezi z začasnimi ukrepi, popravnim ukrepom ali nadomestilom za izgubo ali škodo, kakor je 
navedeno v odstavkih 2, 5 in 6. Vsaka pogodbenica lahko določi, da se lahko v neizog ibnih in 
upravičenih okoliščinah pogodba kljub temu sklene.  
4. Vsaka pogodbenica lahko določi:  
 
160 
 (a) „obdobje mirovanja“ med odločitvijo o oddaji naročila in sklenitvijo pogodbe, da se omogoči 
dovolj časa, da neuspešni ponudniki ocenijo, ali je primerno sprožiti  postopek pregleda; ali  
(b) dovolj dolgo obdobje, da zainteresirani ponudnik vloži ugovor, ki lahko predstavlja podlago za 
prekinitev izvajanja naročila.  
5. Popravni ukrep iz pododstavka 7(b) člena XVIII Sporazuma o javnih naročilih lahko vključuje 
enega ali v eč naslednjih elementov:  
(a) odpravo diskriminatornih tehničnih, ekonomskih ali finančnih specifikacij v razpisu, razpisni 
dokumentaciji ali katerem koli drugem dokumentu v zvezi s postopkom javnega razpisa in 
izvedbo novega postopka oddaje javnega naročila;  
(b) ponovitev postopka oddaje javnega naročila brez spreminjanja pogojev;  
(c) razveljavitev odločitve o oddaji naročila in sprejetje nove odločitve o oddaji naročila;  
(d) prenehanje pogodbe ali razglasitev njene neveljavnosti ali  
(e) sprejetje drugih ukrepov z namenom, da se odpravi neizpolnitev obveznosti iz poglavij 1 in 2, 
na primer poziv za plačilo določene vsote, dokler kršitev ni dejansko odpravljena.  
6. V skladu s pododstavkom 7(b) člena XVIII Sporazuma o javnih naročilih lahko vsaka 
pogodbenica določi dodelitev nadomestila za izgubo ali škodo. V zvezi s tem, če revizijski organ 
pogodbenice ni sodišče in ponudnik meni, da je prišlo do kršitve nacionalnih zakonov in drugih 
predpisov o izvajanju obveznosti iz poglavij 1 in 2, lahko ponudnik v skladu s sodnimi postop ki 
pogodbenice predloži zadevo sodišču, tudi z namenom zahtevanja odškodnine.  
7. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani potrebne postopke, s katerimi se sklepi ali priporočila 
revizijskih organov dejansko izvajajo ali sklepi sodnih revizijskih organov dejans ko izvršujejo.  
Poglavje 3: Nacionalna obravnava zunaj zajetih javnih naročil  
Člen PPROC.12: Opredelitve pojmov  
1.  V tem poglavju obravnava, ki jo zagotovi pogodbenica v skladu s tem poglavjem, pomeni:  
(a)  v zvezi z Združenim kraljestvom obravnavo, ki ni manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki 
so je v podobnih okoliščinah deležni ponudniki iz Združenega kraljestva, in  
(b)  v zvezi z državo članico obravnavo, ki ni manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki so je v 
podobnih okoliščinah na ravni te države č lanice deležni ponudniki iz te države članice.  
2.  V tem poglavju ponudnik iz pogodbenice, ki je pravna oseba, pomeni:  
(a)  za Unijo pravno osebo, ki je ustanovljena ali organizirana v skladu s pravom Unije ali vsaj ene 
njenih držav članic in opravlja bist vene poslovne dejavnosti, ki jih Unija v skladu s svojim 
uradnim obvestilom STO o Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (WT/REG39/1) razume 
kot enakovredne pojmu „dejanske in trajne povezave“ z gospodarstvom države članice Unije iz 
člena 54 Pogodbe o de lovanju Evropske unije, na ozemlju Unije; in  
 
161 
 (b)  za Združeno kraljestvo pravno osebo, ki je ustanovljena ali organizirana v skladu s pravom 
Združenega kraljestva in ki opravlja bistvene poslovne dejavnosti na ozemlju Združenega 
kraljestva.  
Člen PPROC.13: Nacionalna obravnava lokalno ustanovljenih ponudnikov  
1.  Ukrep pogodbenice ne sme v zvezi z nobenim javnim naročilom za ponudnike druge 
pogodbenice, ustanovljene na njenem ozemlju  z ustanovitvijo, prevzemom ali ohranjanjem pravne 
osebe, pomeniti obravnave , ki je manj  ugodna od obravnave, ki jo pogodbenica zagotavlja svojim 
podobnim ponudnikom41. 
2.  Za uporabo obveznosti nacionalne obravnave iz tega člena še naprej veljajo varnostne in 
splošne izjeme, kot so opredeljene v členu  III Sporazuma GPA, tudi če javna naročila niso zajeta javna 
naročila v skladu s tem naslovom.  
Poglavje 4: Druge določbe  
Člen PPROC.14: Spremembe in popravki zavez glede dostopa do trga  
Vsaka pogodbenica lahko spremeni ali popravi svoje zaveze glede dostopa do trga v svojem 
pododdelk u iz oddelka  B Priloge PPROC -1 v skladu s postopki iz členov PPROC.15 [Spremembe] do 
PPROC.18 [Spremembe oddelka  B Priloge PPROC -1].  
Člen PPROC.15: Spremembe  
1.  Pogodbenica, ki namerava spremeniti pododdelek iz oddelka  B Priloge PPROC -1: 
(a) drugo pogodbenic o o tem pisno uradno obvesti in  
(b) v uradno obvestilo vključi predlog za ustrezne kompenzacijske prilagoditve za drugo 
pogodbenico, da se ohrani raven zavez glede dostopa do trga, ki je primerljiva z ravnijo pred 
spremembo.  
2.  Ne glede na točko  (b) odstavka  1 pogodbenici ni treba zagotoviti kompenzacijskih 
prilagoditev za drugo pogodbenico, če predlagana sprememba zajema naročnika, nad katerim je 
pogodbenica dejansko odpravila svoj nadzor ali vpliv v zvezi z zajetimi naročili.  
Šteje se, da je nadzor ali vpliv  pogodbenice nad zajetimi javnimi naročili naročnikov dejansko 
odpravljen, če je naročnik izpostavljen konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.  
3. Druga pogodbenica lahko ugovarja spremembi iz točke  (a) odstavka  1, če se ne strinja:  
(a) da je kompenza cijska prilagoditev, predlagana v skladu s točko  (b) odstavka  1, ustrezna za 
ohranitev primerljive ravni vzajemno dogovorjenih zavez glede dostopa do trga, ali  
(b) da sprememba zajema naročnika, nad katerim je pogodbenica dejansko odpravila svoj nadzor 
ali vpliv, kot je določeno v odstavku  2. 
                                                            
41  Pojasniti je treba, da za uporabo obveznosti nacionalne obravnave iz tega člena veljajo izjeme iz 
opombe 3 v Opombah pododdelkov B1 in B2 Priloge PPROC -1 [Javna naročila].  
 
162 
 Druga pogodbenica pošlje pisni ugovor v 45  dneh od prejema uradnega obvestila iz točke  (a) 
odstavka  1, sicer se šteje, da je sprejela kompenzacijsko prilagoditev ali spremembo, vključno za 
namene naslova  I [Reševanje sp orov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe].  
Člen PPROC.16: Popravki  
1.  Pogodbenica, ki namerava popraviti pododdelek iz oddelka  B Priloge PPROC -1, drugo 
pogodbenico o tem pisno uradno obvesti.  
Za popravek se štejejo naslednje spremembe pododdelkov iz oddelka  B Priloge PPROC -1, če ne 
vplivajo na vzajemno dogovorjene zaveze glede dostopa do trga iz tega naslova:  
(a) sprememba imena naročnika;  
(b) združitev dveh ali več naročnikov s seznama iz navedenega pododdelka in  
(c) ločitev naročnika s seznama iz  navedenega pododdelka na dva naročnika ali več, ki se dodajo 
na seznam naročnikov iz istega pododdelka.  
2.  Pogodbenica lahko drugo pogodbenico uradno obvesti o ugovoru k predlaganemu popravku 
v 45  dneh od prejema uradnega obvestila. Pogodbenica, ki vloži  ugovor, navede razloge, zakaj meni, 
da pri predlaganem popravku ne gre za spremembo, kot je določena v odstavku  1, in opiše učinek 
predlaganega popravka na vzajemno dogovorjene zaveze glede dostopa do trga iz tega naslova. Če 
pogodbenica takega ugovora ne  predloži pisno v 45  dneh od prejema uradnega obvestila, se šteje, 
da se strinja s predlaganim popravkom.  
Člen PPROC.17: Posvetovanja in reševanje sporov  
Če pogodbenica ugovarja predlagani spremembi ali predlaganim kompenzacijskim prilagoditvam iz 
člena  PPROC.15 [Spremembe] ali predlaganemu popravku iz člena  PPROC.16 [Popravki], si 
pogodbenici prizadevata rešiti težavo s posvetovanji. Če pogodbenici v 60  dneh od prejema ugovora 
ne dosežeta dogovora, lahko pogodbenica, ki želi spremeniti ali popraviti svoj pododdelek iz 
oddelka  B Priloge PPROC -1, zadevo predloži v reševanje sporov v skladu z naslovom  I [Reševanje 
sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe], da se ugotovi, ali je ugovor 
upravičen.  
Člen PPROC.18: Sprememba oddelka  B Priloge  PPROC -1 
Če pogodbenica ne ugovarja spremembi v skladu z členom  PPROC.15(3) [Spremembe] ali popravku v 
skladu s členom  PPROC.16(2) [Popravki] oziroma se pogodbenici o spremembah ali popravkih 
dogovorita v okviru posvetovanj iz člena  PPROC.17 [Posvetovanja in reševanje sporov] ali se težava 
dokončno reši v okviru naslova  I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne 
določbe], partnerski svet spremeni ustrezni pododdelek iz oddelka  B Priloge PPROC -1, da se 
upoštevajo ustrezne spremembe a li popravki ali kompenzacijske prilagoditve.  
Člen PPROC.19: Sodelovanje  
1.  Pogodbenici priznavata koristi, ki jih lahko prinese sodelovanje pri mednarodnem 
spodbujanju vzajemne liberalizacije trgov javnih naročil.  
2.  Pogodbenici druga drugi dasta na vol jo letne statistične podatke o zajetih javnih naročilih, če 
so tehnično razpoložljivi.  
 
163 
  
NASLOV  VII: MALA IN SREDNJA PODJETJA  
Člen SME.1: Cilj  
Cilj tega naslova je povečati zmožnost malih in srednjih podjetij, da čim bolj izkoristijo prvi razdelek 
[Trgovina].  
Člen SME.2: Izmenjava informacij  
1. Vsaka pogodbenica vzpostavi ali ohranja svoje javno dostopno spletišče za mala in srednja 
podjetja z informacijami glede prvega razdelka [Trgovina], ki med drugim vključujejo:  
(a) povzetek prvega razdelka [Trgovina];  
(b) opis določb prvega razdelka [Trgovina], za katere posamezna pogodbenica meni, da so 
pomembne za mala in srednja podjetja v obeh pogodbenicah; ter  
(c) morebitne dodatne informacije, za katere posamezna pogodbenica m eni, da bi bile uporabne 
za mala in srednja podjetja, ki bi želela izkoristiti prvi razdelek [Trgovina].  
2. Vsaka pogodbenica na spletišče iz odstavka  1 umesti spletno povezavo do:  
(a) besedila prvega razdelka [Trgovina];  
(b) ustreznega spletišča druge pog odbenice ter  
(c) spletišč organov pogodbenice, za katera ta meni, da vsebujejo koristne informacije za osebe, 
ki se zanimajo za trgovanje in poslovanje na njenem ozemlju.  
3. Posamezna pogodbenica na spletišče iz odstavka  1 umesti spletno povezavo do spleti šč 
svojih organov, ki vsebujejo informacije, povezane z naslednjim:  
(a) carinsko zakonodajo in predpisi, postopki za uvoz, izvoz in tranzit ter ustrezni obrazci, 
dokumenti in drugimi zahtevanimi informacijami;  
(b) zakoni, uredbe in postopki v zvezi s prav icami intelektualne lastnine, vključno z geografskimi 
označbami;  
(c) tehnični zakoni in predpisi, po potrebi vključno z obveznimi postopki ugotavljanja skladnosti in 
povezavami na sezname organov za ugotavljanje skladnosti, kadar je obvezno, da ugotavljanj e 
skladnosti izvede tretji organ, kot je določeno v poglavju 4 [Tehnične ovire v trgovini] naslova  I 
[Blagovna menjava] tega razdelka;  
(d) zakoni in predpisi o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih v zvezi z uvozom in izvozom, kot je 
določeno v poglavju 3 [ Sanitarni in fitosanitarni ukrepi] naslova  I [Blagovna menjava] tega 
razdelka;  
(e) zakoni in predpisi o javnih naročilih, enotno točko spletnega dostopa do obvestil o javnih 
naročilih iz naslova  VI [Javna naročila] tega razdelka in drugimi ustreznimi določ bami 
navedenega naslova;  
 
164 
 (f) postopki registracije podjetij ter  
(g) drugimi informacijami, za katere pogodbenica meni, da bi lahko pomagale malim in srednjim 
podjetjem.  
4. posamezna pogodbenica na svoje spletišče iz odstavka  1 umesti spletno povezavo na 
podatkovno zbirko, po kateri je omogočeno elektronsko iskanje po tarifni oznaki in ki vsebuje 
naslednje informacije o dostopu do njenega trga:  
(a)  v zvezi s tarifnimi ukrepi in informacijami, povezanimi s tarifami:  
(i) stopnje carinskih dajatev in kvot, vkl jučno z državo z največjimi ugodnostmi, stopnje, ki 
zadevajo države, ki nimajo največjih ugodnosti, ter preferencialne stopnje in tarifne 
kvote;  
(ii) trošarine;  
(iii) davke (davek na dodano vrednost  / prometni davek);  
(iv) carine ali druge pristojbine, vkl jučno z drugimi pristojbinami za določene izdelke;  
(v) pravila o poreklu, kot so določena v poglavju 2 [Pravila o poreklu] naslova  I [Blagovna 
menjava] tega razdelka;  
(vi) povračilo carine, odlog ali druge vrste olajšav, ki zmanjšujejo, vračajo ali oprošča jo 
carino;  
(vii) merila za določitev carinske vrednosti blaga in  
(viii)  druge tarifne ukrepe;  
(b)  v zvezi z netarifnimi ukrepi, povezanimi s tarifno nomenklaturo:  
(i) informacije, potrebne za uvozne postopke; ter  
(ii) informacije, povezane z netarifnimi ukrepi.  
5. Vsaka pogodbenica redno ali na zahtevo druge pogodbenice posodablja informacije in 
povezave iz odstavkov  1 do  4, ki jih hrani na svojem spletišču, da zagotovi posodobljenost in 
natančnost teh informacij in povezav.  
6. Vsaka pogodbenica zagotavlj a, da so informacije in povezave iz odstavkov  1 do  4 ustrezno 
predstavljene tako, da jih lahko uporabijo mala in srednja podjetja. Vsaka pogodbenica si prizadeva, 
da so te informacije na voljo v angleškem jeziku.  
7. Dostop do informacij, ki se zagotavljaj o v skladu z odstavki  1 do  4, je za vse osebe iz obeh 
pogodbenic brezplačen.  
Člen SME.3: Kontaktni točki za mala in srednja podjetja  
1. Po začetku veljavnosti tega sporazuma vsaka pogodbenica določi kontaktno točko, ki izvaja 
funkcije iz tega člena, in dru gi pogodbenici sporočil njene kontaktne podatke. Pogodbenici se 
medsebojno nemudoma obvestita o kakršni koli spremembi navedenih kontaktnih podatkov.  
 
165 
 2. Kontaktni točki pogodbenic za mala in srednja podjetja:  
(a) poskušata zagotoviti, da se pri izvajanju prvega razdelka [Trgovina] upoštevajo potrebe malih 
in srednjih podjetij ter da lahko mala in srednja podjetja v obeh pogodbenicah izkoristijo prvi 
razdelek [Trgovina];  
(b)  preučujeta načine za krepitev sodelovanja med pogodbenicama v zvezi z zadevami, k i so 
pomembne za mala in srednja podjetja, z namenom povečanja trgovinskih in naložbenih 
priložnosti za mala in srednja podjetja;  
(c)  zagotavljata, da so informacije iz člena  SME.2 [Izmenjava informacij] posodobljene, točne in 
ustrezne za mala in srednja podjetja. Katera koli pogodbenica lahko prek kontaktne točke za 
mala in srednja podjetja predlaga dodatne informacije, ki bi jih druga pogodbenica lahko 
vključila na svoje spletišče ter se hranijo v skladu s členom  SME.2 [Izmenjava informacij];  
(d)  preuču jeta vsako vprašanje, povezano z malimi in srednjimi podjetji v zvezi z izvajanjem 
prvega razdelka [Trgovina], med drugim:  
(i) izmenjavo informacij za pomoč partnerskemu svetu pri njegovi nalogi, tj. spremljanju 
in izvajanju vidikov prvega razdelka [Trgovi na], ki so povezani z malimi in srednjimi 
podjetji;  
(ii) pomoč specializiranim odborom, skupnim delovnim skupinam in kontaktnima 
točkama, vzpostavljenima s tem sporazumom, pri obravnavanju vprašanj, pomembnih 
za mala in srednja podjetja;  
(e)  o svojih dejavnostih redno skupaj ali posamično poročata partnerskemu svetu v preučitev ter  
(f) obravnavata vsa druga vprašanja, ki izhajajo iz tega sporazuma in so povezana z malimi ali 
srednjimi podjetji, po dogovoru med pogodbenicama.  
3. Kontaktni točki pogodben ic za mala in srednja podjetja izvajata svoje delo prek 
komunikacijskih kanalov, ki jih določita pogodbenici in lahko vključujejo elektronsko pošto, uporabo 
videokonference ali druga sredstva. Po potrebi se tudi srečujeta.  
4. Kontaktni točki za mala in sre dnja podjetja se lahko pri izvajanju svojih dejavnosti po potrebi 
poskušata povezati s strokovnjaki in zunanjimi organizacijami.  
Člen SME.4: Razmerje do šestega dela  
Za ta naslov se ne uporablja naslov I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov i n 
horizontalne določbe].  
 
NASLOV VIII: ENERGIJ A  
Poglavje 1: Splošne določbe  
 
166 
 Člen ENER.1: Cilji  
Cilji tega naslova so zagotoviti spodbujanje trgovine in naložb med pogodbenicama na področju 
energije in surovin ter podpiranje zanesljive oskrbe izboljšanje i n okoljske trajnostnosti, zlasti s 
prispevanjem k boju proti podnebnim spremembam na teh področjih.  
Člen ENER.2: Opredelitev pojmov  
1. V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev“ pomeni agencijo, ustanovljeno v skladu z 
Uredbo (ES)  št. 2019/942 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o ustanovitvi 
Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev42; 
(b) „dovoljenje“ pomeni dovoljenje, licenco, koncesijo ali podoben upravni ali pogod beni 
instrument, s katerim pristojni organ pogodbenice subjektu daje pravico, da na njenem 
ozemlju opravlja specifično gospodarsko dejavnost;  
(c) „izravnava“ pomeni,  
(i) za sisteme električne energije, vse ukrepe in procese v vseh časovnih okvirih, s 
katerimi oper aterji prenosnih sistemov električne energije neprekinjeno zagotavljajo 
ohranjanje sistemske frekvence znotraj predhodno opredeljenega območja stabilnosti 
in količino rezerv, potrebnih za zahtevano kakovost;  
(ii) za sisteme zemeljskega plina, ukrepe, ki jih spr ejmejo operaterji prenosnega sistema 
zemeljskega plina, da bi spremenil pretok plina v prenosno omrežje ali iz njega, razen 
ukrepov v povezavi s plinom, ki ne šteje kot prevzem, in plinom, ki ga operater 
prenosnega sistema uporablja za delovanje sistema;  
(d) „distribucija“ pomeni  
(i) v zvezi z električno energijo transport električne energije po visoko -, srednje - in 
nizkonapetostnem distribucijskem sistemu z namenom dostave odjemalcem, vendar 
ne vključuje dobave;  
(ii) v zvezi  s plinom transport zemeljskega plina po lokalnih ali regionalnih plinovodnih 
omrežjih z  namenom oskrbe odjemalcev, vendar ne vključuje dobave;  
(e) „operater distribucijskega sistema“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki je odgovorna za 
obratovanje distribucijs kega sistema za električno energijo ali zemeljski plin, zagotavljanje 
njegovega vzdrževanja in po potrebi za razvoj le -tega na danem območju, za medsebojne 
povezave z drugimi sistemi, kadar je ustrezno, in za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti 
sistema z a zadovoljitev razumnih potreb po distribuciji električne energije ali plina;  
(f) „povezovalni daljnovod“ pomeni daljnovod:  
                                                            
42  UL L  158, 14.6.2019, str.  22. 
 
167 
 (i) med pogodbenicama, razen katerih koli takih vodov, ki so v celoti del enotnega trga z 
električno energijo na Irskem in Severnem Irskem;  
(ii) med Veliko Britanijo ter enotnim trgom električne energije na Irskem in Severnem 
Irskem, ki ne spada na področje uporabe točke (i);  
(g) „energenti“ pomenijo blago, iz katerega se pridobiva energija, navedeno z ustrezno oznako HS 
iz Priloge ENER -1; 
(h) „subjekt“ p omeni katero koli fizično osebo, pravno osebo ali podjetje oziroma skupino teh 
oseb ali podjetij;  
(i) „povezovalni plinovod“ pomeni vod, ki prečka ali povezuje mejo med pogodbenicama;  
(j) „proizvodnja“ pomeni proizvodnjo električne energije;  
(k) „ogljikovodiki“ pomeni jo blago, ki je z ustrezno oznako HS navedeno v Prilogi ENER -1; 
(l) „točka za medomrežno povezovanje“ v zvezi s plinom pomeni fizično ali virtualno točko, ki 
povezuje sistema vstopno -izstopnih točk Unije in Združenega kraljestva ali povezuje sistem 
vstopno -izstopnih točk s povezovalnim plinovodom, če so te točke predmet rezervacijskih 
postopkov uporabnikov omrežja;  
(m) „surovine“ pomenijo blago, ki je z ustreznim poglavjem HS navedeno v Prilogi ENER -1; 
(n) „energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo, tudi električn o energijo iz obnovljivih 
nefosilnih virov;  
(o) „standardni produkt zmogljivosti“ pomeni določen obseg prenosne zmogljivosti za določeno 
časovno obdobje na določeni povezovalni točki;  
(p) „prenos“ pomeni  
(i) v zvezi z električno energijo transport električne energije na zelo visokonapetostnem 
in visokonapetostnem sistemu z namenom dostave električne energije odjemalcem ali 
distributerjem, vendar ne vključuje dobave;  
(ii) v zvezi s plinom transport zemeljskega plina po omrežju, ki v glavnem zajema 
visokotlačne plinovode, z n amenom dostave odjemalcem, vendar ne po pridobivalnem 
cevovodnem omrežju in ne po delu visokotlačnega plinovoda, ki se uporablja 
predvsem za lokalno distribucijo zemeljskega plina, in ne vključuje dobave;  
(q) „operater prenosnega sistema“ pomeni pravno ali fiz ično osebo, ki opravlja dejavnosti 
prenosa ali je odgovorna za obratovanje prenosnega sistema električne energije ali 
zemeljskega plina, zagotavljanje njegovega vzdrževanje in po potrebi za njegov razvoj na 
danem območju, za medsebojne povezave z  drugimi s istemi, kadar je ustrezno, in za 
zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti sistema za zadovoljitev razumnih potreb po transportu 
plina ali električne energije, kot je ustrezno;  
 
168 
 (r) „pridobivalno cevovodno omrežje“ pomeni cevovod ali omrežje, uporabljeno ali zgraj eno kot 
del projekta za pridobivanje nafte ali plina ali se uporablja za prenos zemeljskega plina od 
enega ali več takih projektov do obrata za pripravo ali terminala ali do končnega obalnega 
pristajalnega terminala;  
2. V tem naslovu sklicevanje na „nedisk riminacijsko“ in „nediskriminacijo“ pomeni obravnavo 
po načelu države z največjimi ugodnostmi, kakor je opredeljena v členih SERVIN.2.4 [Obravnava po 
načelu države z največjimi ugodnostmi] in 3.5 [Obravnava po načelu države z največjimi 
ugodnostmi], in nac ionalno obravnavo, kakor je opredeljena v členih SERVIN. 2.3 [Nacionalna 
obravnava] in 3.4 [Nacionalna obravnava], ter obravnavo pod pogoji, ki niso manj ugodni od 
obravnave, zagotovljene kateremu koli drugemu podobnemu subjektu v podobnih položajih.  
Člen ENER.3: Razmerje do drugih naslovov  
1.        Poglavje 2 [Liberalizacija naložb] in poglavje 3 [Čezmejna trgovina s storitvami] naslova II se 
uporabljata za energijo in surovine. V primeru neskladij med tem naslovom in naslovom  II [Storitve 
in naložbe] ter  prilogami SERVIN -1 do SERVIN -6, prevladajo naslov II [Storitve in naložbe] ter priloge 
SERVIN -1 do SERVIN -6.  
2.           Za namene člena GOODS.4A/5 [Prosti tranzit], kadar pogodbenica vzdržuje ali izvaja sistem 
virtualnega trgovanja z zemeljskim plinom ali električno energijo z uporabo plinovodov ali električnih 
omrežij, torej sistem, ki ne zahteva fizične identifikacije prepeljanega zemeljskega plina ali električne 
energije, temveč temelji na sistemu neto izravnavanja vhodnih in izhodnih tokov, se za po ti, ki so 
najbolj primerne za mednarodni tranzit iz navedenega člena, šteje, da vključujejo tako virtualno 
trgovanje.  
3.           Pri uporabi poglavja  3 [Nadzor subvencij] naslova  XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in 
pošteno konkurenco ter trajnostni  razvoj] se uporablja tudi Priloga  ENER -2. Poglavje  3 [Nadzor 
subvencij] naslova  XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni 
razvoj] se uporablja za Prilogo  ENER -2. Za spore med pogodbenicama v zvezi z razlago in uporabo 
Priloge  ENER -2 se uporablja člen 3.13 [Reševanje sporov] poglavja 3 naslova XI [Enaki konkurenčni 
pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] .  
Člen ENER.4: Načela  
Vsaka pogodbenica ohranja pravico, da sprejme, ohranjanja in izvršuje ukrepe,  ki so potrebni za 
doseganje legitimnih ciljev javne politike, kot so zagotavljanje oskrbe z energetskim blagom in 
surovinami, varovanje družbe, varstva okolja, vključno z bojem proti podnebnim spremembam, 
varovanja javnega zdravja in varstva potrošnikov t er spodbujanje varnosti in zaščite, v skladu z 
določbami tega sporazuma.  
Poglavje 2: Električna energija in plin  
Oddelek  1: Konkurenca na trgih z električno energijo in plinom  
Člen ENER.5: Konkurenca na trgih in nediskriminacija  
1. Da se zagotovi poštena konkurenca, vsaka pogodbenica zagotovi, da njen regulativni okvir za 
proizvodnjo, prenos, distribucijo ali dobavo električne energije ali zemeljskega plina ni 
diskriminatoren  glede pravil, pristojbin in obravnave.  
 
169 
 2. Pogodbenici zagotovita, da lahko odjemalci  sami izberejo ali zamenjajo dobavitelja električne 
energije ali plina na svojih maloprodajnih trgih v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi.  
3. Brez  poseganja  v pravico  vsake  pogodbenice,  da določi  zahteve  glede  kakovosti,  se določbe  
tega  poglavja  v zvezi  z zemeljskim  plinom  uporabljajo  tudi za bioplin  in plin iz biomase  ali druge  vrste  
plina,  če je tak plin lahko  tehnično  in varno  doveden  v sistem  zemeljskega  plina  in se prek  njega  
prenaša.  
4. Ta člen se ne uporablja  za čezmejno  trgovino  in ne posega  v pravico  pogodbenic,  da z 
regulativno  ureditvijo  dosegata  legitimne  cilje javne  politike,  ki temeljijo  na objektivnih  in 
nediskriminatornih  merilih.  
Člen ENER.6: Določbe v zvezi z veleprodajnimi trgi z električno energijo in plinom  
1. Pogodbenici zagotovita, da veleprodajne cene električne energije in zemeljskega plina 
odražajo dejansko ponudbo in povpraševanje. V ta namen pogodbenici zagotovita, da tržna pravila 
veleprodaje električne energije in zemeljskega plina:  
(a) spodbujajo prosto o blikovanje cen;  
(b) ne določajo tehničnih omejitev za oblikovanje cen, ki bi omejevale trgovino;  
(c) dopuščajo učinkovito distribucijo sredstev za proizvodnjo, shranjevanje električne energije in 
prilagajanje odjema ter učinkovito uporabo električnega sistema;  
(d) omo gočajo učinkovito uporabo sistema zemeljskega plina; ter  
(e) omogočajo vključevanje električne energije iz obnovljivih virov ter zagotavljanje učinkovitega 
in zanesljivega delovanja in razvoja električnega sistema.  
2. Pogodbenici zagotovita, da se z organizacijo izravnalnih trgov zagotavlja:  
(a) nediskriminacija med udeleženci in nediskriminatoren dostop za udeležence;  
(b) pregledna opredelitev storitev na način;  
(c) da se storitve naročajo na pregleden in tržen način, ob upoštevanju pojava novih tehnologij 
ter 
(d) da imajo pro izvajalci energije iz obnovljivih virov pri naročanju izdelkov in storitev razumne in 
nediskriminatorne pogoje.  
Pogodbenica se lahko odloči, da točke (c) ne bo uporabljala, če na trgu ni dovolj konkurence za 
storitve izravnave.  
3. Pogodbenici zagotovita, da je vsak mehanizem za zagotavljanje zmogljivosti na trgih z 
električno energijo jasno opredeljen, pregleden, sorazmeren in nediskriminatoren. Od nobene 
 
170 
 pogodbenice se ne zahteva, da zmogljivostim, ki se nahajajo na ozemlju druge pogodbenice, dovoli 
sodelova nje v katerem koli mehanizmu zmogljivosti na njenih trgih električne energije.  
4. Pogodbenici ocenita potrebne ukrepe za spodbujanje vključevanja plina iz obnovljivih virov.  
5. Ta člen ne posega v pravico pogodbenic do regulativnega urejanja, s čimer želijo dose či 
legitimne cilje javne politike na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril.  
Člen ENER.7: Prepoved zlorabe veleprodajnih trgov z električno energijo in plinom  
1. Vsaka pogodbenica prepove tržno manipulacijo in trgovanje z notranjimi informacijami na 
veleprodajnih trgih z električno energijo in zemeljskim plinom, vključno s izvenborznimi trgi in 
borzami električne energije in zemeljskega plina, za trgovanje z energijo, zmogljivostjo, storitvami 
izravnave in pomožnimi storitvami v vseh časovnih okvirih,  vključno s terminskimi trgi, trgi za dan 
vnaprej in trgi znotraj dneva.  
2. Pogodbenici spremljata trgovanje na teh trgih, da bi odkrili in preprečevali trgovanje na 
podlagi notranjih informacij in tržne manipulacije.  
3. Pogodbenici sodelujeta, tudi v skladu s č lenom ENER.20 [Sodelovanje med regulativnimi 
organi], da bi odkrili in preprečili trgovanje, ki temelji na notranjih informacijah in tržni manipulaciji, 
ter si po potrebi lahko zmenjujeta informacije, tudi o dejavnostih spremljanja trga in izvršilnih 
dejav nostih.  
Člen ENER.8: Dostop tretjih strani do prenosnih in distribucijskih omrežij  
1. Pogodbenici poskrbita, da je sistem glede dostopa tretjih strani do prenosnih in 
distribucijskih omrežij na podlagi objavljenih tarif, ki se uporabljajo objektivno in nediskriminatorno.  
2. Pogodbenici brez poseganja v člen  ENER.4 [Načela] zagotovita, da operaterji za prenos in 
distribucijo na njunem ozemlju subjektom, ki poslujejo na njunem trgu, v razumnem času po datumu 
vložitve zahtevka za pridobitev dostopa odobrijo do stop do njunih prenosnih ali distribucijskih 
sistemov.  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da operaterji prenosnih omrežij glede priključitve na električno 
omrežje in njegove uporabe obravnavajo proizvajalce energije iz obnovljivih virov pod razumnimi in 
nediskriminatornimi pogoji.  
Operater prenosnega ali distribucijskega sistema lahko zavrne dostop, kadar nima potrebnih 
zmogljivosti. Razlogi za vsako tako zavrnitev morajo biti ustrezno utemeljeni.  
3. Brez poseganja v legitimne cilje javne politike vsaka pogo dbenica zagotovi, da so cene za 
dostop do omrežij, priključitev nanje ali njihovo uporabo, ki jih operaterji za prenos in distribucijo 
zaračunajo subjektom na njenem trgu, in, kadar je ustrezno, cene za ustrezno okrepitev omrežja 
ustrezno stroškovno učinko vite in pregledne. Vsaka pogodbenica zagotovi objavo pogojev, tarif in 
vseh takih informacij, ki so lahko potrebne za učinkovito uresničevanje pravice dostopa do prenosnih 
in distribucijskih sistemov ter njihove uporabe.  
 
171 
 4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so t arife in cene iz odstavkov 1 in 3, ki se zaračunajo 
subjektom na njenem trgu, nediskriminatorne.  
Člen ENER.9: Upravljanje sistema in ločevanje operaterjev prenosnih omrežij  
1. Pogodbenici zagotovita, da operaterji prenosnih omrežij svoje naloge opravljajo na  
pregleden in nediskriminatoren način.  
2. Pogodbenici za operaterje prenosnih omrežij električne energije in plina izvajata ureditve, ki 
učinkovito odpravljajo vsa navzkrižja interesov v primeru, ko ista oseba izvaja nadzor nad 
operaterjem prenosnega omrežja in proizvajalcem ali dobaviteljem.  
Člen ENER.10: Cilji javne politike ter dostop tretjih strani in ločevanje lastništva  
1. Kadar je to potrebno za doseganje legitimnega cilja javne politike in na podlagi objektivnih 
meril, se lahko pogodbenici odločita, da čl ena ENER.8 [Dostop tretjih strani do prenosnih in 
distribucijskih omrežij] in člena  ENER.9 [Upravljanje sistema in ločevanje operaterjev prenosnih 
omrežij] ne bosta izvajali za:  
(a) nastajajoče ali izolirane trge ali sisteme in  
(b) infrastrukturo, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge ENER -3. 
2. Pogodbenici se lahko odločita, kadar je to potrebno za doseganje legitimnega cilja javne 
politike in na podlagi objektivnih meril, da člena ENER.5 [Konkurenca na trgih in nediskriminacija] in 
člena  ENER.6 [Določbe v zvezi z vel eprodajnimi trgi z električno energijo in plinom] ne bosta izvajali 
za: 
(a) majhne ali izolirane trge ali sisteme z električno energijo in  
(b) majhne, nastajajoče ali izolirane trge ali sisteme s plinom.  
Člen ENER.11: Obstoječa izvzetja za povezovalne vode  
Pogodbenici zagotovita, da se izvzetja, odobrena za medsebojne povezave med Unijo in Združenim 
kraljestvom na podlagi člena 63 Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta43 in zakona, 
ki prenaša člen 36 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta44 v njunih jurisdikcijah, 
katerih pogoji veljajo dlje kot prehodno obdobje, še naprej uporabljajo v skladu z veljavnim pravom 
njunih jurisdikcij in veljavnimi pogoji.  
                                                            
43  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu 
električne energije (UL  L 158, 14.6.2019, str.  54). 
44  Direktiva 20 09/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih 
notranjega trga z zemeljskim plinom (UL  L 211, 14.8.2009, str.  94). 
 
172 
 Člen ENER.12: Neodvisni regulativni organ  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi imenovanje in v zdrževanje operativno neodvisnega 
regulativnega organa ali organov za električno energijo in plin z naslednjimi pooblastili in dolžnostmi:  
(a) določanje ali odobritev tarif, cen in pogojev za dostop do omrežij iz člena ENER.8 [Dostop 
tretjih strani do prenosni h in distribucijskih omrežij] in metodologij, na katerih temeljijo;  
(b) zagotavljanje skladnosti z ureditvami iz člena  ENER.9 [Upravljanje sistema in ločevanje 
operaterjev prenosnih omrežij] in člena ENER.10 [Cilji javne politike ter dostop tretjih strani in 
ločevanje lastništva];  
(c) izdajanje zavezujočih odločitev vsaj v zvezi s točkama (a) in (b);  
(d) uvedba učinkovitih pravnih sredstev.  
2. Neodvisni regulativni organ ali organi pri opravljanju teh nalog in izvajanju teh pooblastil 
delujejo nepristransko in pregledno.  
Oddelek  2: Trgovanje prek povezovalnih vodov  
Člen ENER.13: Učinkovita uporaba povezovalnih daljnovodov  
1. Pogodbenici za zagotovitev učinkovite uporabe povezovalnih daljnovodov in zmanjševanje 
ovir trgovini med Unijo in Združenim kraljestvom zagotovita, da:  
(a) dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti na povezovalnih daljnovodih temelji 
na trgu ter da je pregledno in nediskriminatorno;  
(b) je na voljo najvišja raven zmogljivosti povezovalnih daljnovodov ob upoštevanju  
(i) potrebe  po zagotavljanju varnega obratovanja sistema; in  
(ii) najučinkovitejše uporabe sistemov;  
(c) se lahko zmogljivost povezovalnih daljnovodov omeji le v izrednih razmerah in da vsako tako 
omejevanje poteka nediskriminatorno;  
(d) se informacije o izračunu zmogljivosti o bjavijo v podporo ciljem tega člena;  
(e) ni omrežnin za posamezne transakcije na povezovalnih daljnovodih in za njihovo uporabo ni 
pridržanih cen;  
(f) se med zadevnimi operaterji prenosnih sistemov Unije in operaterji prenosnih sistemov iz 
Združenega kraljestva u sklajuje dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti po 
povezovalnih daljnovodih. To usklajevanje vključuje razvoj ureditev za doseganje zanesljivih in 
učinkovitih rezultatov za vse ustrezne časovne okvire, in sicer za terminske, za dan vnaprej , 
znotraj dneva in za izravnavo; ter  
 
173 
 (g) ureditve dodeljevanja zmogljivosti in upravljanja prezasedenosti prispevajo k podpornim 
pogojem za razvoj gospodarsko učinkovitih elektroenergetskih povezav in naložbe vanje.  
2. Usklajevanje in ureditve iz točke (f) odstavka 1 ne vključujejo ali implicirajo sodelovanja 
operaterjev prenosnih sistemov Združenega kraljestva v postopkih Unije za dodeljevanje zmogljivosti 
in upravljanje prezasedenosti.  
3. Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za čimprejšnjo sklenitev večs transkega 
sporazuma v zvezi z nadomestilom stroškov gostovanja čezmejnih pretokov električne energije med:  
(a) operaterji prenosnih sistemov, ki sodelujejo v mehanizmu nadomestil med operaterji 
prenosnih sistemov, vzpostavljenem z Uredbo Komisije (EU) št. 838 /201045, ter  
(b) operaterji prenosnih sistemov iz Združenega kraljestva.  
4. Namen večstranskega sporazuma iz odstavka 3 je zagotoviti:  
(a) da so operaterji prenosnih sistemov Združenega kraljestva obravnavani enako kot operaterji 
prenosnih sistemov države, ki sodelu je v mehanizmu nadomestil med operaterji prenosnih 
sistemov, in  
(b) da obravnava operaterjev prenosnih sistemov Združenega kraljestva ni ugodnejša od 
obravnave operaterja prenosnega sistema, ki sodeluje v mehanizmu nadomestil med 
operaterji prenosnih sistemov . 
5. Ne glede na točko (e) odstavka 1 se lahko do sklenitve večstranskega sporazuma iz odstavka 
3 za načrtovani uvoz in izvoz med Unijo in Združenim kraljestvom zaračunava pristojbina za uporabo 
prenosnega sistema.  
Člen 14: Ureditev trgovanja z električno ene rgijo v vseh časovnih okvirih  
1. Za dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti v fazi za dan vnaprej Specializirani 
odbor za energijo prednostno sprejme potrebne ukrepe v skladu s členom ENER.19 [Sodelovanje 
med operaterji prenosnih sistemov] za zagotovitev, da operaterji prenosnih sistemov v določenem 
časovnem okviru razvijejo ureditve, ki določajo tehnične postopke v skladu s Prilogo ENER -4. 
2. Če Specializirani odbor za energijo ne priporoči pogodbenicama izvajanja takih tehničnih 
postopkov v skladu s členom ENER.19(4) [Sodelovanje med operaterji prenosnih sistemov], sprejme 
odločitve in po potrebi daje priporočila za dodelitev zmogljivosti povezovalnih daljnovodov v 
časovnem okviru trgovanja za dan vnaprej v skladu s Prilogo ENER -4. 
3. Speci alizirani odbor za energijo pregleduje ureditve za vse časovne okvire, zlasti za časovne 
okvire izravnave in znotraj dneva, ter lahko vsaki pogodbenici priporoči, naj od svojih operaterjev 
                                                            
45  Uredba Komisije (EU) št.  838/2010 z dne 23. septembra 2010 o določitvi smernic glede mehanizma 
nadomesti l med operaterji prenosnih sistemov in skupnega regulativnega pristopa k zaračunavanju prenosa 
(UL L  250, 24.9.2010, str.  5). 
 
174 
 prenosnih sistemov zahteva, da pripravijo tehnične postopke v sklad u s členom ENER.19 
[Sodelovanje med operaterji prenosnih sistemov] za izboljšanje ureditev za določen časovni okvir.  
4. Specializirani odbor za energijo spremlja to, ali tehnični postopki, razviti v skladu z 
odstavkom 1, še naprej izpolnjujejo zahteve iz P riloge ENER -4, in nemudoma obravnava vsa 
opredeljena vprašanja.  
Člen ENER.15: Učinkovita uporaba povezovalnih plinovodov  
1. Pogodbenici za zagotovitev učinkovite uporabe povezovalnih plinovodov in zmanjševanje 
ovir trgovini med Unijo in Združenim kraljestvom zagotovita, da:  
(a) je na voljo najvišja raven zmogljivosti povezovalnih plinovodov, ob upoštevanju načela 
nediskriminacije in:  
(i) potrebe po zagotavljanju varnega obratovanja sistema; ter  
(ii) najučinkovitejše uporabe sistemov;  
(b) so mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti in postopki upravljanja prezasedenosti 
povezovalnih plinovodov tržno zasnovani, pregledni in nediskriminatorni ter da se za 
dodeljevanje zmogljivosti na povezovalnih točkah na splošno uporabljajo dražbe.  
2. Pogodbenici sprejmeta potrebne ukrepe, s katerimi zagotovita, da:  
(a) si operaterji prenosnih sistemov prizadevajo skupaj ponuditi standardne produkte 
zmogljivosti, ki so sestavljeni iz ustrezne vstopne in izstopne zmogljivosti na obeh straneh 
povezovalne točke;  
(b) operaterji prenosnih sistemov usklaj ujejo postopke v zvezi z uporabo povezav med zadevnimi 
operaterji prenosnih sistemov Unije in operaterji prenosnih sistemov Združenega kraljestva.  
3. Usklajevanje iz točke (b) odstavka 2 ne vključuje ali implicira sodelovanja operaterjev 
prenosnih sistemov Zd ruženega kraljestva v postopkih Unije v zvezi z uporabo povezovalnih 
plinovodov.  
Oddelek  3: Razvoj omrežja in zanesljivost oskrbe  
Člen ENER.16: Razvoj omrežja  
1. Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju pravočasnega razvoja in interoperabilnosti 
energetske infrastrukture, ki povezuje njuna ozemlja.  
2. Pogodbenici zagotovita, da se pripravijo, objavijo in redno posodabljajo razvojni načrti 
omrežja za prenos električne energije in plina.  
 
175 
 Člen ENER.17: Sodelovanje na področju zagotavljanja zanesljive oskrbe  
1. Pogodb enici sodelujeta glede zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z električno energijo in 
zemeljskim plinom.  
2. Pogodbenici pravočasno izmenjujeta informacije o vseh tveganjih, opredeljenih v skladu s 
členom ENER.18 [Načrti za pripravljenost na tveganja in načrti z a izredne razmere].  
3. Pogodbenici izmenjujeta načrte iz člena ENER.18 [Načrti za pripravljenost na tveganja in 
načrti za izredne razmere]. Za Unijo so lahko ti načrti na ravni držav članic ali regionalni ravni.  
4. Pogodbenici se brez nepotrebnega odlašanja med sebojno obveščata o zanesljivih podatkih 
glede morebitnih motenj ali drugih kriz, povezanih z oskrbo z električno energijo ali zemeljskim 
plinom ter o načrtovanih ali sprejetih ukrepih.  
5. Pogodbenici se v primeru dejanske motnje ali druge krize nemudoma medsebojno obvestita, 
da bi po možnosti sprejeli usklajene blažitvene in obnovitvene ukrepe.   
6. Pogodbenici izmenjujeta zglede dobre prakse na področju kratkoročne in sezonske ocene 
zadostnosti.  
7. Pogodbenici razvijeta ustrezne okvire za sodelovanje glede zago tavljanja zanesljive oskrbe z 
električno energijo in zemeljskim plinom.  
Člen ENER.18: Načrti za pripravljenost na tveganja in načrti za izredne razmere  
1. Pogodbenici ocenita tveganja, ki vplivajo na zanesljivo oskrbo z električno energijo ali 
zemeljskim plin om, vključno z verjetnostjo in učinkom takih tveganj ter vključno s čezmejnimi 
tveganji.  
2. Pogodbenici vzpostavita in redno posodabljata načrte, da se obravnavajo nastala tveganja, ki 
vplivajo na zanesljivo oskrbo z električno energijo ali zemeljskim plinom . Taki načrti vsebujejo ukrepe 
za odpravo ali zmanjšanje možnosti in vpliva morebitnih tveganj, opredeljenih v odstavku 1, ter 
ukrepe za pripravo in ublažitev posledic krize na področju trgov z električno energijo ali zemeljskim 
plinom.  
3. Ukrepi iz načrtov iz odstavka 2:  
(a) so jasno opredeljeni, pregledni, sorazmerni, nediskriminatorni in preverljivi;  
(b) ne izkrivljajo pomembno trgovine med pogodbenicama; ter  
(c) ne ogrožajo zanesljivosti oskrbe druge pogodbenice z električno energijo ali zemeljskim 
plinom.  
V primeru krize pogodbenici netržne ukrepe aktivirata le kot skrajno sredstvo.  
Oddelek  4: Tehnično sodelovanje  
 
176 
 Člen ENER.19: Sodelovanje med operaterji prenosnih sistemov  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da operaterji prenosnih sistemov razvijejo učinkovite in 
vključujoč e delovne dogovore, da bi podprli načrtovanje in operativne naloge, povezane z 
izpolnjevanjem ciljev iz tega naslova, vključno, če to predlaga Specializirani odbor za energijo, s 
pripravo podrobnih tehničnih postopkov za učinkovito izvajanje določb:  
(a) člena ENER.13 [Učinkovita uporaba povezovalnih daljnovodov],  
(b) člena ENER. 14 [Ureditev trgovanja z električno energijo v vseh časovnih okvirih],  
(c) člena ENER.15 [Učinkovita uporaba povezovalnih plinovodov],  
(d) člena ENER. 16 [Razvoj omrežja], ter  
(e) člena ENER.17 [Sodelovanje na področju zagotavljanja zanesljive oskrbe].  
Delovni dogovori iz prvega pododstavka vključujejo okvire za sodelovanje med Evropsko mrežo 
operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo, ustanovljeno v skladu z Uredbo (EU) 
2019/943, (v n adaljnjem besedilu: ENTSO -E) in Evropsko mrežo sistemskih operaterjev prenosnih 
omrežij zemeljskega plina, ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) 715/2009 Evropskega parlamenta in 
Sveta46 (v nadaljnjem besedilu: ENTSO -G), na eni strani ter operaterji prenosnih  sistemov za 
električno energijo in plin v Združenem kraljestvu na drugi strani. Ti okviri zajemajo vsaj:  
(a) trga z električno energijo in plinom;  
(b) dostop do omrežij;  
(c) zanesljivost oskrbe z električno energijo in plinom;  
(d) odobalno energijo;  
(e) načrtovanje infrastru kture;  
(f) učinkovito uporabo povezovalnih daljnovodov in plinovodov; ter  
(g) razogljičenje plina in kakovost plina.  
Specializirani odbor za energijo se takoj, ko je to izvedljivo, dogovori o smernicah za delovne 
dogovore in okvire za sodelovanje pri razširjanju u pravljavcem prenosnih omrežij.  
Okvir za sodelovanje iz drugega pododstavka ne vključuje članstva operaterjev prenosnih sistemov 
Združenega kraljestva v ENTSO -E ali ENTSO -G ali jim podeljuje temu podobnega statusa.  
                                                            
46  Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do 
prenosnih omrežij zemeljsk ega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005  (UL L 211, 14.8.2009, str.  36). 
 
177 
 2. Specializirani odbor za energijo lahko pog odbenicama priporoči, naj od svojih operaterjev 
prenosnih sistemov zahtevata, da pripravijo podrobne tehnične postopke iz prvega pododstavka 
odstavka 1.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni operaterji prenosnih sistemov v primeru nesoglasij, 
vsekakor pa p red dokončanjem tehničnih postopkov, zahtevajo mnenje Agencije za sodelovanje 
energetskih regulatorjev oziroma regulativnega organa v Združenem kraljestvu, imenovanega v 
skladu s členom ENER.12 [Neodvisni regulativni organ], o navedenih tehničnih postopkih . Operaterji 
prenosnih sistemov posamezne pogodbenice ta mnenja skupaj z osnutki tehničnih postopkov 
predložijo Specializiranemu odboru za energijo.  
4. Specializirani odbor za energijo pregleda osnutke tehničnih postopkov in lahko ob 
upoštevanju mnenja Agenci je za sodelovanje energetskih regulatorjev in regulativnega organa v 
Združenem kraljestvu, imenovanega v skladu s členom ENER.12 [Neodvisni regulativni organ], 
pogodbenicama priporoči, naj take postopke izvajata v svojih notranjih ureditvah. Specializirani  
odbor za energijo spremlja učinkovito delovanje takih tehničnih postopkov in lahko priporoči njihovo 
posodobitev.  
Člen ENER.20: Sodelovanje med regulativnimi organi  
1. Pogodbenici zagotovita, da Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in regulativni 
organ v Združenem kraljestvu, imenovana v skladu s členom ENER.12 [Neodvisni regulativni organ], 
vzpostavita stike in takoj, ko je mogoče, skleneta upravne dogovore za lažje doseganje ciljev tega 
sporazuma. Stiki in upravni dogovori zajemajo vs aj naslednja področja:  
(a) trga z električno energijo in plinom;  
(b) dostop do omrežij;  
(c) preprečevanje zlorabe veleprodajnih trgov z električno energijo in plinom  
(d) zanesljivost oskrbe z električno energijo in plinom;  
(e) načrtovanje infrastrukture;  
(f) odobalno energijo;  
(g) učinkovito uporabo povezovalnih daljnovodov in plinovodov;  
(h) sodelovanje med operaterji prenosnih sistemov; ter  
(i) razogljičenje plina in kakovost plina.  
Specializirani odbor za energijo se takoj, ko je to izvedljivo, dogovori o smernicah za upravne 
dogovore za  tako sodelovanje pri razširjanju regulativnim organom.  
 
178 
 2. Upravni dogovori iz odstavka  1 ne vključujejo članstva regulativnega organa Združenega 
kraljestva, imenovanega v skladu s členom  ENER.12 [Neodvisni regulativni organ], v Agenciji za 
sodelovanje ene rgetskih regulatorjev ali mu podeljujejo temu podobnega statusa.  
Poglavje 3: Varna in trajnostna energija  
Člen ENER.21: Energija iz obnovljivih virov in energijska učinkovitost  
1. Pogodbenici spodbujata energetsko učinkovitost in rabo energije iz obnovljivih  virov.  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da so njena pravila, ki se uporabljajo za izdajo dovoljenj, ali 
enakovredni ukrepi na področju energije iz obnovljivih virov nujni in sorazmerni.  
2. Unija ponovno potrjuje cilj glede deleža bruto porabe končne energije iz obnovljivih virov v 
letu 2030, kot je določen v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta47. 
Unija ponovno potrjuje svoje cilje glede energijske učinkovitosti za leto 2030, kot so določeni v 
Direktivi (EU) 2012/27/EU Evropskega parlamenta in S veta48. 
3. Združeno kraljestvo ponovno potrjuje:  
(a) svoje ambicije glede deleža energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 
2030, kot so določene v njegovem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu;  
(b) svoje ambicije glede absolutne ravni porabe primarne in končne energije v letu 2030, kot so 
določene v njegovem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu.  
4. Pogodbenici se medsebojno obveščata o zadevah iz odstavkov 2 in 3.  
Člen  ENER.22 : Podpora za energijo iz obnovljivih virov  
1. Pogodbenici zagotovita, da podpora za električno energijo iz obnovljivih virov spodbuja 
vključevanje električne energije iz obnovljivih virov na trg z električno energijo.  
2. Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasa prejemajo podporo iz naslova 
energije iz o bnovljivih virov, če izpolnjujejo stroga merila glede trajnosti in zmanjšanja emisij 
toplogrednih plinov, kar se preverja.  
3. Pogodbenici natančno opredelita vse tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati 
naprave in sistemi za energijo iz obnovljivih virov, da bi bili upravičeni do podpore iz programov 
podpore. Pri teh tehničnih specifikacijah se upošteva sodelovanje, razvito v skladu s členom  ENER.25 
[Sodelovanje na področju standardov], členom  TBT.4 [Tehnični ] in členom  TBT.5 [Standardi].  
                                                            
47  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju 
uporabe energije iz obnovljivih virov ( UL L 328, 21.12.2018, str. 82).  
48  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski 
učinkovitosti ( UL L 315, 14.11.2012, str.  1). 
 
179 
 Člen ENER.23: Sodelovanje pri razvoju pridobivanja energije na morju  
1. Pogodbenici sodelujeta pri razvoju pridobivanja energije na morju z izmenjavo dobre prakse 
in po potrebi s spodbujanjem razvoja posebnih projektov.  
2. Na podlagi sodelovanja na področju energije v Severnem morju pogodbenici omogočita 
ustanovitev posebnega foruma za tehnične razprave med Evropsko komisijo, ministrstvi in javnimi 
organi držav članic, ministrstvi in javnimi organi Združenega kraljestva, operaterji prenosnih sistemov 
in industrijo ene rgije na morju ter zainteresiranimi stranmi v širšem smislu v zvezi z razvojem 
omrežja na morju in velikim potencialom energije iz obnovljivih virov v regiji Severnega morja. 
Navedeno sodelovanje vključuje vsaj:  
(a) hibridne in skupne projekte;  
(b) pomorsko prosto rsko načrtovanje;  
(c) podporni okvir in financiranje;  
(d) najboljše prakse pri načrtovanju omrežja na kopnem oziroma na morju;  
(e) izmenjavo informacij o novih tehnologijah ter  
(f) izmenjavo najboljših praks v zvezi z ustreznimi pravili, predpisi in tehničnimi standardi.  
Člen ENER.24: Tveganje in varnost na morju  
1. Pogodbenici sodelujeta in si izmenjujeta informacije, da bi ohranili visoko raven varnosti in 
varstva okolja pri izvajanju vseh naftnih in plinskih dejavnostih na morju.  
2. Pogodbenici sprejmeta ustrezne ukrepe za p reprečevanje večjih nesreč pri naftnih in plinskih 
dejavnostih na morju in omejitev posledic takih nesreč.  
3. Pogodbenici spodbujata izmenjavo dobre prakse med organi, ki so pristojni za varnost in 
varstvo okolja v okviru naftnih in plinskih dejavnostih na mo rju. Ureditev varnosti in varstva okolja v 
okviru naftnih in plinskih dejavnosti na morju je neodvisno od vseh funkcij v zvezi z izdajo licenc za 
naftne in plinske dejavnosti na morju.  
Člen ENER.25: Sodelovanje na področju standardov  
Pogodbenici v skladu s členom  TBT.5 [Standardi] in členom  TBT.11 [Sodelovanje] spodbujata 
sodelovanje med regulatorji in organi za standardizacijo na njunih ozemljih za spodbujanje razvoja 
mednarodnih standardov na področju energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih v irov, da bi 
prispevali k trajnostni energetski in podnebni politiki.  
Člen ENER.26: Raziskave, razvoj in inovacije  
Pogodbenici spodbujata raziskave, razvoj in inovacije na področjih energetske učinkovitosti in 
obnovljivih virov energije.  
 
180 
 Poglavje 4: Energet sko blago in surovine  
Člen ENER.27: Določanje izvoznih cen  
Pogodbenica pri izvozu energentov ali surovin v drugo pogodbenico z ukrepi, kot so licence ali 
zahteve glede minimalne cene, ne uvede višje cene od tiste, ki se za to blago zaračuna na domačem 
trgu.  
Člen ENER.28: Regulirano določanje cen  
Če se pogodbenica odloči, da bo regulirala ceno domače dobave električne energije ali zemeljskega 
plina potrošnikom, lahko to stori le za doseganje cilja javne politike in le z uvedbo regulirane cene, ki 
je jas no opredeljena, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna.  
Člen  ENER.29: Dovoljenje za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov ter proizvodnjo električne 
energije  
1. Če pogodbenica za raziskovanje ali izkoriščanje ogljikovodikov ali proizvodnjo električn e 
energije zahteva dovoljenje, navedena pogodbenica izda taka dovoljenja na podlagi objektivnih in 
nediskriminatornih meril, ki se opredelijo in objavijo pred začetkom roka za preložitev vloge za 
pridobitev ustreznega dovoljenja v skladu s splošnimi pogoji  in postopki iz oddelka  1 [Domača 
ureditev] poglavja 5 [Regulativni okvir] naslova  II [Storitve in naložbe].  
2. Ne glede na odstavek  1 tega člena in člen  ENER.3 [Razmerje do drugih naslovov] lahko vsaka 
pogodbenica izda dovoljenja za raziskovanje ali izkoriš čanje ogljikovodikov brez izpolnitve pogojev in 
postopkov v zvezi z objavo iz člena  SERVIN.5.8 [Objava in informacije, ki so na voljo] na podlagi 
ustrezno utemeljenih izjem, kot je določeno v veljavni zakonodaji.  
3. Finančni prispevki ali prispevki v naravi, ki se zahtevajo od subjektov, ki se jim odobri 
dovoljenje, ne posegajo v postopek upravljanja in odločanja teh subjektov.  
4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima vložnik za dovoljenje pravico do pritožbe na katero koli 
odločbo v zvezi z dovoljenjem pri organu, ki je višji ali neodvisen od organa, ki je izdal odločbo, ali da 
zahteva, da tak višji ali neodvisen organ pregleda navedeno odločbo. Vsaka pogodbenica zagotovi, 
da se vlagatelju navedejo razlogi za upravno odločbo, na podlagi katerih se lahko pritoži ali zahteva 
preizkus. Pravila, ki se uporabljajo za pritožbo ali preizkus, se objavijo.  
Člen ENER.30:  Varnost in celovitost energetske opreme in infrastrukture  
Ta naslov se ne razlaga tako, da pogodbenicama preprečuje sprejetje začasnih ukrepov za zaščito 
varn osti in ohranjanje celovitosti energetske opreme ali infrastrukture, pod pogojem, da se s temi 
ukrepi ne uporabljajo za prikrito omejevanje trgovine ali naložb med pogodbenicama.  
Poglavje 5: Končne določbe  
 
181 
 Člen  ENER.31 : Učinkovitost izvajanja in spremembe  
1. Partnerski svet lahko spremeni prilogi  ENER -1 in ENER -3. Partnerski svet lahko po potrebi 
posodobi Prilogo  ENER -2, da se zagotovi operativnost navedene priloge skozi čas.  
2. Specializirani odbor za energijo lahko spremeni Prilogo ENER -4.   
3. Specializi rani odbor za energijo po potrebi daje priporočila za zagotovitev učinkovitega 
izvajanja poglavij tega naslova, za katera je pristojen.  
Člen ENER.32: Dialog  
Pogodbenici vzpostavita reden dialog za lažje doseganje ciljev tega naslova.  
Člen  ENER.33: Odpoved tega naslova  
1.           Ta naslov se preneha uporabljati 30.  junija  2026.     
2.           Ne glede na odstavek 1 se lahko Partnerski svet med 1. julijem 2026 in 31. decembrom 2026 
odloči, da se bo ta naslov uporabljal do 31. marca 2027. Partnerski svet s e lahko med 1. aprilom 
2027 in 31.  decembrom  2027 ter kadar koli v vsakem naslednjem letu odloči, da se bo ta naslov 
uporabljal do 31. marca naslednjega leta.  
3.           Ta člen se uporablja brez poseganja v člene  FISH.17 [Odpoved], FINPROV.8 [Odpoved] in 
OTH.10 [Odpoved drugega dela].  
 
NASLOV IX: PREGLEDNO ST 
Člen TRNSY.1: Cilj  
1. Ob priznavanju vpliva, ki ga imata lahko njuni regulativni okolji na trgovino in naložbe med 
njima, si pogodbenici prizadevata za zagotavljanje predvidljivega regulativnega okolja in učinkovitih 
postopkov za gospodarske subjekte, zlasti za mala in srednja podjetja.   
2. Pogodbenici potrjujeta svoje zaveze v zvezi s preglednostjo v okviru Sporazuma STO in pri 
določbah iz tega naslova izhajata iz teh zavez.  
Člen TRNSY.2: Opredelitev pojma  
Za namene tega naslova „upravna odločitev“ pomeni odločbo, sklep ali u krep s pravnim učinkom, ki 
se v posameznem primeru nanaša na določeno osebo, blago ali storitev, zajema pa tudi nesprejetje 
odločbe ali sklepa ali tovrstno neukrepanje, kadar tako določa zakonodaja pogodbenice.  
Člen TRNSY.3: Področje uporabe  
Ta naslov se uporablja v zvezi z naslovi  I do VIII in naslovi  X do XII ter šestim razdelkom [Druge 
določbe].   
 
182 
 Člen TRNSY.4: Objava  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se njeni zakoni, drugi predpisi, postopki in upravne odločbe 
za splošno uporabo takoj objavijo v uradno določenem mediju in, kadar je to izvedljivo, v elektronski 
obliki, ali so drugače razpoložljivi na način, ki vsakomur omogoča, da se z njimi seznani.  
2. Vsaka pogodbenica v ustreznem obsegu obrazloži cilj in utemeljitev ukrepov iz odstavka 1.  
3. Vsaka po godbenica zagotovi razumno obdobje med objavo in začetkom veljavnosti svojih 
zakonov in drugih predpisov, razen kadar to zaradi nujnosti ni mogoče.  
Člen TRNSY.5: Poizvedbe  
1. Vsaka pogodbenica vzpostavi ali ohrani ustrezne in sorazmerne mehanizme za odgov arjanje 
na vprašanja vseh oseb v zvezi z zakoni ali drugimi predpisi.  
2. Vsaka pogodbenica takoj predloži informacije in se odzove na vprašanja druge pogodbenice 
v zvezi z vsakršnimi veljavnimi ali predlaganimi zakoni in drugimi predpisi, razen če je z dr ugo 
določbo tega sporazuma vzpostavljen poseben mehanizem.  
Člen TRNSY.6: Izvrševanje ukrepov za splošno uporabo  
1.  Vsaka pogodbenica vse svoje zakone, druge predpise, postopke in splošne upravne odločbe 
izvršuje objektivno, nepristransko in razumno.   
2.  Kadar se upravni postopki v zvezi z osebami, blagom ali storitvami druge pogodbenice 
začnejo v zvezi z uporabo zakonov ali drugih predpisov, vsaka pogodbenica:  
(a) poizkuša osebe, ki jih upravni postopek neposredno zadeva, v razumnem roku in v skladu s 
svojimi zakoni in drugimi predpisi, o tem obvestiti, vključno z opisom narave postopka, 
poročilom pravnega organa, v okviru katerega se postopek začne, ter splošnim opisom 
kakršnih koli spornih vprašanj; in  
(b) takim osebam zagotovi razumno priložnost, da pred ložijo dejstva in argumente, s katerimi 
podprejo svoja stališča pred kakršno koli končno upravno odločitvijo, če to dovoljujejo čas, 
narava postopka in javni interes.  
Člen TRNSY.7: Preizkus in pritožba  
1. Vsaka pogodbenica vzpostavi ali ohrani sodne, arbi tražne ali upravne senate ter postopke za 
namene takojšnjega preizkusa in, kadar je to upravičeno, poprave upravnih odločitev. Vsaka 
pogodbenica zagotovi, da njena sodišča nediskriminatorno in nepristransko izvajajo postopke za 
pritožbo ali preizkus. Ta so dišča so nepristranska in neodvisna od organa, pristojnega za upravno 
izvrševanje.   
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo stranke v postopkih iz odstavka 1 razumne možnosti, 
da podprejo ali zagovarjajo svoja stališča.   
3. Vsaka pogodbenica v skladu s s vojo zakonodajo zagotovi, da vse odločitve, sprejete v 
postopkih iz odstavka 1, temeljijo na dokazih in predložitvi evidence ali, kjer je primerno, na 
evidenci, ki jo pripravi pristojni upravni organ.  
 
183 
 4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da odločitve iz odstavk a 3 izvaja organ, pristojen za upravno 
izvrševanje,  ob upoštevanju pritožbe ali nadaljnjega preizkusa v skladu z njenim pravom.  
Člen TRNSY.8: Razmerje do drugih naslovov  
Določbe iz tega naslova dopolnjujejo posebna pravila o preglednosti iz tistih naslov ov tega dela, za 
katere se uporablja ta naslov.  
NASLOV X: DOBRE REGU LATIVNE PRAKSE IN RE GULATIVNO SODELOVANJ E  
Člen GRP.1: Splošna načela  
1. Vsaka pogodbenica lahko svobodno določi svoj pristop k dobrim regulativnim praksam na 
podlagi tega sporazuma, in sicer na način, ki je skladen z njenim pravnim okvirom, prakso, postopki 
in temeljnimi načeli49, na katerih temelji njen regulativni sistem.  
2. Nič v tem naslovu se ne razlaga tako, da od pogodbenice zahteva, da:   
(a) odstopi od svojih notranjih postopkov za pripravo in sprejetje regulativnih ukrepov;  
(b) sprejme ukrepe, ki bi ogrozili ali ovirali pravočasno sprejetje regulativnih ukrepov za doseganje 
ciljev njene javne politike, ali  
(c) doseže kakršen koli konkreten regulativni izid.  
3. Nič v tem naslovu ne vpliva  na pravico pogodbenice, da opredeli ali uredi lastne ravni varstva 
pri uresničevanju ali podpiranju ciljev svoje javne politike na področjih, kot so:   
(a) javno zdravje;   
(b) življenje in zdravje ljudi, živali ali rastlin ter dobrobit živali;   
(c) zdravje in varno st pri delu;   
(d) delovni pogoji;  
(e) okolje, vključno s  podnebnimi spremembami;   
(f)  varstvo potrošnikov;   
(g) socialna zaščita in socialno varstvo;  
(h) varstvo podatkov in kibernetska varnost;   
(i) kulturna raznolikost;   
(j) integriteta in stabilnost finančnega sistema ter z aščita vlagateljev;  
(k) energetska varnost ter  
                                                            
49  Za Unijo taka načela vključujejo previdnostno načelo.  
 
184 
 (l) preprečevanje pranja denarja.  
Pojasniti je treba, da se zlasti za namene točk (c) in (d) tega odstavka še naprej uporabljajo različni 
modeli odnosov med delodajalci in delojemalci, vključno z vlogo in samostojn ostjo socialnih 
partnerjev, kakor je določeno v zakonodaji ali nacionalnih praksah pogodbenice, vključno z zakoni in 
praksami v zvezi s kolektivnimi pogajanji in izvrševanjem kolektivnih pogodb.  
4. Regulativni ukrepi ne smejo predstavljati prikrite ovire z a trgovino.  
Člen GRP.2: Opredelitev pojmov  
V tem naslovu:   
(a) „regulativni organ“ pomeni:  
(i) za Unijo Evropsko komisijo ter  
(ii) za Združeno kraljestvo Vlado Njenega Veličanstva Združenega kraljestva Velika 
Britanija in Severna Irska in decentralizirane organe Združenega kraljestva;  
(b)  „regulativni ukrepi“ pomenijo:  
(i) za Unijo:  
(A) uredbe in direktive, kakor je določeno v členu 288 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije (PDEU); ter  
(B) izvedbene in delegirane akte, kakor so določeni v členu 290 oziroma 291 
PDEU; ter  
(ii) za Združeno kraljestvo:  
(A) primarno zakonodajo; in  
(B) sekundarno zakonodajo.  
Člen GRP.3: Področje uporabe  
1. Ta naslov se uporablja za regulativne ukrepe, ki jih, kot je ustrezno, predlaga ali izda 
regulativni organ vsake pogodbenice v zvezi s katero koli zadevo, zajeto v naslovih  I do IX, naslovu  XI 
in naslovu  XII ter šestem razdelku [Druge določbe].  
2. Člena GRP.12 [Dejavnosti regulativnega sodelovanja] in GRP.13 [Speci alizirani odbor za 
regulativno sodelovanje] se uporabljata tudi za druge ukrepe za splošno uporabo, ki jih regulativni 
organ pogodbenice izda ali predlaga v zvezi s katero koli zadevo, zajeto v naslovih iz odstavka 1, in ki 
zadevajo dejavnosti regulativneg a sodelovanja, kot so smernice, politični dokumenti ali priporočila.   
3. Ta naslov se ne uporablja za regulativne organe in regulativne ukrepe, regulativne prakse ali 
pristope držav članic.  
4. Vse posebne določbe iz naslovov iz odstavka 1 prevladajo nad določbami tega naslova v 
obsegu, ki je potreben za uporabo posebnih določb.   
 
185 
 Člen GRP.4: Notranje usklajevanje  
Vsaka pogodbenica ima v zvezi z regulativnimi ukrepi, ki jih pripravlja njen regulativni organ, 
vzpostavljene postopke ali mehanizme notranjega usklajevanja ali pregleda. Namen takih postopkov 
ali mehanizmov bi moral biti med drugim:   
(a) spodbujanje dobrih r egulativnih praks, vključno s tistimi, ki so izpostavljene v tem naslovu;  
(b) ugotavljanje in preprečevanje nepotrebnega podvajanja ter neskladnih zahtev med 
regulativnimi ukrepi pogodbenice;  
(c) zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi trgovinskimi in naložbenim i obveznostmi 
pogodbenice in  
(d) spodbujanje upoštevanja učinka regulativnih ukrepov v pripravi, vključno z učinkom na mala in 
srednja podjetja50, v skladu s pravili in postopki pogodbenice.  
Člen GRP.5: Opis postopkov in mehanizmov  
Vsaka pogodbenica javno obj avi opise postopkov ali mehanizmov, ki jih njen regulativni organ 
uporablja za pripravo, ocenjevanje ali pregled regulativnih ukrepov. Navedeni opisi se nanašajo na 
ustrezna pravila, smernice ali postopke, vključno s tistimi glede omogočanja javnosti, da p oda 
pripombe.   
 
Člen GRP.6: Zgodnje obveščanje o načrtovanih regulativnih ukrepih  
1. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi pravili in postopki vsaj enkrat letno objavi seznam 
načrtovanih večjih51 regulativnih ukrepov, za katere njen regulativni organ uprav ičeno pričakuje, da 
jih bo predlagal ali sprejel v enem letu. Regulativni organ vsake pogodbenice lahko za namene svojih 
obveznosti iz tega naslova določi, kaj pomeni večji regulativni ukrep.   
2. V zvezi z vsakim večjim regulativnim ukrepom iz seznama iz odstavka 1 bi morala vsaka 
pogodbenica čim prej objaviti tudi:  
(a) kratek opis področja uporabe in ciljev ter  
(b) če je na voljo, predvideni čas za njegovo sprejetje, vključno z vsemi možnostmi za javno 
posvetovanje.   
Člen GRP.7: Javno posvetovanje  
1. Vsaka po godbenica pri pripravi večjih regulativnih ukrepov v skladu s svojimi pravili in 
postopki zagotovi, da njen regulativni organ:  
                                                            
50  Za Združeno kraljestvo „mala in srednja podjetja“ pomenijo ma la in mikro podjetja.  
51  Za združeno kraljestvo se kot večji regulativni ukrepi štejejo pomembni regulativni ukrepi v skladu z njihovo 
opredelitvijo v pravilih in postopkih Združenega kraljestva.  
 
186 
 (a) objavi bodisi osnutek regulativnega ukrepa bodisi posvetovalne dokumente, v katerih je dovolj 
podrobnosti o regulativnem ukrepu v pripravi, da lahko vsakdo oceni, ali in kako bi lahko ukrep 
vplival na njegove interese;  
(b) vsakomur nediskriminatorno ponuja razumne možnosti za predložitev pripomb in  
(c) preuči prejete pripombe.   
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njen regulativni organ up orablja elektronska komunikacijska 
sredstva, in si prizadeva za ohranjanje spletnih storitev, ki so javnosti brezplačno na voljo za namene 
objave zadevnih regulativnih ukrepov ali dokumentov, kakršni so tisti iz točke (a) odstavka 1, in 
prejemanja pripomb v zvezi z javnimi posvetovanji.   
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njen regulativni organ v skladu z njenimi pravili in postopki 
javno objavi povzetek rezultatov javnih posvetovanj iz tega člena.  
Člen GRP.8: Ocena učinka  
1.  Vsaka pogodbenica potrjuje sv ojo namero zagotoviti, da njen regulativni organ v skladu z 
njenimi pravili in postopki izvaja ocene učinka za vse večje regulativne ukrepe, ki jih pripravi. Taka 
pravila in postopki lahko določajo izjeme.  
2. Pri izvajanju ocene učinka vsaka pogodbenica z agotovi, da ima njen regulativni organ 
vzpostavljene postopke in mehanizme, ki spodbujajo upoštevanje naslednjih dejavnikov:  
(a) potrebe po regulativnem ukrepu, vključno z naravo in pomenom težave, ki jo ima regulativni 
ukrep namen obravnavati;   
(b) vseh izvedljivih in ustreznih regulativnih ali neregulativnih možnosti, ki bi dosegle cilje javne 
politike pogodbenice, vključno z možnostjo neregulacije;   
(c) kolikor je mogoče in ustrezno, morebitnega družbenega, gospodarskega in okoljskega vpliva 
navedenih  možnosti, vključno z učinkom na mednarodno trgovino in naložbe ter, v skladu z 
njenimi pravili in postopki, učinkom na mala in srednja podjetja in  
(d) kadar je to primerno, razmerja obravnavanih možnosti do zadevnih mednarodnih standardov, 
vključno z razlogi  za morebitna razhajanja.  
3. V zvezi z oceno učinka regulativnega ukrepa, ki jo je opravil regulativni organ, vsaka 
pogodbenica zagotovi, da njen regulativni organ pripravi končno poročilo, v katerem podrobno 
navede dejavnike, ki jih je upošteval v svoji oceni, in svoje ustrezne ugotovitve. Kolikor je to mogoče, 
vsaka pogodbenica ta poročila objavi, in sicer najpozneje takrat, ko postane predlog regulativnega 
ukrepa iz točke  (b)(i)(A) ali (b)(ii(A) člena  GRP.2 [Opredelitve pojmov] ali regulativni ukrep iz 
točke  (b)(i)(B) ali (b)(ii)(B) člena  GRP.2  [Opredelitve pojmov] javno dostopen.  
Člen GRP.9: Vnazajšnje ocene  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima njen regulativni organ vzpostavljene postopke ali 
mehanizme za opravljanje rednih vnazajšnjih ocen veljavnih regulativnih ukrepov, kadar je to 
ustrezno.  
 
187 
 2. Pri rednem vnazajšnjem ocenjevanju si vsaka pogodbenica prizadev a preučiti, ali obstajajo 
priložnosti za učinkovitejše doseganje ciljev njene javne politike in zmanjšanje nepotrebnih 
regulativnih bremen, tudi za mala in srednja podjetja.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njen regulativni organ javno objavi vse obstoječ e načrte in 
rezultate takih vnazajšnjih ocen.   
Člen GRP.10: Register regulativnih ukrepov  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da se regulativni ukrepi, ki so v veljavi, objavijo v namenskem registru, 
ki opredeljuje regulativne ukrepe in je brezplačno javno dosto pen na spletu. Register bi moral 
omogočati iskanje regulativnih ukrepov po sklicevanjih ali besedah. Vsaka pogodbenica redno 
posodablja svoj register.   
Člen GRP.11: Izmenjava informacij o dobrih regulativnih praksah  
Pogodbenici si prizadevata za izmenjav o informacij o svojih dobrih regulativnih praksah, kakor je 
določeno v tem naslovu, tudi v okviru Specializiranega odbora za regulativno sodelovanje na 
področju trgovine.  
Člen GRP.12: Dejavnosti regulativnega sodelovanja  
1. Pogodbenici lahko prostovoljno  izvajata dejavnosti regulativnega sodelovanja, brez 
poseganja v avtonomijo njunega odločanja in njunih pravnih redov. Pogodbenica lahko zavrne 
udeležbo v dejavnostih regulativnega sodelovanja ali od njih odstopi. Pogodbenica, ki zavrne 
udeležbo v dejavnos tih regulativnega sodelovanja ali od njih odstopi, bi morala drugi pogodbenici 
pojasniti razloge za svojo odločitev.   
2. Vsaka pogodbenica lahko drugi pogodbenici predlaga dejavnost regulativnega sodelovanja. 
Svoj predlog poda prek kontaktne točke, določe ne v skladu s členom GRP.14 [Kontaktne točke]. 
Druga pogodbenica v razumnem času pregleda navedeni predlog in pogodbenico predlagateljico 
obvesti, ali meni, da je predlagana dejavnost primerna za regulativno sodelovanje.   
3. Za opredelitev dejavnosti, ki so primerne za regulativno sodelovanje, vsaka pogodbenica 
upošteva:   
(a) seznam iz člena GRP.6(1) [Zgodnje obveščanje o načrtovanih regulativnih ukrepih] ter  
(b) predloge za dejavnosti regulativnega sodelovanja, ki jih predložijo osebe iz pogodbenice in so 
uteme ljeni ter imajo priložene ustrezne informacije.   
4. Če se pogodbenici odločita za regulativno sodelovanje, si regulativni organ vsake 
pogodbenice po potrebi prizadeva:   
(a) obvestiti regulativni organ druge pogodbenice o pripravi novih ali spreminjanju obsto ječih 
regulativnih ukrepov in drugih ukrepov za splošno uporabo iz odstavka 2 člena GRP.3 
[Področje uporabe], ki zadevajo dejavnost regulativnega sodelovanja;   
(b) na zahtevo zagotoviti informacije in razpravljati o regulativnih in drugih ukrepih za splošno 
uporabo iz odstavka 2 člena GRP.3 [Področje uporabe], ki zadevajo dejavnost regulativnega 
sodelovanja, ter   
 
188 
 (c) pri pripravi novih ali spreminjanju obstoječih regulativnih ukrepov in drugih ukrepov za 
splošno uporabo iz odstavka 2 člena GRP.3 [Področje uporabe ], kolikor je to izvedljivo, preučiti 
kakršen koli regulativni pristop druge pogodbenice v zvezi z isto ali povezano zadevo.   
Člen GRP.13: Specializirani odbor za regulativno sodelovanje na področju trgovine   
1. Specializirani odbor za regulativno sodelovanje na področju trgovine ima naslednje naloge:  
(a) krepitev in spodbujanje dobrih regulativnih praks ter regulativnega sodelovanja med 
pogodbenicama;   
(b) izmenjava stališč o dejavnostih sodelovanja, ki se predlagajo ali izvajajo v skladu s členom 
GRP.12 [Dejavnosti regulativnega sodelovanja];   
(c) spodbujanje regulativnega sodelovanja in usklajevanja v mednarodnih forumih, po potrebi 
vključno z rednimi dvostranskimi izmenjavami informacij o zadevnih tekočih ali načrtovanih 
dejavnostih.  
2. Specializirani odbo r za regulativno sodelovanje na področju trgovine lahko k udeležbi na 
njegovih sestankih povabi zainteresirane osebe.  
Člen GRP.14: Kontaktne točke   
Vsaka pogodbenica v enem mesecu po začetku veljavnosti tega sporazuma določi kontaktno točko za 
lažjo izmen javo informacij med pogodbenicama.  
Člen GRP.15: Neuporaba reševanja sporov  
Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela se ne uporablja za spore v zvezi z razlago in uporabo tega 
naslova.  
 
NASLOV XI: ENAKI KON KURENČNI POGOJI ZA O DPRTO IN POŠTENO KON KURENCO TER TRAJNOSTNI 
RAZVOJ  
Prvo poglavje: Splošne določbe  
Člen  1.1: Načela in cilji  
1. Pogodbenici priznavata, da so za trgovino in naložbe med Unijo in Združenim kraljestvom 
pod pogoji iz tega sporazuma potrebne okoliščine, ki zagotavljajo enake konkurenčne pogoj e za 
odprto in pošteno konkurenco med pogodbenicama ter zagotavljajo, da trgovina in naložbe potekajo 
na način, ki spodbuja trajnostni razvoj.  
2. Pogodbenici priznavata, da trajnostni razvoj zajema gospodarski razvoj, socialni razvoj in 
varstvo okolja, ti tr ije njegovi deli pa so medsebojno odvisni in se vzajemno krepijo, ter potrjujeta 
svojo zavezo, da bosta spodbujali razvoj mednarodne trgovine in naložb na način, ki bo prispeval k 
cilju trajnostnega razvoja.  
3. Vsaka pogodbenica ponovno potrjuje, da si bo pri zadevala, da do leta  2050 doseže 
podnebno nevtralnost celotnega gospodarstva.  
4. Pogodbenici potrjujeta skupno razumevanje, da lahko njuni gospodarski odnosi prinašajo 
vzajemno sprejemljive koristi, le če zaveze v zvezi z enakimi konkurenčnimi pogoji za odprt o in 
 
189 
 pošteno konkurenco prestanejo preskus časa, in sicer s preprečevanjem izkrivljanj v trgovini ali 
naložbah in prispevanjem k trajnostnemu razvoju. Vendar pogodbenici priznavata, da ta naslov ni 
namenjen uskladitvi standardov pogodbenic. Pogodbenici sta  odločeni, da bosta ohranjali in 
izboljševali svoje visoke standarde na področjih iz tega naslova.  
Člen  1.2: Pravica do zakonskega urejanja, previdnostni pristop52 ter znanstvene in tehnične 
informacije  
1. Pogodbenici potrjujeta pravico vsake pogodbenice, da d oloči svoje politike in prednostne 
naloge na področjih iz tega naslova, določi ravni varstva, ki se ji zdijo primerne, ter sprejme ali 
spremeni svojo zakonodajo in politike v skladu s svojimi mednarodnimi zavezami, vključno z 
zavezami iz tega naslova.  
2. Pogo dbenici potrjujeta, da v skladu s previdnostnim pristopom v primeru utemeljenih 
razlogov za zaskrbljenost, da obstaja nevarnost resne ali nepopravljive škode za okolje ali zdravje 
ljudi, odsotnost popolne znanstvene gotovosti ne more veljati za razlog, da pogodbenica ne bi mogla 
sprejeti ustreznih ukrepov za preprečitev te škode.  
3. Pri pripravi ali izvajanju ukrepov za varovanje okolja ali delovnih pogojev, ki bi lahko vplivali 
na trgovino ali naložbe, vsaka pogodbenica upošteva ustrezne razpoložljive znanstvene in tehnične 
informacije, mednarodne standarde, smernice in priporočila.  
Člen  1.3 Reševanje sporov  
Naslov  I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določbe] se ne uporablja 
za to poglavje, razen člena  1.2(2) [Pravica do zakonodajnega urejanja, previdnostni pristop ter 
znanstvene in tehnične informacije]. Člena  9.1 [Posvetovanja ] in 9.2 [Skupina strokovnjakov] se 
uporabljata za člen  1.1(3) [Načela in cilji].  
Drugo poglavje: Politika konkurence  
Člen  2.1: Načela in opredelitve pojmov  
1. Pogodbenici priznavata pomen svobodne in neizkrivljene konkurence v svojih trgovinskih in 
naložben ih odnosih. Pogodbenici priznavata, da lahko protikonkurenčne poslovne prakse izkrivljajo 
pravilno delovanje trgov in ogrozijo koristi trgovinske liberalizacije.  
2. V tem poglavju „poslovni subjekt“ pomeni subjekt ali skupino subjektov, ki tvorijo enoten 
gospodarski subjekt, ne glede na pravni položaj, ki opravlja gospodarsko dejavnost s ponujanjem 
blaga ali storitev na trgu.  
Člen  2.2: Konkurenčno pravo  
1. Ob priznavanju načel iz člena  2.1 [Načela in opredelitve pojmov] vsaka pogodbenica vzdržuje 
konkurenčno pr avo, ki se učinkovito uporablja za naslednje protikonkurenčne poslovne prakse:  
a) dogovore med poslovnimi subjekti, sklepe združenj poslovnih subjektov in usklajena ravnanja, 
katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;  
                                                            
52 Pojasniti je treba, da se v zvezi z izvajanjem tega sporazuma na ozemlju Unije previdnostni pristop nanaša na 
previdnostno načelo.  
 
190 
 b) zlorabo prevladujočega položaja s strani enega ali več poslovnih subjektov ter  
c) za Združeno kraljestvo združitve ali prevzeme, za Unijo pa koncentracije poslovnih subjektov, 
ki imajo lahko znatne protikonkurenčne učinke.  
2. Konkurenčno pravo iz odstavka  1 se uporablja za vse poslovne subjekte, ne glede na njihovo 
državno pripadnost ali lastniški status.  
3. Vsaka pogodbenica lahko določi izjeme od svojega konkurenčnega prava za doseganje 
legitimnih ciljev javne politike, če so te izjeme pregledne in sorazmerne z navedenimi cilji.  
Člen  2.3: Izvrševanje  
1. Vsaka pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za izvrševanje svojega konkurenčnega prava na 
svojem ozemlju.  
2. Vsaka pogodbenica ima operativno neodvisen organ ali več organov, pristojnih za učinkovito 
izvrševanje njenega k onkurenčnega prava.  
3. Vsaka pogodbenica uporablja svoje konkurenčno pravo na pregleden način brez 
diskriminacije, pri čemer upošteva načela poštenega postopanja, vključno s pravicami zadevnih 
poslovnih subjektov do obrambe, ne glede na njihovo državno pripa dnost ali lastniški status.  
Člen  2.4: Sodelovanje  
1. Za doseganje ciljev iz tega poglavja in večjo učinkovitost pri izvajanju njunega konkurenčnega 
prava pogodbenici priznavata pomen sodelovanja med svojimi organi, pristojnimi za konkurenco, v 
zvezi z razvoje m politike konkurence in dejavnostmi izvrševanja.  
2. Za namene odstavka  1 si Evropska komisija ali organi, pristojni za konkurenco v državah 
članicah, na eni strani in organ ali organi Združenega kraljestva, pristojni za konkurenco, na drugi 
strani prizadevaj o za sodelovanje in usklajevanje svojih dejavnosti izvrševanja v zvezi z istim ali 
povezanim ravnanjem ali transakcijami, kadar je to mogoče in primerno.  
3. Za lažje sodelovanje in usklajevanje iz odstavkov  1 in 2 si lahko Evropska komisija in organi, 
pristoj ni za konkurenco v državah članicah, na eni strani ter organ ali organi Združenega kraljestva, 
pristojni za konkurenco, na drugi strani izmenjujejo informacije v obsegu, ki ga dovoljuje pravo vsake 
od pogodbenic.  
4. Za izvajanje ciljev tega člena lahko pogod benici skleneta ločen sporazum o sodelovanju in 
usklajevanju med Evropsko komisijo, organi, pristojnimi za konkurenco v državah članicah, in 
organom ali organi Združenega kraljestva, pristojnimi za konkurenco, ki lahko vključuje pogoje za 
izmenjavo in upor abo zaupnih informacij.  
Člen  2.5: Reševanje sporov  
Za to poglavje ne velja reševanje sporov iz naslova  I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje 
sporov in horizontalne določbe].  
Tretje poglavje: Nadzor subvencij  
 
191 
 Člen  3.1: Opredelitev pojmov   
1. V tem poglavju:  
a) „poslovni subjekt“ pomeni subjekt ali skupino subjektov, ki tvorijo enoten gospodarski subjekt, 
ne glede na pravni položaj, ki opravlja gospodarsko dejavnost s ponujanjem blaga ali storitev 
na trgu;  
b) „subvencija“ pomeni finančno pomoč, ki:  
(i) izhaja iz sredstev  pogodbenic,  vključno  z:  
(A) neposrednim ali pogojnim prenosom sredstev, kot so neposredna nepovratna 
sredstva, posojila ali poroštva za posojila;  
(B) odpovedjo sicer zapadlim prihodkom; ali  
(C) dobavo blaga ali opravljanjem storitev ali nakupom blaga ali storitev;  
(ii) daje  gospodarsko  prednost  enemu  ali več poslovnim  subjektom;  
(iii) je specifična  v smislu,  da nekaterim  poslovnim  subjektom  prinaša  pravne  ali dejanske  
prednosti  v primerjavi  z drugimi  v zvezi  s proizvodnjo  določenega  blaga  ali 
opravljanjem  določenih  storitev,  in 
(iv) vpliva  ali bi lahko  vplivala  na trgovino  ali naložbe  med  pogodbenicama.  
2. V točki  (b)(iii) odstavka  1: 
(a) se za davčni ukrep ne šteje, da je specifičen, razen če:  
(i) se nekaterim  poslovnim  subjektom  zniža  davčna  obveznost,  ki bi jim bila sicer  naložena  v 
okviru  običajne  davčne  ureditve,  in 
(ii) so navedeni  poslovni  subjekti  deležni  ugodnejše  obravnave  kot drugi  v primerljivem  
položaju  v okviru  običajne  davčne  ureditve;  v tej točki  je običajna  davčna  ureditev  
opredel jena  s svojim  notranjim  ciljem,  značilnostmi  (kot so davčna  osnova,  davčni  
zavezanec,  obdavčljivi  dogodek  ali davčna  stopnja)  in organom,  ki je institucionalno,  
postopkovno,  gospodarsko  in finančno  neodvisen  ter pristojen  za zasnovo  značilnosti  
davčne  ured itve.  
(b) Ne glede na točko  (a) se za subvencijo ne šteje, da je specifična, če jo upravičujejo načela, ki so 
neločljivo povezana z zasnovo splošnega sistema. Primeri neločljivo povezanih načel v primeru 
davčnih ukrepov so potreba po boju proti goljufijam in d avčnim utajam, upravna obvladljivost, 
izogibanje dvojnemu obdavčevanju, načelo davčne nevtralnosti, progresivno obdavčevanje 
dohodkov in njegov redistributivni namen ter potreba po upoštevanju plačilne sposobnosti 
davkoplačevalcev;  
(c) ne glede na točko  (a) se  za posebne dajatve ne šteje, da so specifične, če je njihova zasnova 
potrebna zaradi negospodarskih ciljev javne politike, kot je potreba po omejitvi negativnih 
 
192 
 vplivov nekaterih dejavnosti ali proizvodov na okolje ali zdravje ljudi, če ti cilji javne pol itike 
niso diskriminatorni53. 
Člen  3.2: Področje uporabe in izjeme  
1. Členi  3.4 [Načela], 3.5 [Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji] in 
3.12 [Popravni ukrepi] se ne uporabljajo za subvencije, dodeljene za nadomestilo škode, ki so jo 
povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni negospodarski dogodki.  
2. Nobena določba v tem poglavju pogodbenicama ne preprečuje dodeljevanja subvencij 
socialnega značaja, namenjenih končnim potrošnikom.  
3. Subvencije, ki se začasno dodelijo kot odziv na izredne  gospodarske razmere na nacionalni ali 
svetovni ravni, so ciljno usmerjene, sorazmerne in učinkovite pri odpravljanju teh izrednih razmer. 
Člena  3.5 [Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji] in 3.12 [Popravni ukrepi] 
se za navedene s ubvencije ne uporabljata.  
4. To poglavje se ne uporablja za subvencije, pri katerih je skupni znesek, ki se dodeli 
posameznemu poslovnemu subjektu, nižji od 325  000 posebnih pravic črpanja v obdobju treh 
poslovnih let. Partnerski svet lahko navedeni prag spre meni.  
5. To poglavje se ne uporablja za subvencije, za katere veljajo določbe dela  IV ali Priloge  2 k 
Sporazumu o kmetijstvu, ali subvencije, povezane s trgovino z ribami in ribiškimi proizvodi.  
6. To poglavje se ne uporablja za subvencije, povezane z avdiovizua lnim sektorjem.  
7. Člen  3.9 [Neodvisni organ ali telo in sodelovanje] se ne uporablja za subvencije, ki se 
financirajo s sredstvi pogodbenic na nadnacionalni ravni.  
8. Za subvencije letalskim prevoznikom se sklicevanje na „vpliv na trgovino ali naložbe med 
pogod benicama“ v tem poglavju nadomesti s sklicevanjem na „učinek na konkurenco med letalskimi 
prevozniki pogodbenic pri opravljanju storitev zračnega prevoza“, vključno s storitvami zračnega 
prevoza, ki niso zajete v naslovu  I [Zračni promet] razdelka 2 [Letal stvo].  
Člen  3.3: Storitve splošnega gospodarskega pomena  
1. Za subvencije za poslovne subjekte, ki so jim dodeljene posebne naloge v javnem interesu, 
vključno z obveznostmi javne službe, se uporablja člen  3.4 [Načela], če uporaba načel iz navedenega 
člena pr avno ali dejansko ne ovira izvajanja posamezne naloge, dodeljene zadevnemu poslovnemu 
subjektu. Naloge se dodelijo vnaprej in na pregleden način.  
2. Pogodbenici zagotovita, da je nadomestilo, odobreno poslovnemu subjektu, ki mu je 
dodeljena naloga v javnem in teresu, omejeno na znesek, potreben za popolno ali delno kritje 
stroškov, ki nastanejo pri opravljanju naloge, pri čemer se upoštevajo ustrezni prejemki in razumni 
dobiček za opravljanje naloge. Pogodbenici zagotovita, da se odobreno nadomestilo ne uporabi  za 
navzkrižno subvencioniranje dejavnosti, ki ne spadajo v obseg dodeljene naloge. Za nadomestilo, 
nižje od 15  milijonov posebnih pravic črpanja na nalogo, ne veljajo obveznosti iz člena  3.7 
[Preglednost]. Partnerski svet lahko navedeni prag spremeni.  
                                                            
53 Diskriminacija v tem primeru pomeni manj ugodno obravnavanje poslovnega subjekta v primerjavi z drugimi 
v podobnem položaj u, ki ni utemeljeno z objektivnimi merili . 
 
193 
 3. To poglavje se ne uporablja, kadar je skupno nadomestilo, dodeljeno poslovnemu subjektu, 
ki opravlja naloge v javnem interesu, nižje od 750  000 posebnih pravic črpanja v obdobju treh 
poslovnih let. Partnerski svet lahko navedeni prag spremeni.  
Člen  3.4: Načel a 
1. Zaradi zagotavljanja, da se subvencije ne odobrijo, kadar pomembno vplivajo ali bi lahko 
pomembno vplivale na trgovino ali naložbe med pogodbenicama, vsaka pogodbenica vzpostavi in 
vzdržuje učinkovit sistem nadzora subvencij, s katerim zagotovi, da so pr i odobritvi subvencij 
upoštevana naslednja načela:  
a) subvencije so namenjene izpolnitvi specifičnega cilja javne politike, da se odpravi ugotovljeno 
nedelovanje trga ali uveljavi načelo enakosti v primeru socialnih težav ali vprašanj 
porazdeljenosti (v nada ljnjem besedilu: cilj);  
b) subvencije so sorazmerne in omejene na tisto, kar je potrebno, da se doseže cilj;  
c) subvencije so zasnovane tako, da izzovejo spremembo ekonomskega ravnanja prejemnika, ki 
pripomore k doseganju cilja in ki ne bi bila dosežena, če subv encije ne bi bile zagotovljene;  
d) subvencije naj ne bi nadomeščale stroškov, ki bi jih prejemnik kril, če ne bi prejel subvencije;  
e) subvencije so ustrezen instrument politike za doseganje cilja javne politike in navedenega cilja 
ni mogoče doseči z drugimi, manj izkrivljajočimi sredstvi;  
f) pozitivni prispevki subvencij k doseganju cilja odtehtajo morebitne negativne učinke, zlasti 
negativne učinke na trgovino ali naložbe med pogodbenicama.  
2. Brez poseganja v odstavek  1 vsaka pogodbenica po potrebi uporabi pogoje iz člena  3.5 
[Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji], če subvencije pomembno vplivajo 
ali bi lahko pomembno vplivale na trgovino ali naložbe med pogodbenicama.  
3. Vsaka pogodbenica sama določi, kako bo izvajala obveznosti iz odstavko v 1 in  2 pri 
oblikovanju sistema za nadzor subvencij v svojem notranjem pravu, pri čemer mora vsaka 
pogodbenica zagotoviti, da se obveznosti iz odstavkov  1 in 2 v njenem notranjem pravu izvajajo tako, 
da se zakonitost posamezne subvencije določa na podlagi  teh načel.  
Člen  3.5 Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji  
1. Skupine subvencij iz člena  3.4(2) [Načela] in pogoji, ki se zanje uporabljajo, so navedeni v 
nadaljevanju. Partnerski svet lahko te določbe po potrebi spremeni, da se zagotovi izvajanje tega 
člena v daljšem časovnem obdobju.  
Neomejena državna poroštva  
2. Subvencije v obliki poroštev za dolgove ali obveznosti poslovnega subjekta brez kakršnih koli 
omejitev glede višine dolgov in obveznosti ali trajanja poroštva so prepoveda ne. 
Reševanje in prestrukturiranje  
3. Subvencije za prestrukturiranje poslovnega subjekta v težavah ali plačilno nesposobnega 
poslovnega subjekta, ne da bi poslovni subjekt pripravil verodostojen načrt za prestrukturiranje, so 
 
194 
 prepovedane. Načrt za prestruktu riranje temelji na realističnih predpostavkah s ciljem, da se v 
razumnem roku znova vzpostavi dolgoročna sposobnost preživetja poslovnega subjekta v težavah ali 
plačilno nesposobnega poslovnega subjekta. Poslovni subjekt lahko med pripravo načrta za 
prestr ukturiranje prejme začasno likvidnostno podporo v obliki posojil ali poroštev zanje. Z izjemo 
malih in srednjih podjetij poslovni subjekt ali njegovi lastniki, upniki ali novi vlagatelji prispevajo 
znatna sredstva ali premoženje k stroškom za prestrukturir anje. V tem odstavku je poslovni subjekt v 
težavah ali plačilno nesposoben poslovni subjekt tisti, ki bi brez subvencije kratko - do srednjeročno 
skoraj zagotovo prenehal poslovati.  
4. Razen v izjemnih okoliščinah bi morale biti subvencije za reševanje in pres trukturiranje 
plačilno nesposobnih poslovnih subjektov ali poslovnih subjektov v težavah dovoljene le, če 
prispevajo k cilju v javnem interesu s tem, da preprečijo socialne težave ali resno nedelovanje trga, 
zlasti v zvezi z izgubo delovnih mest ali motnja mi pomembne storitve, ki jo je težko nadomestiti. 
Razen v primeru nepredvidljivih okoliščin, ki jih ni povzročil prejemnik, se ne smejo dodeliti več kot 
enkrat v petletnem obdobju.  
5. Odstavka  3 in  4 se ne uporabljata za subvencije bankam, kreditnim instituci jam in 
zavarovalnicam v težavah ali plačilno nesposobnim bankam, kreditnim institucijam in 
zavarovalnicam.  
Banke, kreditne institucije in zavarovalnice  
6. Brez poseganja v člen  SERVIN.5.39 [Bonitetna izjema] se lahko subvencije za 
prestrukturiranje bank, kre ditnih institucij in zavarovalnic dodelijo le na podlagi verodostojnega 
načrta za prestrukturiranje, s katerim se znova vzpostavi dolgoročna sposobnost preživetja. Če 
vnovične vzpostavitve dolgoročne sposobnosti preživetja ni mogoče verodostojno dokazati, se 
subvencija bankam, kreditnim institucijam in zavarovalnicam omeji na znesek, potreben za pravilno 
likvidacijo in izstop s trga ob hkratnem največjem možnem zmanjšanju zneska subvencije in njenega 
negativnega vpliva na trgovino ali naložbe med pogodbenic ama.  
7. Zagotovi se, da je organu, ki dodeljuje subvencije, izplačano ustrezno nadomestilo za 
subvencijo za prestrukturiranje in da prejemnik, njegovi delničarji, upniki ali poslovna skupina, ki ji 
prejemnik pripada, znatno prispevajo k stroškom za prestrukt uriranje ali likvidacijo iz lastnih 
sredstev. Subvencije za podporo pri zagotavljanju likvidnosti so začasne, se ne smejo uporabljati za 
pokrivanje izgub in ne smejo postati kapitalska podpora. Organu, ki dodeljuje subvencije, se izplača 
primerno nadomesti lo za podporo pri zagotavljanju likvidnosti.  
Izvozne subvencije  
8. Subvencije, ki so zakonsko ali dejansko odvisne54 od opravljenega izvoza blaga ali storitev, 
bodisi v celoti ali kot eden od več pogojev, so prepovedane, razen v zvezi s:  
(a) kratkoročnim zavarovan jem kreditov za netržna tveganja; ali  
                                                            
54 Pojasniti je treba, da je ta standard izpolnjen, kadar je z dejstvi dokazano, da je dodelitev subvencije, ki ni 
bila zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, dejansko vezana na dejanski ali pričakovani izvoz ali  prihodke 
od izvoza. Zgolj dejstvo, da je subvencija dodeljena poslovnim subjektom, ki so izvozniki, ne more biti razlog, 
da se subvencija šteje za izvozno subvencijo v smislu te določbe.  
 
195 
 (b) izvoznimi krediti in poroštvi za izvozne kredite ali programi zavarovanja, ki so dovoljeni v 
skladu s Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih in se berejo s prilagoditvami, 
potrebnimi glede na kontekst.  
9. Za name ne točke  (a) odstavka  8 „tržno tveganje“ pomeni komercialna in politična tveganja z 
obdobjem tveganja, krajšim od dveh let, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah s tržnimi 
tveganji55. Država lahko velja za začasno izvzeto iz skupine držav s tržnimi  tveganji, če je zmogljivost 
zasebnega trga nezadostna zaradi:  
(a) znatnega upada zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov;  
(b) znatnega poslabšanja bonitetne ocene državnega sektorja; ali  
(c) znatnega poslabšanja uspešnosti podjetniškega sektorja.  
10. Začasna odst ranitev države s tržnimi tveganji začne za pogodbenico veljati v skladu z 
odločitvijo navedene pogodbenice na podlagi meril iz odstavka  9, in sicer le, če navedena 
pogodbenica sprejme ta sklep. S stališča prve pogodbenice se objava navedenega sklepa šteje za 
uradno obvestilo drugi pogodbenici o začasni odstranitvi.  
11. Če subvencionirani zavarovatelj nudi zavarovanje izvoznih kreditov, se zavarovanje tržnih 
tveganj zagotovi na tržni osnovi. V tem primeru zavarovatelj ne sme imeti neposrednih ali posrednih 
koristi zaradi subvencij za zagotavljanje zavarovanja za tržna tveganja.  
Subvencije, ki so odvisne od uporabe domačih vsebin  
12. Brez poseganja v člen  SERVIN.2.6 [Operativne zahteve] in člen SERVIN.2.7 [Neskladni ukrepi 
in izjeme] so prepovedane subvencije, ki so odvisne od dajanja prednosti uporabi domačega blaga ali 
storitev pred uporabo uvoženega blaga ali storitev, bodisi v celoti bodisi kot eden od več pogojev.  
Veliki projekti čezmejnega ali mednarodnega sodelovanja  
13. Subvencije se lahko dodelijo v okviru velik ih projektov čezmejnega ali mednarodnega 
sodelovanja, kot so projekti na področju prometa, energetike, okolja, raziskav in razvoja, ter 
projektov za uvajanje tehnologij za spodbujanje razvoja in uporabe novih tehnologij (razen 
proizvodnje). Koristi projekt ov čezmejnega ali mednarodnega sodelovanja ne smejo biti omejene na 
sodelujoče poslovne subjekte, sektor ali države, temveč morajo imeti širše koristi in pomen zaradi 
učinkov prelivanja, ki ne koristijo izključno državi, ki je dodelila subvencijo, zadevnem u sektorju in 
prejemniku.  
Energija in okolje  
14. Pogodbenici priznavata pomen varnega, cenovno dostopnega in trajnostnega energetskega 
sistema ter okoljske trajnosti, zlasti v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam, ki ogrožajo 
obstoj človeštva. Zato je brez poseganja v člen  3.4 [Načela] namen subvenci j v zvezi z energijo in 
okoljem zagotavljati in prejemnika spodbuditi k zagotavljanju varnega, cenovno dostopnega in 
trajnostnega energetskega sistema ter dobro delujočega in konkurenčnega energetskega trga ali 
povečanju ravni varstva okolja v primerjavi z  ravnjo, ki bi bila dosežena brez subvencije. Prejemnik 
                                                            
55 Države s tržnimi tveganji so Združeno kraljestvo, države članice U nije, Avstralija, Kanada, Islandija, Japonska, 
Nova Zelandija, Norveška, Švica in Združene države Amerike.  
 
196 
 zaradi subvencije ni oproščen obveznosti, ki izhajajo iz njegove odgovornosti kot onesnaževalec v 
skladu s pravom zadevne pogodbenice.  
Subvencije letalskim prevoznikom za opravljanje zračnih prevozov  
15. Letalskim prevoznikom56 se za opravljanje zračnih prevozov subvencije ne dodeljujejo, razen:  
(a) kadar obstaja obveznost javne službe v skladu s členom  3.3 [Storitve splošnega gospodarskega 
pomena];  
(b) v posebnih primerih, ko to financiranje koristi celotni druž bi; ali  
(c) kot zagonske subvencije za uvedbo novih linij na regionalna letališča, če se s tem izboljša 
mobilnost državljanov in spodbudi regionalni razvoj.  
Člen  3.6: Uporaba subvencij  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da poslovni subjekti subvencije uporabljajo sam o za namen, za 
katerega so bile dodeljene.  
Člen  3.7: Preglednost  
1. Vsaka pogodbenica v zvezi s katero koli subvencijo, ki se dodeli ali ohrani na njenem ozemlju, v 
šestih mesecih od dodelitve subvencije na uradni spletni strani ali v javni podatkovni zbirki 
objavi naslednje informacije:  
(a) pravno podlago in cilje politike ali namen subvencije;  
(b) ime prejemnika subvencije, če je na voljo;  
(c) datum dodelitve subvencije, trajanje subvencije in morebitne druge roke, povezane s 
subvencijo; in  
(d) znesek subvencije ali proraču nsko predvideni znesek za subvencijo.  
2. Za subvencije v obliki davčnih ukrepov se te informacije objavijo v enem letu od roka za 
oddajo davčne napovedi. Obveznosti glede preglednosti za subvencije v obliki davčnih ukrepov 
zadevajo iste informacije, kot so na vedene v odstavku  1, razen informacij, zahtevanih v točki  (d) 
navedenega odstavka, ki se lahko zagotovijo v obliki razpona.  
3. Poleg obveznosti iz odstavka  1 pogodbenici omogočita dostop do informacij o subvencijah v 
skladu z odstavkom  4 ali 5, navedenim spod aj. 
4. Za Unijo skladnost z odstavkom  3 pomeni, da so v šestih mesecih od dodelitve katere koli 
subvencije, ki se dodeli ali ohrani na njenem ozemlju, na uradni spletni strani ali v javni podatkovni 
zbirki javno objavljene informacije v zvezi s subvencijo, ki  zainteresiranim stranem omogočajo, da 
ocenijo skladnost z načeli iz člena  3.4 [Načela].  
5. Za Združeno kraljestvo skladnost z odstavkom  3 pomeni, da Združeno kraljestvo zagotovi, da:  
                                                            
56 Pojasniti je treba, da to ne posega v odstavka  (1) in  (2) člena  3.2 [Področje uporabe in izjeme].  
 
197 
 (a) če zainteresirana stran obvesti organ, ki dodeljuje subvencije, da namerava zahtevati sodni 
nadzor (i) dodelitve subvencije s strani organa, ki dodeljuje subvencije, ali (ii) katere koli 
ustrezne odločitve organa, ki dodeljuje subvencije, ali neodvisnega o rgana;  
(b) nato organ, ki dodeljuje subvencije, ali neodvisni organ v 28  dneh od predložitve pisne zahteve 
zainteresirani strani predloži informacije, ki zainteresirani strani omogočijo, da oceni, ali so 
bila uporabljena načela iz člena  3.4 [Načela], ob upošt evanju vseh sorazmernih omejitev zaradi 
uresničevanja zakonitih ciljev, kot so poslovna občutljivost, zaupnost ali varovanje zaupnosti.  
Zainteresirani strani se predložijo informacije iz točke  (b) prvega pododstavka, da se lahko na podlagi 
informacij odloč i, ali bo vložila zahtevek ali razumela in ustrezno opredelila sporna vprašanja v 
predlaganem zahtevku.  
6. V tem členu, členu  3.10 [Sodišča in razsodišča] in členu  3.11 [Izterjava], „zainteresirana 
stran“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, poslovni subjek t ali združenje poslovnih subjektov, na 
interese katerih bi dodelitev subvencije lahko vplivala, zlasti prejemnika, poslovnih subjektov, ki 
konkurirajo prejemniku, ali ustreznih panožnih združenj.  
7. Obveznosti iz tega člena ne posegajo v obveznosti pogodben ic, ki izhajajo iz njunih zakonodaj 
glede svobode obveščanja ali dostopa do dokumentov.  
Člen  3.8: Posvetovanja o nadzoru subvencij  
1. Če pogodbenica meni, da je druga pogodbenica dodelila subvencijo ali da obstajajo jasni 
dokazi, da jo namerava dodeliti in d a dodelitev subvencije negativno vpliva ali bi lahko negativno 
vplivala na trgovino ali naložbe med pogodbenicama, lahko od druge pogodbenice zahteva pojasnilo 
o tem, kako so bila v zvezi s to subvencijo spoštovana načela iz člena  3.4 [Načela].  
2. Pogodbenica  lahko zahteva tudi informacije iz člena  3.7(1) [Preglednost], če informacije še 
niso javno objavljene na uradni spletni strani ali v javni podatkovni zbirki iz člena  3.7(1) [Preglednost] 
ali če informacije niso objavljene na lahko dostopen in priročen nač in. 
3. Druga pogodbenica pisno predloži zahtevane informacije najpozneje v 60  dneh od prejema 
zahteve. Če zahtevanih informacij ni mogoče predložiti, navedena pogodbenica v pisnem odgovoru 
pojasni, zakaj informacije niso na voljo.  
4. Če pogodbenica, ki je predlo žila zahtevo, po prejemu zahtevanih informacij še vedno meni, 
da subvencija, ki jo je dodelila ali namerava dodeliti druga pogodbenica, negativno vpliva ali bi lahko 
negativno vplivala na trgovino ali naložbe med pogodbenicama, lahko pogodbenica, ki je pre dložila 
zahtevo, zahteva posvetovanja v okviru specializiranega trgovinskega odbora za enake konkurenčne 
pogoje za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj. Zahteva se predloži pisno in vključuje 
obrazložitev razlogov pogodbenice, ki je predložil a zahtevo, zakaj je zahtevala posvetovanje.  
5. Specializirani trgovinski odbor za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno 
konkurenco ter trajnostni razvoj si prizadeva za vzajemno sprejemljivo rešitev zadeve. Prvi sestanek 
se skliče v 30  dneh po predlož itvi zahteve za posvetovanje.  
6. Pogodbenici lahko sporazumno podaljšata časovne okvire za posvetovanja iz odstavkov  3 
in 5. 
 
198 
 Člen  3.9: Neodvisni organ ali telo in sodelovanje  
1. Vsaka pogodbenica ustanovi ali ohrani operativno neodvisen organ ali telo z ustrezno  vlogo v 
njenem sistemu nadzora subvencij. Neodvisni organ ali telo ima za izvajanje operativnih funkcij 
ustrezna zagotovila o neodvisnosti in deluje nepristransko.  
2. Pogodbenici spodbujata svoje neodvisne organe ali telesa, da v okviru svojih nalog 
sodeluje jo glede vprašanj v skupnem interesu, med drugim glede uporabe členov  3.1 [Opredelitve 
pojmov] do  3.7 [Preglednost], kot je ustrezno, z omejitvami, določenimi v njunih pravnih okvirih. 
Pogodbenici ali njuni neodvisni organi ali telesa se lahko dogovorijo o  ločenem okviru za sodelovanje 
med navedenimi neodvisnimi organi.  
Člen  3.10: Sodišča in razsodišča  
1. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi splošnimi in ustavnimi zakoni in postopki zagotovi, da 
so njena sodišča ali razsodišča pristojna za:  
a)  sodni nadzor od ločitev o subvencijah, ki jih je sprejel organ, ki dodeljuje subvencije, ali, kadar 
je to ustrezno, neodvisni organ ali telo, z vidika skladnosti s pravom pogodbenice, s katerim se 
izvaja člen  3.4 [Načela];  
b)  sodni nadzor vseh drugih ustreznih odločitev neodvisnega organa ali telesa in opustitev 
ukrepanja;  
c)  uporabo pravnih sredstev, ki so učinkovita v zvezi s točkama  (a) ali  (b), vključno z začasno 
opustitvijo ali prepovedjo ukrepanja organa, ki dodeli pomoč, ali zahtevo po njegovem 
ukrepanju, dodelitv ijo odškodnine in izterjavo subvencije od prejemnika, če so na voljo in v 
meri, do katere so na voljo, v skladu z ustrezno zakonodajo na dan začetka veljavnosti tega 
sporazuma;  
d)  obravnavo zahtevkov zainteresiranih strani v zvezi s subvencijami iz tega poglavja; če ima 
zainteresirana stran procesno upravičenje za vložitev zahtevka v zvezi s subvencijo v skladu s 
pravom te pogodbenice.  
2. Vsaka pogodbenica ima pravico, da v primerih iz odstavka  1 posreduje z dovoljenjem 
zadevnega sodišča, kadar je to potrebn o, v skladu s splošnimi zakoni in postopki druge pogodbenice.  
3. Brez poseganja v obveznost ohranjanja ali po potrebi ustvarjanja pristojnosti, pravnih 
sredstev in pravic do posredovanja iz odstavkov  1 in 2 tega člena ter člena  3.11 [izterjava] nobena 
določba  tega člena od nobene od pogodbenic ne zahteva, da oblikuje pravice do ukrepanja, pravna 
sredstva, postopke ali področje uporabe ali razloge za sodni nadzor odločitev svojih javnih organov, 
ki presegajo tiste, ki obstajajo v skladu z njenim pravom na dan z ačetka veljavnosti tega sporazuma.  
Nobena določba tega člena od nobene od pogodbenic ne zahteva, da razširi področje uporabe ali 
razloge za sodno presojo aktov parlamenta Združenega kraljestva, aktov Evropskega parlamenta in 
Sveta Evropske unije ali aktov  Sveta Evropske unije, ki presegajo tiste, ki obstajajo v skladu z njenim 
pravom na dan začetka veljavnosti tega sporazuma57.  
                                                            
57 Pojasniti je treba, da pravo Združenega kraljes tva za namene tega člena ne vključuje zakonodaje, [i] ki bi 
učinkovala na podlagi člena  2(1) zakona o Evropskih skupnostih iz leta  1972, kakor je bil ohranjen s členom  1A 
 
199 
 Člen  3.11: Izterjava  
1. Vsaka pogodbenica ima vzpostavljen učinkovit mehanizem izterjave v zvezi s subvencijami v 
skladu z naslednjim i določbami, brez poseganja v druga pravna sredstva v zakonodaji pogodbenice58.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se v primeru, da zainteresirana stran, kot je opredeljena v 
členu  3.7(6) [Preglednost], pred sodiščem v roku iz odstavka  3 tega člena izpodbija o dločitev o 
dodelitvi subvencije, lahko odredi izterjava, če sodišče pogodbenice ugotovi, da je bilo pravo 
napačno uporabljeno, ker:  
(a) organ, ki je dodelil subvencijo, ukrepa subvencije ni obravnaval kot subvencijo;  
(b) organ, ki je dodelil subvencijo, ni upora bil načel iz člena 3.4 [Načela], kot se izvajajo v pravu 
navedene pogodbenice, ali jih je uporabil na način, ki ne dosega standarda za nadzor, ki se 
uporablja v pravu navedene pogodbenice; ali  
(c) je organ, ki je dodelil subvencijo, z dodelitvijo navedene subv encije ravnal zunaj okvira svojih 
pristojnosti ali zlorabil te pristojnosti v zvezi z načeli iz člena 3.4 [Načela], kot se izvajajo v 
pravu navedene pogodbenice.  
3. V tem členu se določeno obdobje določi na naslednji način:  
(a) za Unijo se začne na dan, ko so bil e informacije iz člena  3.7(1), (2) in (4) [Preglednost] 
objavljene na uradni spletni strani ali v javni podatkovni zbirki, in ni krajše od enega meseca.  
(b) za Združeno kraljestvo:  
(i) se začne  na dan,  ko so bile informacije  iz člena  3.7(1)  in (2) [Preglednost ] objavljene  na 
uradni  spletni  strani  ali v javni  podatkovni  zbirki;  
(ii) se zaključi  po enem  mesecu,  razen  če zainteresirana  stran  pred  tem datumom  zahteva  
informacije  v skladu  s postopkom  iz odstavka  5 člena  3.7; 
(iii) ko zainteresirana  stran  prejme  informacije  iz člena  3.7(5)(b),  ki zadostujejo  za namene,  
opredeljene  v navedenem  odstavku,  se začne  dodatno  enomesečno  obdobje,  ob 
koncu  katerega  se določeno  obdobje  konča;  
(iv) datum  prejema  informacij  iz točke  (iii) je datum,  na katerega  organ,  ki dodeljuje  
subvencije,  potrdi,  da je predložil  informacije  iz člena  3.7(5)(b)  [Preglednost],  ki 
zadostujejo  za navedene  namene,  ne glede  na nadaljnjo  ali pojasnjevalno  
korespondenco  po navedenem  datumu;  
(v) roki iz točk  (i) do (iii) se lahko  z zakonom  podaljšajo.  
                                                                                                                                                                                         
zakona o Evropski uniji (o izstopu iz Evropske unije) iz leta  2018, ali [ii] ki bi bi la sprejeta ali izdana na podlagi 
člena  2(2) zakona o Evropskih skupnostih iz leta  1972 ali za namen, določen s tem členom.  
58 Za Združeno kraljestvo ta člen zahteva novo pravno sredstvo za izterjavo, ki bi bilo na voljo po uspešnem 
sodnem nadzoru, ki se je  začel v določenem roku, v skladu s standardom za nadzore v skladu z nacionalnim 
pravom; nadzor se v skladu s členom  3.10(3) [Sodišča in razsodišča] ne razširi na noben drug način. Noben 
prejemnik se ne bi mogel sklicevati na legitimno pričakovanje, da bi nasprotoval tej izterjavi.  
 
200 
 4. Za namene odstavka  3(b) se določeno obdobje v zvezi s shemami začne z objavo informacij iz 
točke  (b) in ne ob izvedbi plačil zatem, kadar:  
(a) se subvencija domnevno dodeli v skladu s pogoji sheme;  
(b) je snovalec sheme javno objavil informacije, ki jih je treba objaviti v zvezi s shemo v skladu s 
členom  3.7(1) in (2) [Preglednost]; in  
(c) informacije o shemi iz točke  (b) vsebujejo informacije o subvenciji, na podlagi katerih bi lahko 
zainteresirana stran ugotovila, ali bi shema lahko vplivala nanjo, pri čemer informa cije 
zajemajo vsaj namen subvencije, kategorije prejemnikov, pogoje za upravičenost do 
subvencije in podlago za izračun višine subvencije (vključno z vsemi ustreznimi pogoji v zvezi z 
razmerji ali zneski subvencij).  
5. Za namene tega člena se izterjava subven cije ne zahteva, kadar je subvencija dodeljena na 
podlagi akta parlamenta Združenega kraljestva, akta Evropskega parlamenta in Sveta Evropske unije 
ali akta Sveta Evropske unije.  
6. Nobena določba tega člena pogodbenici ne preprečuje, da bi v skladu s svojo z akonodajo 
predvidela dodatne primere, v katerih je izterjava pravno sredstvo, poleg primerov, določenih v tem 
členu.  
7. Pogodbenici priznavata, da je izterjava pomembno popravno sredstvo v katerem koli sistemu 
nadzora subvencij. Pogodbenici na zahtevo katere koli od pogodbenic v okviru Partnerskega sveta 
preučita dodatne ali alternativne mehanizme za izterjavo ter ustrezne spremembe tega člena. V 
okviru Partnerskega sveta lahko katera koli od pogodbenic predlaga spremembe, s katerimi bi se 
omogočila drugačna u reditev njunih mehanizmov za izterjavo. Pogodbenica mora predlog druge 
pogodbenice obravnavati v dobri veri in se z njim strinjati, če ta pogodbenica meni, da vsebuje 
ureditve, ki so vsaj tako učinkovito sredstvo za izterjavo kot obstoječi mehanizmi druge pogodbenice. 
Partnerski svet lahko nato ustrezno spremeni ta člen59. 
Člen  3.12: Popravni ukrepi  
1.  Pogodbenica lahko drugi pogodbenici predloži pisno zahtevo za informacije in posvetovanja 
v zvezi s subvencijo, če po njenem mnenju subvencija znatno negativno vpliva na trgovino ali naložbe 
med pogodbenicama ali obstaja resno tveganje za to. Pogodbenica, ki je predložila zahtevo, bi 
morala v zahtevi zagotoviti vse ustrezne informacije, na podlagi katerih bi pogodbenici lahko našli 
vzajemno sprejemljivo rešitev, vključno z opisom subvencije in pomisleki pogodbenice, ki je 
predložila zahtevo, glede vpliva subvencije na trgovino ali naložbe.  
2. Najpozneje v 30  dneh od predložitve zahteve pogodbenica, ki prejme zahtevo, pogodbenici, 
ki je predložila zahtevo, predloži pi sni odgovor z zahtevanimi informacijami, pogodbenici pa začneta 
posvetovanja, ki se štejejo za zaključena 60  dni po predložitvi navedene zahteve, razen če se 
pogodbenici dogovorita drugače. Posvetovanja ter zlasti vse informacije z oznako zaupnosti in 
stališča, ki jih pogodbenici izrazita med posvetovanji, so zaupni in ne posegajo v pravice katere koli 
od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.  
                                                            
59 Pogodbenici ugotavljata, da bo Združeno kraljestvo po začetku veljavnosti tega sporazuma uvedlo nov 
sistem nadzora subvencij.  
 
201 
 3. Ne prej kakor 60  dni po predložitvi zahteve iz odstavka  1 lahko pogodbenica, ki je predložila 
zahtevo, enostransko spr ejme ustrezne popravne ukrepe, če obstajajo dokazi, da subvencija 
pogodbenice, ki je prejela zahtevo, znatno negativno vpliva na trgovino ali naložbe med 
pogodbenicama ali obstaja resno tveganje za to.  
4. Ne prej kakor 45  dni po predložitvi zahteve iz odstavk a 1 pogodbenica, ki je predložila 
zahtevo, obvesti pogodbenico, ki je prejela zahtevo, o popravnih ukrepih, ki jih namerava sprejeti v 
skladu z odstavkom  3. Pogodbenica, ki je predložila zahtevo, predloži vse ustrezne informacije v zvezi 
z ukrepi, ki jih n amerava sprejeti, da bi pogodbenicama omogočila, da najdeta vzajemno sprejemljivo 
rešitev. Pogodbenica, ki je predložila zahtevo, popravnih ukrepov ne sme sprejeti prej kakor 15  dni 
po datumu, ko je bila pogodbenica, ki je prejela zahtevo, obveščena o nave denih ukrepih.  
5. Ocena pogodbenice o obstoju resnega tveganja za znatne negativne učinke temelji na 
dejstvih in ne le na domnevah, ugibanjih ali malo verjetnih možnostih. Sprememba okoliščin, zaradi 
katere bi subvencija povzročila tako velik negativni učine k, mora biti jasno predvidljiva.  
6. Ocena pogodbenice o obstoju subvencije ali znatnega negativnega vpliva subvencije na 
trgovino ali naložbe med pogodbenicama temelji na zanesljivih dokazih in ne le na ugibanjih ali malo 
verjetnih možnostih ter se nanaša na opredeljivo blago, ponudnike storitev ali druge poslovne 
subjekte, po potrebi tudi v primeru subvencijskih shem.  
7.  Partnerski svet lahko vodi seznam s primeri okoliščin, ki bi znatno negativno vplivale na 
trgovino ali naložbe med pogodbenicama v smislu odstavkov  1 in 3. To ne posega v pravico 
pogodbenic, da sprejmeta popravne ukrepe.  
8. Popravni ukrepi, sprejeti v skladu  z odstavkom  3, so omejeni na tisto, kar je nujno potrebno 
in sorazmerno za odpravo znatnega negativnega učinka ali resnega tveganja zanj. Prednost imajo 
ukrepi, ki najmanj ovirajo uresničevanje tega sporazuma.  
9. V petih dneh od uveljavitve popravnih ukrepo v iz odstavka  3 in brez predhodnega 
posvetovanja v skladu s členom  INST.13 [Posvetovanja] lahko obveščena pogodbenica v skladu s 
členom  INST.14(2) [Arbitražni postopek] s pisno zahtevo, ki jo predloži pogodbenici, ki je predložila 
zahtevo, zahteva ustanovi tev arbitražnega razsodišča, ki naj odloči, ali:  
(a) je popravni ukrep pogodbenice, ki je predložila zahtevo, v nasprotju z odstavkom  3 ali 8;  
(b) pogodbenica, ki je predložila zahtevo, ni sodelovala na posvetovanjih, potem ko je 
pogodbenica, ki je prejela zahtev o, predložila zahtevane informacije in se strinjala s 
posvetovanji; ali  
(c) popravni ukrep ni bil sprejet oziroma o njem ni bilo predloženo obvestilo v obdobjih iz 
odstavka  3 oziroma  4.  
Ta zahteva nima odložilnega učinka na popravne ukrepe. Poleg tega arbitra žno razsodišče ne 
ocenjuje uporabe členov  3.4 [Načela] in  3.5 [Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo 
pogoji] s strani pogodbenic.  
10. Arbitražno razsodišče, ustanovljeno na podlagi zahteve iz odstavka  9, vodi svoje postopke v 
skladu s členom  INST.34B [Posebni postopki za popravne ukrepe in ponovno uravnoteženje] in 
končno odločitev sprejme v 30  dneh od ustanovitve.  
 
202 
 11. Če razsodišče odloči zoper toženo pogodbenico, tožena pogodbenica najpozneje v 30  dneh 
po razglasitvi odločitve arbitražnega razs odišča tožeči pogodbenici predloži uradno obvestilo o vseh 
ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev navedene odločitve.  
12.  Potem ko razsodišče odloči zoper toženo pogodbenico v postopku iz odstavka  10, lahko 
tožeča pogodbenica od arbitražnega razsodišča v 30 dneh od njegove odločitve zahteva, da določi 
raven začasne opustitve obveznosti iz tega sporazuma ali dopolnilnega sporazuma, ki ne presega 
ravni, enakovredne njihovi razveljavitvi ali omejitvi zaradi uporabe popravnih ukrepov, če ugotovi, da 
so popravn i ukrepi znatno neskladni z odstavkom  3 ali 8. V zahtevi se predlaga raven začasne 
opustitve obveznosti v skladu z načeli iz člena  INST.34C [Začasna opustitev obveznosti za namene 
člena  LPFS.3.12(12) [Popravni ukrepi], člena  FISH.9(5) in člena  FISH.14(6)].  Tožeča pogodbenica lahko 
začasno opusti obveznosti iz tega sporazuma ali dopolnilnega sporazuma v skladu z ravnjo začasne 
opustitve obveznosti, ki jo je določilo arbitražno razsodišče. Začasna opustitev se ne uporabi prej kot 
15 dni po odločitvi.  
13. Pogodbenica se ne more sklicevati na Sporazum o STO ali kateri koli drug mednarodni 
sporazum, da bi drugi pogodbenici preprečila sprejetje ukrepov v skladu s tem členom, vključno s 
primeri, v katerih navedeni ukrepi pomenijo začasno opustitev obveznosti iz  tega sporazuma ali 
dopolnilnega sporazuma.  
14. Za oceno, ali je uvedba ali ohranitev popravnih ukrepov za uvoz istega proizvoda omejena na 
tisto, kar je nujno potrebno ali sorazmerno za namene tega člena, pogodbenica:  
(a)  upošteva izravnalne ukrepe, ki so bi li uporabljeni ali ohranjeni v skladu s členom  GOODS.17(3) 
[Trgovinska sredstva] naslova  IV [Trgovina z blagom]; in  
(b)  lahko upošteva protidampinške ukrepe, ki so bili uporabljeni ali ohranjeni v skladu s 
členom  GOODS.17(3) [Trgovinska sredstva] naslova  IV [Trgovina z blagom].  
15. Pogodbenica za odpravljanje neposrednega učinka iste subvencije na trgovino ali naložbe ne 
uporablja hkrati popravljalnega ukrepa iz tega člena in izravnalnega ukrepa iz člena  9.4 [Ponovno 
uravnoteženje].  
16. Če pogodbenica, proti kat eri so bili sprejeti popravni ukrepi, ne predloži zahteve v skladu z 
odstavkom  9 tega člena v roku iz navedenega odstavka, lahko navedena pogodbenica začne 
arbitražni postopek iz člena  INST.14 [Arbitražni postopek] za izpodbijanje popravljalnega ukrepa na 
podlagi razlogov iz odstavka  9 tega člena brez predhodnega posvetovanja v skladu s členom  INST.13 
[Posvetovanja]. Arbitražno razsodišče zadevo obravnava kot nujen primer v smislu člena  INST.19 
[Nujni postopek].  
17. V postopku iz odstavkov  9 in 16 arbitražno r azsodišče pri presoji, ali je popravni ukrep nujno 
potreben ali sorazmeren, ustrezno upošteva načela iz odstavkov  5 in 6 ter odstavke  13, 14 in 15.  
Člen  3.13: Reševanje sporov  
1. Ob upoštevanju odstavkov  2 in 3 se naslov  I [Reševanje sporov] šestega dela [Reš evanje 
sporov in horizontalne določbe] uporablja za spore med pogodbenicama v zvezi z razlago in uporabo 
tega poglavja, razen členov  3.9 [Neodvisni organ ali telo in sodelovanje] in 3.10 [Sodišča in 
razsodišča].  
2. Arbitražno razsodišče ni pristojno za:  
 
203 
 (a) individualne subvencije, vključno z oceno, ali te subvencije spoštujejo načela iz odstavka  1 
člena  3.4 [Načela], razen v zvezi s pogoji iz člena  3.5(2) [Neomejena državna poroštva], (3) do 
(5) [Reševanje in prestrukturiranje], (8) do (11) [Izvozne subvencije] in (12) [subvencije, ki so 
odvisne od uporabe domačih vsebin]; in  
(b) odločanje, ali je bilo pravno sredstvo za izterjavo v smislu člena  3.11 [Izterjava] v posameznem 
primeru uporabljeno pravilno.  
3. Naslov  I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in h orizontalne določbe] se 
uporablja za člen  3.12 [Popravni ukrepi] v skladu z navedenim členom in členom  INST.34B [Posebni 
postopki za popravne ukrepe in ponovno uravnoteženje].  
Četrto poglavje: Podjetja v državni lasti, podjetja, ki so jim dodeljene posebne  pravice ali privilegiji, 
ter pravni monopoli  
Člen  4.1: Opredelitev pojmov  
1. V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:   
(a) „Sporazum“ pomeni Sporazum o uradno podprtih izvoznih kreditih, pripravljen v okviru OECD 
ali njegovega naslednika, ne g lede na to, ali je pripravljen v okviru OECD ali zunaj tega okvira, 
in ki ga je sprejelo vsaj 12  prvotnih članic  STO, ki so bile udeleženke Sporazuma od 
1. januarja  1979;  
(b)  „poslovne dejavnosti“ pomeni dejavnosti, katerih končni rezultat je proizvodnja blag a ali 
opravljanje storitve, ki se prodaja na upoštevnem trgu v količinah in po cenah, ki jih določi 
podjetje na podlagi pogojev ponudbe in povpraševanja, ter so usmerjene v ustvarjanje 
dobička; dejavnosti, ki jih izvaja podjetje, ki posluje na nepridobitni  podlagi ali na podlagi 
povračila stroškov, niso dejavnosti s pridobitnim namenom;  
(c) „poslovni vidiki“ pomeni vidike glede cene, kakovosti, razpoložljivosti, tržljivosti, prevoza in 
druge pogoje nakupa ali prodaje ali druge dejavnike, ki bi se običajno upošt evali pri poslovnih 
odločitvah podjetja v zasebni lasti, ki deluje v skladu z načeli tržnega gospodarstva v zadevni 
panogi ali industriji;   
(d) „zajeti subjekt“ pomeni:  
(i) pravni  monopol;   
(ii) podjetje,  ki ima posebne  pravice  ali privilegije,  ali  
(iii) podjetje  v državni  lasti;   
(e) „pravni monopol“ pomeni subjekt, vključno s konzorcijem ali vladno agencijo, ki je na 
upoštevnem trgu na ozemlju pogodbenice določen kot edini ponudnik ali kupec blaga ali 
storitve, vendar ne vključuje subjekta, ki mu je bila dodeljena izključna p ravica intelektualne 
lastnine zgolj zaradi take dodelitve; v tem smislu „določiti“ pomeni vzpostaviti ali dovoliti 
monopol ali ga razširiti na dodatno blago ali storitev;  
(f) „podjetje“ pomeni podjetje, kakor je opredeljeno v točki  (g) člena SERVIN.1.2 [Oprede litve 
pojmov];  
 
204 
 (g) „podjetje, ki ima posebne pravice ali privilegije“, pomeni vsako podjetje, javno ali zasebno, ki 
mu je pogodbenica pravno ali dejansko podelila posebne pravice ali privilegije;  
(h) „storitev, ki se opravlja pri izvajanju javnih pooblastil“, pom eni storitev, ki se opravlja pri 
izvajanju javnih pooblastil, kot je opredeljena v GATS;  
(i) „posebne pravice ali privilegiji“ pomeni pravice ali privilegije, s katerimi pogodbenica določi ali 
omeji število podjetij, pooblaščenih za dobavo blaga ali storitve, na dve podjetji ali več, ne da 
bi upoštevala objektivna, sorazmerna in nediskriminatorna merila, s čimer bistveno vpliva na 
zmožnost katerega koli drugega podjetja, da dobavlja enako blago ali storitev na istem 
geografskem območju ali proizvodnem trgu pod dejansko enakovrednimi pogoji;   
(j) „podjetje v državni lasti“ pomeni podjetje, v katerem pogodbenica:  
(i) ima v neposredni  lasti več kot 50 odstotkov  osnovnega  kapitala;   
(ii) posredno  ali neposredno  nadzoruje  uveljavljanje  več kot 50 odstotkov  glasovalnih  
pravic;   
(iii) ima pooblastila,  da imenuje  večino  članov  upravnega  odbora  ali drugega  
enakovrednega  upravljalnega  organa  ali  
(iv) ima pooblastila  za izvajanje  nadzora  nad podjetjem.  Za ugotavljanje  nadzora  se za vsak  
primer  posebej  upoštevajo  vsi ustrezni  pravni  in dejanski  elementi.   
Člen  4.2: Področje uporabe  
1. To poglavje se uporablja za zajete subjekte na vseh ravneh upravljanja, ki se ukvarjajo s 
poslovnimi dejavnostmi. Če se zajeti subjekt ukvarja tako s poslovnimi kot neposlovnimi 
dejavnostmi, to poglavje zajema samo posl ovne dejavnosti.  
2. To poglavje se ne uporablja za:  
(a) zajete subjekte v funkciji naročnika, kot je opredeljeno v prilogah  1 do  3 vsake od pogodbenic 
iz Dodatka  1 k sporazumu  GPA in v odstavku  1 vsake od pogodbenic znotraj ustreznih 
pododdelkov oddelka  B2 iz PR ILOGE PPROC -1: JAVNA NAROČILA iz naslova  X [Javna naročila], 
ki izvajajo zajeta naročila, kot so opredeljena v členu  PPROC.2(2) [Vključitev nekaterih določb 
Sporazuma  GPA in zajeta javna naročila] iz naslova  X [Javna naročila];  
(b) katere koli storitve, oprav ljene pri izvajanju javnih pooblastil.  
3. To poglavje se ne uporablja za zajeti subjekt, če so bili v katerem koli od predhodnih treh 
zaporednih poslovnih let letni prihodki iz poslovnih dejavnosti zadevnega podjetja ali monopola nižji 
od 100  milijonov posebn ih pravic črpanja.  
4. Člen  4.5 [Nediskriminatorna obravnava in poslovni vidiki] se ne uporablja za zagotavljanje 
finančnih storitev s strani zajetega subjekta v skladu z javnim pooblastilom, če to zagotavljanje 
finančnih storitev:  
(a) podpira izvoz ali uvoz, pod pogojem, da te storitve:  
i. niso namenjene  izpodrivanju  komercialnega  financiranja  ali 
 
205 
 ii. se ponujajo  pod pogoji,  ki niso ugodnejši  od tistih,  ki bi jih bilo mogoče  pridobiti  za 
primerljive  finančne  storitve  na komercialnem  trgu;  ali 
(b) podpira zasebne naložbe zunaj ozemlja pogodbenice, pod pogojem, da te storitve:  
i. niso namenjene  izpodrivanju  komercialnega  financiranja  ali 
ii. se ponujajo  pod pogoji,  ki niso ugodnejši  od tistih,  ki bi jih bilo mogoče  pridobiti  za 
primerljive  finančne  storitve  na komercialnem  trgu;  ali 
(c) se ponuja pod pogoji, skladnimi s Sporazumom, če opravljanje teh storitev spada na področje 
uporabe Sporazuma.  
5. Brez poseganja v odstavek  3 tega člena se člen  4.5 [Nediskriminatorna obravnava in poslovni 
vidiki] ne uporablja za naslednje sektorje: avdiov izualne storitve, nacionalno pomorsko kabotažo60 in 
prevoz po celinskih plovnih poteh, kot je določeno v členu SERVIN  1.1(5) [Cilj in področje uporabe].  
6. Člen  4.5 [Nediskriminatorna obravnava in poslovni vidiki] se ne uporablja, če zajeti subjekt 
pogodbenic e kupuje ali prodaja blago ali storitve na podlagi:  
(a) katerega koli obstoječega neskladnega ukrepa, ki ga pogodbenica ohrani, nadaljuje, podaljša 
ali spremeni v skladu z ustreznim [členom SERVIN.2.7(1) [Neskladni ukrepi in izjeme] ali 
členom SERVIN.3.6(1) [ Neskladni ukrepi], kot je določeno v njenih seznamih k PRILOGAMA 
SERVIN -1 oziroma SERVIN -2]; ali  
(b) katerega koli neskladnega ukrepa v zvezi s sektorji, podsektorji ali dejavnostmi, ki ga 
pogodbenica sprejme ali ohrani v skladu z ustreznim [členom SERVIN.,2.7 (2) [Neskladni ukrepi 
in izjeme] ali členom SERVIN.3.6(2) [Neskladni ukrepi], kot je določeno v njenih seznamih k 
PRILOGAMA SERVIN -1 oziroma SERVIN -2. 
Člen  4.3: Razmerje do Sporazuma STO  
Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz odstavkov  1 do 3 člena  XVII GATT  1994, 
Dogovora o razlagi člena  XVII GATT  1994 ter odstavkov  1, 2 in 5 člena  VIII GATS.  
Člen  4.4: Splošne določbe  
1. Brez poseganja v pravice in obveznosti vsake pogodbenice iz tega poglavja nobena določba 
tega poglavja pogodbenicama ne prepr ečuje ustanovitve ali ohranitve zajetega subjekta.  
                                                            
60Nacionalna pomorska kabotaža zajema: za Unijo, brez poseganja v obseg dejavnosti, ki se lahko štejej o kot 
kabotaža po ustrezni nacionalni zakonodaji, vključuje prevoz potnikov ali blaga med pristaniščem ali točko v 
državi članici Unije in drugim pristaniščem ali točko v isti državi članici Unije, vključno z njenim 
epikontinentalnim pasom, kot je določeno  v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem mednarodnem 
pravu, sklenjeni 10.  decembra  1982 v Montego Bayu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija Združenih narodov o 
pomorskem mednarodnem pravu), ter promet, ki se začne in konča v istem pristanišču ali točki v državi članici 
Unije; za združeno kraljestvo vključuje prevoz potnikov ali blaga med pristaniščem ali točko v Združenem 
kraljestvu in drugim pristaniščem ali točko v Združenem kraljestvu, vključno z njegovim epikontinentalnim 
pasom, kot je določeno v Konve nciji Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ter promet, ki se 
začne in konča v istem pristanišču ali točki v Združenem kraljestvu.  
 
206 
 2. Nobena pogodbenica ne sme zahtevati od zajetega subjekta, da ravna na način, ki ni v skladu 
s tem poglavjem, ali ga k temu spodbujati.  
Člen  4.5: Nediskriminatorna obravnava in poslovni vidiki  
1. Vsaka pogodbe nica zagotovi, da vsak od njenih zajetih subjektov pri opravljanju poslovnih 
dejavnosti:  
(a) pri nakupu ali prodaji blaga ali storitve ravna v skladu s poslovnimi vidiki, razen pri 
izpolnjevanju nalog, ki se nanašajo na njeno pooblastilo za opravljanje javnih storitev in niso 
neskladne s točkama  (b) ali (c);  
(b) pri nakupu blaga ali storitve:  
i. blagu  ali storitvi,  ki ju dobavi  podjetje  druge  pogodbenice,  zagotovi  obravnavo,  ki ni 
manj  ugodna  od obravnave,  ki jo zagotovi  podobnemu  blagu  ali podobni  storitvi,  ki ju 
dobavijo  podjetja  pogodbenice;  in 
ii. blagu  ali storitvi,  ki ju dobavi  zajeti  subjekt  na ozemlju  pogodbenice,  zagotovi  
obravnavo,  ki ni manj  ugodna  od obravnave,  ki jo zagotavlja  podobnemu  blagu  ali 
podobni  storitvi,  ki ju na upoštevnem  trgu na ozemlju  pogodbe nice dobavijo  podjetja  
pogodbenice;  in  
(c) pri prodaji blaga ali storitve:  
i. zagotovi  podjetju  druge  pogodbenice  obravnavo,  ki ni manj  ugodna  od obravnave,  ki 
jo zagotovi  podjetjem  pogodbenice;  in  
ii. zajetemu  subjektu  na ozemlju  pogodbenice  zagotovi  obravnavo,  ki ni manj  ugodna  od 
obravnave,  ki jo zagotavlja  podjetjem  pogodbenice  na upoštevnem  trgu na ozemlju  
pogodbenice61.  
2. Točki  *(b) in (c) odstavka  1 zajetemu subjektu ne preprečujeta:  
(a) nakupa ali dobave blaga ali storitev pod drugačnimi pogoji, vključno s pogoji,  ki se nanašajo na 
ceno, če so ti drugačni pogoji v skladu s poslovnimi vidiki; ali  
(b) zavrnitve nakupa ali dobave blaga ali storitev, če je ta zavrnitev v skladu s poslovnimi vidiki.  
Člen  4.6: Regulativni okvir  
1. Vsaka pogodbenica spoštuje in čim bolje uporabl ja ustrezne mednarodne standarde, tudi 
smernice OECD za upravljanje podjetij v državni lasti.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da je kateri koli regulativni organ in drug organ, ki opravlja 
regulativno funkcijo in ga ta pogodbenica ustanovi ali ohranja:  
(a) neodvi sen od katerega koli podjetja, ki ga ta organ nadzoruje, in mu ni odgovoren; in  
                                                            
61 Pojasniti je treba, da se ta odstavek ne uporablja za nakup ali prodajo delnic, deležev ali drugih oblik 
lastniš kega kapitala s strani zajetega subjekta kot sredstva za kapitalsko udeležbo v drugem podjetju.  
 
207 
 (b) v podobnih okoliščinah nepristranski do vseh podjetji, ki jih ta organ nadzoruje, vključno z 
zajetimi subjekti; nepristranskost, s katero organ izvaja regulativne funkcije, je  treba oceniti 
glede na splošni vzorec ali prakso tega organa.  
Za tiste sektorje, za katere sta se pogodbenici dogovorili o posebnih obveznostih v zvezi s takim 
organom iz tega sporazuma, prevladajo ustrezne določbe tega sporazuma.  
3. Za zajete subjekte vsak a pogodbenica dosledno in nediskriminatorno uporablja svoje zakone 
in predpise.  
Člen  4.7: Izmenjava informacij  
1. Pogodbenica, ki upravičeno domneva, da poslovne dejavnosti subjekta druge pogodbenice 
negativno vplivajo na njene interese iz tega poglavja, lahk o od druge pogodbenice pisno zahteva, da 
predloži informacije o poslovnih dejavnostih tega subjekta, ki so povezane z izvajanjem določb tega 
poglavja v skladu z odstavkom  2.  
2. Če zahteva iz odstavka  1 vsebuje obrazložitev, kako dejavnosti subjekta morda vpl ivajo na 
interese pogodbenice, ki je predložila zahtevo, v skladu s tem poglavjem, in je v njej navedeno, 
katere od naslednjih skupin informacij je treba predložiti, mora pogodbenica, ki je prejela zahtevo, 
predložiti zahtevane informacije:  
(a) lastništvo in glasovalno strukturo subjekta z navedbo kumulativnega odstotka delnic in 
odstotka glasovalnih pravic, ki jih imajo v subjektu pogodbenica, ki je prejela zahtevo, in njeni 
zajeti subjekti skupaj;  
(b) opis kakršnih koli posebnih delnic ali posebnih glasovalnih a li drugih pravic, ki jih imajo 
pogodbenica, ki je prejela zahtevo, ali njeni zajeti subjekti, če se te pravice razlikujejo od tistih, 
ki izhajajo iz splošnih navadnih delnic subjekta;  
(c) opis organizacijske strukture subjekta in sestave njegovega upravnega o dbora ali 
enakovrednega organa;  
(d) opis vladnih služb ali državnih organov, ki urejajo ali nadzirajo subjekt, opis zahtev za 
poročanje, ki mu jih nalagajo te službe ali javni organi, ter pravic in praks teh služb ali javnih 
organov, kar zadeva imenovanje, raz rešitev ali prejemke vodstvenih delavcev in članov 
njegovega upravnega odbora ali enakovrednega organa;  
(e) letni prihodek in bilančno vsoto subjekta v zadnjem triletnem obdobju, za katerega so na voljo 
podatki;  
(f) vse izjeme, imunitete in povezane ukrepe, od k aterih ima podjetje koristi v skladu z zakoni in 
drugimi predpisi pogodbenice, ki prejme zahtevo,  
(g) vse dodatne informacije v zvezi s subjektom, ki so javno dostopne, vključno z letnimi 
računovodskimi poročili in revizijami, ki jih opravijo tretje osebe.  
3. Odstavka  1 in 2 od nobene pogodbenice ne zahtevata, da razkrije zaupne informacije, 
razkritje katerih bi bilo v nasprotju z njenimi zakoni in predpisi, bi oviralo izvrševanje zakonodaje ali 
bilo sicer v nasprotju z javnim interesom ali vplivalo na upravičen e poslovne interese določenih 
podjetij.  
 
208 
 4. Če zahtevane informacije niso na voljo, pogodbenica, ki je prejela zahtevo, pogodbenici, ki je 
predložila zadevo, pisno sporoči razloge, zakaj te informacije niso na voljo.  
Peto poglavje: Obdavčitev  
Člen  5.1: Dobro upravljanje  
Pogodbenici priznavata načela dobrega upravljanja na področju obdavčitve, zlasti globalne standarde 
o davčni preglednosti in izmenjavi informacij ter pošteno davčno konkurenco, in se zavezujeta, da jih 
bosta izvajali. Pogodbenici znova izražata  svojo podporo akcijskemu načrtu OECD za preprečevanje 
erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ter potrjujeta svojo zavezanost izvajanju minimalnih 
standardov OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Pogodbenici 
bosta sp odbujali dobro upravljanje v davčnih zadevah, izboljšali mednarodno sodelovanje na 
področju obdavčitve in olajšali pobiranje davčnih prihodkov.  
Člen 5.2: Standardi obdavčevanja  
1. Pogodbenica ob koncu prehodnega obdobja ne oslabi ali zniža ravni varstva, določene v 
njeni zakonodaji, pod raven, določeno s standardi in pravili, dogovorjenimi v OECD ob koncu 
prehodnega obdobja, v zvezi z:  
(a) izmenjavo informacij, in sicer na zahtevo, spontano ali samodejno, o finančnih računih, 
davčnih stališčih s čezmejnim učin kom, poročilih po posameznih državah med davčnimi 
upravami in morebitnih aranžmajih čezmejnega davčnega načrtovanja;  
(b) pravili o omejitvi obresti, nadzorovanih tujih družbah in hibridnih neskladjih.  
2. Pogodbenica ob koncu prehodnega obdobja ne oslabi ali zniž a ravni varstva, določene v 
njeni zakonodaji, v zvezi z javnim poročanjem kreditnih institucij in investicijskih podjetij, razen malih 
in nepovezanih investicijskih podjetij, po posameznih državah.  
Člen  5.3: Reševanje sporov  
Za to poglavje ne velja reševan je sporov iz naslova  I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje 
sporov in horizontalne določbe].  
Šesto poglavje: Delovni in socialni standardi  
Člen  6.1: Opredelitev pojma  
1. V tem poglavju „ravni varstva na delovnem in socialnem področju“ pomeni ravni varstva, ki 
so na splošno določene v pravu in standardih pogodbenice62 na vsakem od naslednjih področij:  
(a) temeljne pravice pri delu;  
(b) standardi varnosti in zdravja pri delu;  
(c) pošteni delovni pogoji in standardi zaposlovanja;  
                                                            
62 Pojasniti je treba, da se to poglavje in člen  9.4 [Ponovno uravnoteženje] ne uporabljata za pravo in standarde 
pogodbenic glede socialne varnosti in pokojnin . 
 
209 
 (d) pravice do obveščanja in posvetova nja na ravni podjetja; ali  
(e) prestrukturiranje podjetij.  
2. Za Unijo „ravni varstva na delovnem in socialnem področju“ pomeni ravni varstva na 
delovnem in socialnem področju, ki se uporabljajo za vse države članice Unije in v njih ter so skupne 
vsem državam čl anicam.  
Člen  6.2: Prepoved poslabšanja ravni varstva  
1. Pogodbenici potrjujeta pravico vsake pogodbenice, da določi svoje politike in prednostne 
naloge na področjih iz tega poglavja, določi ravni varstva na delovnem in socialnem področju, ki se ji 
zdijo prime rne, ter sprejme ali spremeni svoje pravo in politike na način, ki je skladen z njenimi 
mednarodnimi zavezami, vključno z zavezami iz tega poglavja.  
2. Pogodbenici ne oslabita ali znižata ravni varstva na delovnem in socialnem področju na 
način, ki vpliva na  trgovino ali naložbe med pogodbenicama, pod ravni, ki veljajo ob koncu 
prehodnega obdobja, vključno z neučinkovitim izvrševanjem svojega prava in standardov.  
3. Pogodbenici priznavata, da vsaka pogodbenica ohrani pravico do uporabe razumne 
diskrecijske pravi ce in sprejemanja odločitev v dobri veri glede dodelitve sredstev za izvrševanje 
delovne zakonodaje v zvezi z drugim delovnim pravom, za katero je bilo ugotovljeno, da ima višje 
prioritete, pod pogojem, da uporaba diskrecijske pravice in navedenih odločite v ni v neskladju z 
obveznostmi iz tega poglavja.  
4. Pogodbenici si še naprej prizadevata zvišati ravni varstva na delovnem in socialnem področju 
iz tega poglavja.  
Člen  6.3: Izvrševanje  
Za namene izvrševanja iz člena  6.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva] vs aka pogodbenica 
vzpostavi in vzdržuje sistem za učinkovito nacionalno izvrševanje, zlasti učinkovit sistem inšpekcij 
dela, v skladu s svojimi mednarodnimi zavezami v zvezi z delovnimi pogoji in varstvom delavcev; 
zagotovi, da so na voljo upravni in sodni p ostopki, ki javnim organom in posameznikom s procesnim 
upravičenjem omogočajo pravočasno vložitev tožbe proti kršitvam delovnega prava in socialnih 
standardov; ter zagotovi ustrezna in učinkovita pravna sredstva, vključno z začasnimi ukrepi ter 
sorazmernim i in odvračilnimi sankcijami. Vsaka pogodbenica pri nacionalnem izvajanju in izvrševanju 
člena  6.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva] spoštuje vlogo in avtonomijo socialnih partnerjev na 
nacionalni ravni, kadar je to ustrezno, v skladu z veljavnim pravom  in prakso.  
Člen  6.4: Reševanje sporov  
1. Pogodbenici si z dialogom, posvetovanjem, izmenjavo informacij in sodelovanjem po 
najboljših močeh prizadevata za reševanje morebitnih nesoglasij glede uporabe tega poglavja.   
2. Z odstopanjem od naslova  I [Reševanje spo rov] šestega dela [Reševanje sporov in 
horizontalne določbe] pogodbenici v primeru spora glede uporabe tega poglavja uporabita izključno 
postopke iz členov  9.1 [Posvetovanja], 9.2 [Skupina strokovnjakov] in  9.3 [Skupina strokovnjakov za 
področja s prepoved jo poslabšanja položaja] iz tega naslova.  
Sedmo poglavje: Okolje in podnebje  
 
210 
 Člen 7.1: Opredelitev pojmov  
1. V tem poglavju „ravni varstva okolja“ pomeni ravni varstva, ki so na splošno določene v 
pravu pogodbenice in katerih namen je varovanje okolja, vklju čno s preprečevanjem nevarnosti za 
življenje ali zdravje ljudi zaradi okoljskih vplivov, med drugim tudi na vsakem od naslednjih področij:  
(a) industrijske emisije;  
(b) emisije v zrak in kakovost zraka;  
(c) ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti;  
(d) ravnanje z odpadki;  
(e) varstvo in ohranjanje vodnega okolja;  
(f) varstvo in ohranjanje morskega okolja;  
(g) preprečevanje, zmanjševanje in odpravljanje tveganj za zdravje ljudi ali okolje, ki izhajajo iz 
proizvodnje, uporabe, spuščanja v okolje ali odstranjevanja kemijskih snovi; ali  
(h) obvladovanje vplivov kmetijske proizvodnje ali proizvodnje hrane na okolje, zlasti z uporabo 
antibiotikov in dekontaminantov.  
2. Za Unijo „ravni varstva okolja“ pomeni ravni varstva okolja, ki se uporabljajo za vse države 
članice in v nji h ter so skupne vsem državam članicam.  
3. V tem poglavju „raven varstva podnebja“ pomeni raven varstva glede emisij in odvzemov 
toplogrednih plinov in postopnega opuščanja snovi, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč. Kar zadeva 
toplogredne pline, to pomeni:  
(a) za Unijo: cilj 40  odstotkov za celotno gospodarstvo do leta  2030, vključno s sistemom Unije za 
oblikovanje cen ogljika;  
(b) za Združeno kraljestvo: delež celotnega gospodarstva Združenega kraljestva pri tem cilju za 
leto 2030, vključno s sistemom Združenega k raljestva za oblikovanje cen ogljika.  
Člen  7.2: Prepoved poslabšanja ravni varstva  
1. Pogodbenici potrjujeta pravico vsake pogodbenice, da določi svoje politike in prednostne 
naloge na področjih iz tega poglavja, določi ravni varstva okolja in podnebja, ki se  ji zdijo primerne, 
ter sprejme ali spremeni svoje pravo in politike na način, ki je skladen z njenimi mednarodnimi 
zavezami, vključno z zavezami iz tega poglavja.  
2. Pogodbenici ne oslabita ali znižata ravni varstva okolja in podnebja na način, ki vpliva na 
trgovino ali naložbe, pod ravni, ki veljajo ob koncu prehodnega obdobja, vključno z neučinkovitim 
izvrševanjem svojega okoljskega prava in ravni varstva podnebja.  
3. Pogodbenici priznavata, da vsaka pogodbenica ohrani pravico do uporabe razumne 
diskrecijske p ravice in sprejemanja odločitev v dobri veri glede dodelitve sredstev za izvajanje 
okoljske zakonodaje v zvezi z drugim okoljskim pravom in podnebnimi politikami, za katere je bilo 
 
211 
 ugotovljeno, da ima višje prioritete, pod pogojem, da uporaba diskrecijske pravice in navedenih 
odločitev ni v neskladju z obveznostmi iz tega poglavja.  
4. V tem poglavju velja, da so cilji, če jih okoljsko pravo pogodbenice določa na področjih iz 
člena  7.1 [Opredelitev pojmov], ob koncu prehodnega obdobja vključeni v ravni varstva okolja 
pogodbenice. Ti cilji vključujejo tiste, katerih izpolnitev je predvidena za datum, ki sledi koncu 
prehodnega obdobja. Ta odstavek se uporablja tudi za substance, ki škodljivo delujejo na ozonski 
plašč.  
5. Pogodbenici si še naprej prizadevata zvišati ravni varstva okolja ali podnebja iz tega poglavja.  
Člen  7.3: Oblikovanje cen ogljika  
1. Vsaka pogodbenica ima od 1.  januarja  2021 vzpostavljen učinkovit sistem za oblikovanje cen 
ogljika.  
2. Vsak sistem zajema emisije toplogrednih plinov iz proizvodnje električ ne energije, 
proizvodnje toplote, industrije in letalstva.  
3. Učinkovitost sistemov pogodbenic za oblikovanje cen ogljika ohranja raven varstva iz 
člena  7.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva].  
4. Z odstopanjem od odstavka  2 se letalstvo, če ni že vključeno, vključi najpozneje v dveh letih. 
Obseg sistema Unije za oblikovanje cen ogljika zajema odhodne lete iz Evropskega gospodarskega 
prostora v Združeno kraljestvo.  
5. Vsaka pogodbenica vzdržuje svoj sistem za oblikovanje cen ogljika, če je to učinkovito orodje 
za vsako pogodbenico v boju proti podnebnim spremembam, in v vsakem primeru ohranja raven 
varstva iz člena  7.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva].  
6. Pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju cen ogljika. Resno razmislita o povezovanju svojih 
sistemov za oblikov anje cen ogljika na način, ki ohranja celovitost teh sistemov in omogoča 
povečanje njihove učinkovitosti.  
Člen 7.4: Okoljska in podnebna načela  
1. Ob upoštevanju dejstva, da imata Unija in Združeno kraljestvo skupno biosfero v zvezi s 
čezmejnim onesnaževanjem , se vsaka pogodbenica zavezuje, da bo spoštovala mednarodno 
priznana okoljska načela, h katerim se je zavezala, na primer v Deklaraciji iz Ria o okolju in razvoju, 
sprejeti 14.  junija  1992 v Riu de Janeiru (v nadaljnjem besedilu: Deklaracija iz Ria o okol ju in razvoju 
iz leta  1992) ter v večstranskih okoljskih sporazumih, vključno z Okvirno konvencijo Združenih 
narodov o spremembi podnebja, sprejeto 9.  maja  1992 v New Yorku (v nadaljnjem besedilu: 
UNFCCC) in Konvencijo o biološki raznovrstnosti, sprejeto 5 . junija  1992 v Riu de Janeiru (v 
nadaljnjem besedilu: Konvencija o biološki raznovrstnosti), zlasti:  
(a) načelo, da je treba varstvo okolja vključiti v oblikovanje politik, med drugim tudi s presojami 
vplivov;  
(b) načelo preventivnega ukrepanja za preprečevanje o koljske škode;  
(c) previdnostni pristop iz člena  1.2(2) [Pravica do zakonskega urejanja, previdnostni pristop ter 
znanstvene in tehnične informacije];  
 
212 
 (d) načelo, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru, in  
(e) načelo „onesnaževalec plača“.  
2. Pogodb enici ponovno potrjujeta svojo zavezanost postopkom za ocenjevanje verjetnega 
vpliva predlagane dejavnosti na okolje in kadar je verjetno, da bodo imeli določeni projekti, načrti in 
programi znatne vplive na okolje, tudi na zdravje, vključno s presojo vpli vov na okolje ali strateško 
presojo vplivov na okolje, kot je ustrezno.  
3. Ti postopki vključujejo, kadar je to primerno in v skladu z zakonodajo pogodbenice, določitev 
obsega okoljskega poročila in njegove priprave, sodelovanje javnosti in posvetovanja ter u poštevanje 
okoljskega poročila ter rezultatov sodelovanja javnosti in posvetovanj pri odobrenem projektu ali 
sprejetem načrtu ali programu.  
Člen  7.5: Izvrševanje  
1. Za namene izvrševanja iz člena  7.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva] vsaka pogodbenica v 
skladu s svojo zakonodajo zagotovi, da:  
(a) nacionalni organi, pristojni za izvrševanje ustreznega prava s področja okolja in podnebja, 
ustrezno obravnavajo domnevne kršitve tega prava, na katere so bili opozorjeni; imajo ti 
organi na voljo ustrezna in učinkovit a pravna sredstva, vključno s sodnimi odredbami ter 
sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami, če je to primerno; in  
(b) so nacionalni upravni ali sodni postopki na voljo fizičnim in pravnim osebam, ki imajo zadosten 
interes za vložitev tožbe zoper kršitve tega prava in za uveljavljanje učinkovitih pravnih 
sredstev, vključno s sodnimi odredbami, ter da postopki niso nedopustno dragi ter so pošteni, 
pravični in pregledni.  
Člen  7.6: Sodelovanje pri spremljanju in izvrševanju  
Pogodbenici zagotovita, da se Evropska k omisija in nadzorni organi Združenega kraljestva redno 
srečujejo ter sodelujejo pri učinkovitem spremljanju in izvrševanju prava na področju okolja in 
podnebja, kot je navedeno v členu  7.2 [Prepoved poslabšanja ravni varstva].  
Člen  7.7: Reševanje sporov  
1. Pogodbenici si z dialogom, posvetovanjem, izmenjavo informacij in sodelovanjem po 
najboljših močeh prizadevata za reševanje morebitnih nesoglasij glede uporabe tega poglavja.   
2. Z odstopanjem od naslova  I šestega dela [Reševanje sporov in horizontalne določb e] 
pogodbenici v primeru spora glede uporabe tega poglavja uporabita izključno postopke iz členov  9.1 
[Posvetovanja], 9.2 [Skupina strokovnjakov] in  9.3 [Skupina strokovnjakov za področja s prepovedjo 
poslabšanja položaja] iz tega naslova.  
Poglavje  8: Drug i instrumenti za trgovino in trajnostni razvoj  
Člen  8.1: Ozadje in cilji  
1. Pogodbenici opozarjata na Agendo  21 in Deklaracijo iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, 
Johannesburški načrt o izvajanju svetovnega vrha o trajnostnem razvoju iz leta  2002, Deklar acijo 
Mednarodne organizacije dela (MOD) o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo, ki jo je 
 
213 
 Mednarodna konferenca dela sprejela 10. junija 2008 v Ženevi na svojem 97. zasedanju (v 
nadaljnjem besedilu: Deklaracija MOD o socialni pravičnosti za pravi čno globalizacijo iz leta 2008) 
sklepni dokument Konference  ZN o trajnostnem razvoju iz leta  2012 z naslovom „Prihodnost, ki si jo 
želimo“, ki jo je Generalna skupščina  ZN potrdila z Resolucijo št.  66/288, sprejeto 27.  julija  2012, ter 
agendo  ZN za trajnos tni razvoj do leta  2030, ki jo je Generalna skupščina  ZN sprejela z Resolucijo 
št. 70/1 z dne 25.  septembra  2015, in njene cilje trajnostnega razvoja.  
2. Glede na odstavek  1 je cilj tega poglavja okrepiti vključevanje trajnostnega razvoja, zlasti 
njegove delo vne in okoljske razsežnosti, v trgovinske in naložbene odnose pogodbenic ter v zvezi s 
tem dopolniti zaveze pogodbenic iz poglavja  6 [Delovni in socialni standardi] in poglavja  7 [Okolje in 
podnebje].  
Člen  8.2: Preglednost  
1. Pogodbenici poudarjata pomen zago tavljanja preglednosti kot nujnega elementa za 
spodbujanje sodelovanja javnosti in pomen objavljanja informacij v okviru tega poglavja. Vsaka 
pogodbenica v skladu s svojo zakonodajo in predpisi ter določbami tega poglavja, naslova  IX 
[Preglednost] in naslo va X [Dobre regulativne prakse in regulativno sodelovanje]:  
(a) zagotovi, da se vsak splošni ukrep, s katerim se uresničujejo cilji iz tega poglavja, izvaja na 
pregleden način, med drugim tudi tako, da se javnosti zagotovijo razumne priložnosti in dovolj 
časa  za predložitev pripomb ter da se ti ukrepi objavijo;  
(b) zagotovi, da ima splošna javnost dostop do ustreznih okoljskih informacij, ki jih hranijo javni 
organi ali se hranijo zanje, ter da se te informacije dejavno razširjajo med splošno javnostjo po 
elektron ski poti;  
(c) spodbuja javno razpravo z nedržavnimi akterji in med njimi o razvoju in opredelitvi politik, na 
podlagi katerih lahko njeni javni organi sprejmejo zakonodajo, ki jo zadeva to poglavje; kar 
zadeva okolje, to vključuje sodelovanje javnosti pri pro jektih, načrtih in programih; in  
(d) spodbuja ozaveščenost javnosti o svoji zakonodaji in standardih, ki jih zadeva to poglavje, ter o 
postopkih izvrševanja in zagotavljanja skladnosti, in sicer s sprejetjem ukrepov za izboljšanje 
znanja in razumevanja javnost i; kar zadeva delovno pravo in standarde, to vključuje delavce, 
delodajalce in njihove predstavnike.  
Člen  8.3: Večstranski standardi in sporazumi na področju dela  
1. Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost spodbujanju razvoja mednarodne trgovine na način, 
ki spodbuja dostojno delo za vse, kot je navedeno v Deklaraciji MOD o socialni pravičnosti za 
pravično globalizacijo iz leta 2008.  
2. V skladu z ustavo MOD ter Deklaracijo MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu ter 
njeno dopolnitvijo, ki je bila sprejeta na 86.  zasedanju Mednarodne konference dela 18. junija 1998 v 
Ženevi, se vsaka pogodbenica zavezuje k spoštovanju, spodbujanju in učinkovitemu izvajanju 
mednarodno priznanih temeljnih delovnih standardov, kot so opredeljeni v temeljnih konvencijah 
MOD, ki so:  
(a) svoboda združevanja in učinkovito priznavanje pravice do kolektivnih pogajanj;  
(b) odprava vseh oblik prisilnega ali obveznega dela;  
 
214 
 (c) učinkovita odprava dela otrok; in  
(d) odprava diskriminacije pri zaposlovanju in poklicih.  
3. Vsaka pogodbenica si trajno prizadeva za ratifikacijo temeljnih konvencij MOD, če tega še ni 
storila.  
4. Pogodbenici si redno in po potrebi izmenjujeta informacije o zadevnih položajih in napredku 
držav članic in Združenega kraljestva v zvezi z ratifikacijo konvencij ali protokolov MOD, ki jih MOD 
uvršča med posodobljene, ter drugih zadevnih mednarodnih instrumentov.  
5. Vsaka pogodbenica se zavezuje, da bo izvajala vse konvencije MOD, ki so jih ratificirali 
Združeno kraljestvo in države članice Evropske unije, t er različne določbe Evropske socialne listine, ki 
so jih države članice Evropske unije in Združeno kraljestvo sprejeli kot članice Sveta Evrope63.  
6. Vsaka pogodbenica s svojo zakonodajo in praksami še naprej spodbuja Agendo MOD za 
dostojno delo, kot je določ ena v Deklaraciji MOD o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo iz 
leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: Agenda MOD za dostojno delo), ter v skladu z ustreznimi 
konvencijami MOD in drugimi mednarodnimi zavezami, zlasti glede:  
(a) dostojnih delovnih pogojev  za vse, med drugim v zvezi s plačami in zaslužki, delovnim časom, 
porodniškim dopustom in drugimi delovnimi pogoji;  
(b) zdravja in varnosti pri delu, vključno s preprečevanjem poškodb pri delu ali poklicnih bolezni 
ter nadomestilom v primeru takih poškodb al i bolezni; in  
(c) nediskriminacije v zvezi z delovnimi pogoji, vključno z nediskriminacijo delavcev migrantov.  
7. Vsaka pogodbenica zaščiti in spodbuja socialni dialog o delovnih zadevah med delavci in 
delodajalci ter njihovimi organizacijami in ustreznimi vladn imi organi.  
8. Pogodbenici sodelujeta pri trgovinskih vidikih politik in ukrepov na področju dela, po potrebi 
tudi v večstranskih forumih, kot je MOD. Tako sodelovanje lahko med drugim zajema:  
(a) trgovinske vidike izvajanja temeljnih, prednostnih in drugih pos odobljenih konvencij MOD;  
(b) sodelovanje pri trgovinskih vidikih Agende MOD za dostojno delo, vključno z medsebojnimi 
povezavami med trgovino ter polno in produktivno zaposlenostjo, prilagajanjem na trgu dela, 
temeljnimi delovnimi standardi, dostojnim delom v svetovnih dobavnih verigah, socialno 
zaščito in socialnim vključevanjem, socialnim dialogom in enakostjo spolov;  
(c) vpliv delovnega prava in standardov na trgovino in naložbe ali vpliv trgovinskega in 
naložbenega prava na delo;  
                                                            
63 Vsaka pogodbenica ohrani pravico, da določi svoje prednostne naloge, politike in dodelitev sredstev za 
učinkovito izvajanje konvencij MOD in ustreznih določb Evropske socialne listine na način, ki je skladen z 
njenimi mednarodnimi zavezami, vključno z z avezami iz tega naslova. Svet Evrope, ki je bil ustanovljen 
leta 1949, je Evropsko socialno listino sprejel leta  1961, ta pa je bila revidirana leta  1996. Izvirno ali revidirano 
Evropsko socialno listino so ratificirale vse države članice. Kar zadeva Združ eno kraljestvo, se sklicevanja na 
Evropsko socialno listino v odstavku  5 nanašajo na izvirno različico iz leta  1961.  
 
215 
 (d) dialog in izmenjavo informaci j o delovnopravnih določbah v okviru svojih trgovinskih 
sporazumov ter njihovo izvajanje; in  
(e) kakršne koli druge oblike sodelovanja, ki se štejejo za ustrezne.  
9. Pogodbenici pri opredelitvi področij sodelovanja in izvajanju dejavnosti sodelovanja preučita 
vsa stališča, ki jih izrazijo predstavniki delavcev, delodajalcev in organizacij civilne družbe.  
Člen  8.4: Večstranski okoljski sporazumi  
1. Pogodbenici priznavata pomen skupščine  ZN za okolje (UNEA) v okviru Programa  ZN za 
okolje (UNEP) ter večstranskega okoljs kega upravljanja in sporazumov kot odziv mednarodne 
skupnosti na globalna ali regionalna okoljska vprašanja ter poudarjata potrebo po okrepitvi vzajemne 
podpore med trgovinskimi in okoljskimi politikami, predpisi ter ukrepi.  
2. V skladu z odstavkom  1 se vsak a pogodbenica zavezuje k učinkovitemu izvajanju večstranskih 
okoljskih sporazumov, protokolov in sprememb, ki jih je ratificirala v svoji zakonodaji in praksah.  
3. Pogodbenici si redno in po potrebi izmenjujeta informacije o:  
(a) svojem položaju glede ratifikacije in izvajanja večstranskih okoljskih sporazumov, vključno z 
njihovimi protokoli in spremembami;  
(b) tekočih pogajanjih o novih večstranskih okoljskih sporazumih; in  
(c) stališčih pogodbenic o podpisu dodatnih večstranskih okoljskih sporazumov.  
4. Pogodben ici znova potrjujeta pravico vsake pogodbenice, da sprejme ali ohrani ukrepe za 
spodbujanje ciljev večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je. Pogodbenici 
opozarjata, da so lahko ukrepi, ki so sprejeti ali izvršeni za namene izvajanja teh ve čstranskih 
okoljskih sporazumov, upravičeni v skladu s členom  EXC.1 [Splošne izjeme] naslova  XII [Izjeme].  
5. Pogodbenici sodelujeta pri trgovinskih vidikih okoljskih politik in ukrepov, med drugim tudi v 
večstranskih forumih, kot so politični forum ZN na vi soki ravni za trajnostni razvoj, UNEP, UNEA, 
večstranski okoljski sporazumi, Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) ali STO, kot je 
ustrezno. Tako sodelovanje lahko med drugim zajema:  
(a) pobude za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo, vključno s p obudami, ki so namenjene 
spodbujanju krožnega gospodarstva, okolju prijazne rasti in zmanjševanju onesnaževanja;  
(b) pobude za spodbujanje okoljskega blaga in storitev, vključno z obravnavanjem s tem 
povezanih tarifnih in netarifnih ovir;  
(c) vpliv okoljskega pr ava in standardov na trgovino in naložbe; ali vpliv trgovinskega in 
naložbenega prava na okolje;  
(d) izvajanje Priloge  16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila podpisana 
7. decembra  1944 v Chicagu, in drugih ukrepov za zmanjšanje vpliva le talstva na okolje, med 
drugim tudi na področju upravljanja zračnega prometa; in  
(e) druge trgovinske vidike večstranskih okoljskih sporazumov, vključno z njihovimi protokoli, 
spremembami in izvajanjem.  
 
216 
 6. Sodelovanje v skladu z odstavkom  5 lahko vključuje tehničn e izmenjave, izmenjave 
informacij in dobrih praks, raziskovalne projekte, študije, poročila, konference in delavnice.  
7. Pogodbenici bosta pri opredelitvi in izvajanju svojih dejavnosti sodelovanja upoštevali 
stališča ali prispevke javnosti in zainteresiranih  deležnikov ter lahko take deležnike po potrebi 
nadalje vključita v navedene dejavnosti.  
Člen 8.5: Trgovina in podnebne spremembe  
1. Pogodbenici priznavata pomen sprejetja nujnih ukrepov za boj proti podnebnim 
spremembam in njihovim posledicam ter vlogo trgo vine in naložb pri uresničevanju tega cilja v 
skladu z UNFCC, nameni in cilji Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet12.  decembra 2015 na 
21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja 
v Parizu (v nadaljnjem be sedilu: Pariški sporazum), ter drugimi večstranskimi okoljskimi sporazumi in 
večstranskimi instrumenti na področju podnebnih sprememb.  
2. Glede na odstavek  1 vsaka pogodbenica:  
(a) izraža svojo zavezanost učinkovitemu izvajanju UNFCC in Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet 
na podlagi te konvencije ter katerega glavni cilji so okrepiti globalni odziv na podnebne 
spremembe, zadržati zvišanje povprečne svetovne temperature občutno pod 2  °C nad 
predindustrijsko ravnjo ter si prizadevati za omejitev dviga temperatu re na 1,5  °C nad 
predindustrijsko ravnjo;  
(b) spodbuja vzajemno podporo trgovinskih in podnebnih politik in ukrepov ter tako prispeva k 
prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, ki je gospodarno z viri, in k 
razvoju, odpornemu na podnebn e spremembe;  
(c) olajšuje odpravo ovir za trgovino in naložbe v zvezi z blagom in storitvami, ki so še posebej 
pomembni za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, kot so energija iz 
obnovljivih virov ter energijsko učinkoviti proizvodi in storitve,  na primer z odpravljanjem 
tarifnih in netarifnih ovir ali sprejetjem okvirov politike, ki spodbujajo uporabo najboljših 
razpoložljivih rešitev.  
3. Pogodbenici si skupaj prizadevata okrepiti sodelovanje pri trgovinskih vidikih politik in 
ukrepov na področju p odnebnih sprememb na ustrezni dvostranski in regionalni ravni oziroma v 
mednarodnih forumih, med drugim tudi v okviru UNFCC, STO, Montrealskega protokola o 
substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, sprejetega v Montrealu 26. avgusta 1987 (v 
nadal jnjem besedilu: Montrealski protokol), Mednarodne pomorske organizacije (IMO) in 
Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO). Tako sodelovanje lahko med drugim zajema:  
(a) politični dialog in sodelovanje v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, na pri mer glede 
sredstev za spodbujanje odpornosti na podnebne spremembe, energije iz obnovljivih virov, 
nizkoogljičnih tehnologij, energijske učinkovitosti, trajnostnega prometa, trajnostnega razvoja 
infrastrukture, odporne na podnebne spremembe, spremljanja em isij ter mednarodnih trgov 
ogljika;  
(b) podporo razvoju in sprejetju ambicioznih in učinkovitih ukrepov IMO za zmanjšanje emisij 
toplogrednih plinov, ki jih bodo izvajale ladje, vključene v mednarodno trgovino;  
(c) podporo razvoju in sprejetju ambicioznih in učinkovitih ukrepov ICAO za zmanjšanje emisij 
toplogrednih plinov;  
 
217 
 (d) podporo ambicioznemu postopnemu opuščanju snovi, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, in 
postopnemu zmanjšanju fluoriranih ogljikovodikov v okviru Montrealskega protokola, in sicer 
z ukrepi za nadzor njihove proizvodnje, porabe in trgovanja z njimi; uve dbo okolju prijaznih 
alternativ zanje; posodobitvijo varnostnih in drugih ustreznih standardov ter bojem proti 
nezakoniti trgovini s substancami, ki jih ureja Montrealski protokol.  
Člen 8.6: Trgovina in biotska raznovrstnost  
1. Pogodbenici priznavata pomen o hranjanja in trajnostne rabe biotske raznovrstnosti ter vlogo 
trgovine pri uresničevanju teh ciljev, vključno s spodbujanjem trajnostne trgovine ali nadzorom ali 
omejevanjem trgovine z ogroženimi vrstami, v skladu z ustreznimi večstranskimi okoljskimi 
spor azumi, katerih pogodbenici sta, ter sklepi, sprejetimi na podlagi teh sporazumov, zlasti s 
Konvencijo o biološki raznovrstnosti in njenih protokolov ter Konvencijo o mednarodni trgovini z 
ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, spreje ti 3. marca 1973 v Washingtonu (v 
nadaljnjem besedilu: CITES).  
2. Glede na odstavek  1 vsaka pogodbenica:  
(a) izvaja učinkovite ukrepe za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi živalskimi in 
rastlinskimi vrstami, po potrebi tudi v zvezi s tretjimi država mi;  
(b) spodbuja uporabo Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in 
rastlinskimi vrstami kot instrumenta za ohranjanje in trajnostno upravljanje biotske 
raznovrstnosti, med drugim tudi z vključitvijo živalskih in rastlinskih vr st v dodatke k navedeni 
konvenciji, kadar se šteje, da je stanje ohranjenosti zadevne vrste ogroženo zaradi 
mednarodne trgovine;  
(c) spodbuja trgovino s proizvodi, ki izhajajo iz trajnostne rabe bioloških virov in prispevajo k 
ohranjanju biotske raznovrstnosti ; 
(d) še naprej sprejema ukrepe za ohranitev biotske raznovrstnosti, kadar je izpostavljena 
pritiskom, povezanim s trgovino in naložbami, zlasti z ukrepi za preprečevanje širjenja 
invazivnih tujerodnih vrst.  
3. Pogodbenici sodelujeta pri trgovinskih zadevah, ki s e nanašajo na ta člen, po potrebi tudi v 
večstranskih forumih, na primer v okviru CITES ter Konvencije o biološki raznovrstnosti. Tako 
sodelovanje lahko med drugim zajema: trgovino s prostoživečimi vrstami in proizvodi, ki temeljijo na 
naravnih virih, vred notenje in ocenjevanje ekosistemov in z njimi povezanih storitev ter dostop do 
genskih virov ter pošteno in pravično delitev koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, v skladu z 
Nagojskim protokolom o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi  koristi, ki izhajajo iz 
njihove uporabe h Konvenciji o biološki raznovrstnosti, ki je bil sprejet v Nagoji 29.  oktobra  2010.  
Člen 8.7: Trgovina in gozdovi  
1. Pogodbenici priznavata pomen ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi za 
zagotavljan je okoljskih funkcij ter gospodarskih in družbenih priložnosti za sedanje in prihodnje 
generacije ter vlogo trgovine pri uresničevanju navedenega cilja.  
2. Glede na odstavek  1 vsaka pogodbenica na način, ki je skladen z njenimi mednarodnimi 
zavezami:  
 
218 
 (a) še nap rej izvaja ukrepe za boj proti nezakoniti sečnji in s tem povezani trgovini, po potrebi tudi 
v zvezi s tretjimi državami, ter spodbuja trgovino z zakonito pridobljenimi gozdnimi proizvodi;  
(b) spodbuja ohranjanje gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi ter  trgovino z lesom in lesnimi 
proizvodi, pridobljenimi v skladu z zakonodajo države sečnje in v gozdovih, s katerimi se 
trajnostno gospodari, in njihovo uporabo; in  
(c) si z drugo pogodbenico izmenjuje informacije o trgovinskih pobudah o trajnostnem 
gospodarje nju z gozdovi, upravljanju gozdov in ohranjanju pogozdenosti ter z njo sodeluje, da 
bi se čim bolj povečala učinek in vzajemna podpora njunih politik v skupnem interesu.  
3. Pogodbenici si skupaj prizadevata za okrepitev sodelovanja pri trgovinskih vidikih 
trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ohranjanja pogozdenosti in nezakonite sečnje, po potrebi tudi 
v večstranskih forumih.  
Člen  8.8: Trgovina ter trajnostno upravljanje morskih bioloških virov in akvakulture  
1. Pogodbenici priznavata pomen ohranjanja in trajno stnega upravljanja morskih bioloških 
virov in ekosistemov in spodbujanja odgovorne in trajnostne akvakulture ter vlogo trgovine pri 
uresničevanju navedenih ciljev.  
2. Glede na odstavek  1 vsaka pogodbenica:  
(a) izraža svojo zavezanost k usklajenemu delovanju in ravnanju v skladu z ustreznimi sporazumi 
ZN in Organizacije za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO), Konvencijo 
Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, Sporazumom o uporabi določb 
Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem  pravu z dne 10. decembra 1982 
glede ohranjanja in upravljanja čezoceanskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, 
sprejetim 4. avgusta 1995 v New Yorku, Sporazumom FAO o pospeševanju usklajevanja 
ribiških plovil na odprtem morju z mednarodnimi u krepi za ohranjanje in upravljanje na 
odprtem morju, sprejetim 24. novembra 1993 v Rimu, Kodeksom FAO za odgovorno ribištvo in 
Sporazumom FAO o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega 
in nereguliranega ribolova, za odvrača nje od njega ter za njegovo odpravljanje, potrjenim na 
36. zasedanju konference FAO 22. novembra 2009 v Rimu, ter sodeluje v svetovni evidenci 
ribiških plovil, plovil za prevoz zamrznjenih proizvodov in oskrbovalnih plovil, ki jo vodi FAO;  
(b) spodbuja trajnos tno ribištvo in dobro upravljanje ribištva z dejavnim sodelovanjem pri delu 
ustreznih mednarodnih organizacij ali organov, katerih članica, opazovalka ali sodelujoča 
nepogodbenica je, vključno z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, in sicer  po 
potrebi z učinkovitim spremljanjem, nadzorom ali izvrševanjem resolucij, priporočil ali ukrepov 
regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ter z izvajanjem njihovih sistemov 
dokumentacije ali potrdil o ulovu ter ukrepov države pristanišča;  
(c) sprej me in vzdržuje ustrezna učinkovita orodja za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in 
nereguliranemu ribolovu, vključno z ukrepi za izključitev proizvodov iz takega ribolova iz 
trgovinskih tokov, ter v navedeni namen sodeluje z drugo pogodbenico;  
(d) spodbuj a razvoj trajnostne in odgovorne akvakulture, po potrebi tudi v zvezi z izvajanjem ciljev 
in načel iz Kodeksa FAO za odgovorno ribištvo.  
3. Pogodbenici sodelujeta pri ohranjanju in trgovinskih vidikih politik in ukrepov na področju 
ribištva in akvakulture, po  potrebi tudi v okviru STO, regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in 
 
219 
 drugih večstranskih forumov, da bi spodbujali trajnostne prakse v ribolovu in akvakulturi ter trgovino 
z ribiškimi proizvodi iz trajnostno upravljanih dejavnosti ribištva in akv akulture.  
4. Ta člen ne posega v določbe petega razdelka [Ribištvo] drugega dela.  
Člen 8.9: Trgovina in spodbujanje trajnostnega razvoja prek naložb  
1. Pogodbenici poudarjata svojo zavezanost okrepitvi prispevka trgovine in naložb k cilju 
trajnostnega razvoja v  njegovi gospodarski, socialni in okoljski razsežnosti.  
2. V skladu z odstavkom  1 pogodbenici še naprej spodbujata:  
(a) trgovinske in naložbene politike, ki podpirajo štiri strateške cilje Agende MOD za dostojno delo 
v skladu z Deklaracijo MOD o socialni pravič nosti za pravično globalizacijo iz leta  2008, 
vključno z minimalnim dohodkom za preživetje, zdravjem in varnostjo pri delu ter drugimi 
vidiki, povezanimi z delovnimi pogoji;  
(b) trgovino in naložbe v zvezi z okoljskim blagom in storitvami, kot so energija iz o bnovljivih virov 
ter energijsko učinkoviti proizvodi in storitve, med drugim tudi z odpravljanjem s tem 
povezanih netarifnih ovir ali sprejetjem okvirov politike, ki spodbujajo uporabo najboljših 
razpoložljivih rešitev;  
(c) trgovino z blagom in storitvami, ki  prispevajo k boljšim socialnim razmeram in okolju prijaznim 
praksam, vključno z blagom in storitvami, za katere veljajo prostovoljni sistemi zagotavljanja 
trajnosti, kot so sistemi za pravično in etično trgovino ter znaki za okolje; in  
(d) sodelovanje v večst ranskih forumih o vprašanjih, ki so navedena v tem členu.  
3. Pogodbenici se zavedata pomembnosti, da se posebna vprašanja trajnostnega razvoja 
obravnavajo s pregledovanjem, spremljanjem in ocenjevanjem morebitnih gospodarskih, socialnih in 
okoljskih učinkov m ožnih ukrepov, ter pri tem upoštevata stališča deležnikov.  
Člen  8.10: Trgovina in odgovorno upravljanje dobavnih verig  
1. Pogodbenici priznavata pomen odgovornega upravljanja dobavnih verig z odgovornim 
ravnanjem in praksami družbene odgovornosti podjetij te r vlogo trgovine pri uresničevanju tega 
cilja.  
2. Glede na odstavek  1 vsaka pogodbenica:  
(a) spodbuja družbeno odgovornost in odgovorno ravnanje podjetij, vključno z zagotavljanjem 
podpornih okvirov politike, ki spodbujajo podjetja k prevzemanju ustreznih praks ; in 
(b) podpira upoštevanje, izvajanje, spremljanje in razširjanje ustreznih mednarodnih 
instrumentov, kot so smernice OECD za večnacionalna podjetja, tristranska deklaracija MOD o 
načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko, globalni dogovor ZN te r vodilna načela 
ZN o podjetništvu in človekovih pravicah.  
3. Pogodbenici priznavata koristnost mednarodnih sektorskih smernic na področju družbene 
odgovornosti in odgovornega ravnanja podjetij in spodbujata skupno delo v zvezi s tem. V zvezi s 
smernicami OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne verige oskrbovanja z mi nerali z območij, 
 
220 
 prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem ter njihovimi dopolnitvami pogodbenici 
izvajata tudi ukrepe za spodbujanje uporabe navedenih smernic.  
4. Pogodbenici si skupaj prizadevata za okrepitev sodelovanja pri trgovinskih  vidikih vprašanj iz 
tega člena, po potrebi tudi v večstranskih forumih ter med drugim z izmenjavo informacij, dobrih 
praks in pobud za ozaveščanje.  
Člen 8.11: Reševanje sporov  
1. Pogodbenici si z dialogom, posvetovanjem, izmenjavo informacij in sodelovanjem po 
najboljših močeh prizadevata za reševanje morebitnih nesoglasij glede uporabe tega poglavja.  
2. Z odstopanjem od naslova  I [Reševanje sporov] šestega dela [Reševanje sporov in 
horizontalne določbe] pogodbenici v primeru spora glede uporabe tega poglavja up orabita izključno 
postopke iz člena  9.1 [Posvetovanja] in člena  9.2 [Skupina strokovnjakov].  
Deveto poglavje: Horizontalne in institucionalne določbe  
Člen  9.1: Posvetovanja  
1. Pogodbenica lahko zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico o kateri koli zadevi, k i izhaja 
iz člena  1.1(3) [Načela in cilji] poglavja  1 [Splošne določbe] ali iz poglavja  6 [Delovni in socialni 
standardi], 7 [Okolje in podnebje] in 8 [Drugi instrumenti za trgovino in trajnostni razvoj], in sicer 
tako, da drugi pogodbenici predloži pisno zahtevo. Tožeča pogodbenica v pisnem zahtevku navede 
razloge in podlago zanj, vključno z opredelitvijo zadevnih ukrepov, pri čemer navede določbe, za 
katere meni, da se uporabljajo. Posvetovanja se morajo začeti takoj, ko pogodbenica predloži 
zahtevo za po svetovanja, v vsakem primeru pa najpozneje 30  dni po datumu predložitve zahteve, 
razen če se pogodbenici dogovorita za daljše obdobje.  
2. Pogodbenici začneta posvetovanja, da bi dosegli obojestransko zadovoljivo rešitev zadeve. 
Vsaka pogodbenica med posvetovanji drugi pogodbenici zagotovi zadostne informacije, ki jih ima na 
voljo, da omogoči celovito preučitev izpostavljenih zadev.  Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti 
sodelovanje osebja svojih pristojnih organov z ustreznim strokovnim znanjem o z adevi, ki je predmet 
posvetovanj.  
3. V zadevah, povezanih z večstranskimi sporazumi ali instrumenti iz člena  1.1(3) [Načela in cilji] 
ali iz poglavja  6 [Delovni in socialni standardi], 7 [Okolje in podnebje] in 8 [Drugi instrumenti za 
trgovino in trajnostni r azvoj], pogodbenici upoštevata informacije, ki jih imajo na voljo MOD ali 
ustrezni organi ali organizacije, ustanovljene na podlagi večstranskih okoljskih sporazumov. Kadar je 
to ustrezno, se pogodbenici skupaj posvetujeta s takimi organi ali njihovimi org anizacijami ali 
katerim koli drugim strokovnjakom ali organom, ki se jima zdi ustrezen.   
4. Vsaka pogodbenica lahko po potrebi zaprosi za mnenje notranje svetovalne skupine iz 
člena  INST.7 [Notranje svetovalne skupine] ali druge strokovne nasvete.  
5. Vsaka reši tev, ki jo dosežeta pogodbenici, se objavi.   
Člen  9.2: Skupina strokovnjakov  
1. Če zadeva ni bila zadovoljivo obravnavana s posvetovanji v skladu s členom  9.1 
[Posvetovanja], lahko pogodbenica po 90  dneh od prejema zahteve za posvetovanja v skladu z 
navedenim  členom zahteva, da se skliče skupina strokovnjakov za preučitev zadeve, in sicer tako, da 
 
221 
 drugi pogodbenici predloži pisno zahtevo. V zahtevi opredeli zadevni ukrep ter navede in pojasni, 
kako ta ukrep ni v skladu z določbami ustreznega poglavja ali pogla vij na način, ki zadostuje za jasno 
predstavitev pritožbe.  
2. Skupino strokovnjakov sestavljajo trije člani.  
3. Specializirani trgovinski odbor za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno 
konkurenco ter trajnostni razvoj na prvi seji po začetku veljavnosti  tega sporazuma določi seznam 
vsaj 15  posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni opravljati funkcijo članov skupine strokovnjakov. 
Vsaka pogodbenica imenuje vsaj pet posameznikov za uvrstitev na navedeni seznam. Pogodbenici 
prav tako imenujeta vsaj pet p osameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic ter so 
pripravljeni in sposobni opravljati funkcijo predsednika skupine strokovnjakov. Specializirani 
trgovinski odbor za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj 
zagotovi, da se seznam posodablja in da je na njem vsaj 15  posameznikov.  
4. Strokovnjaki, predlagani za članstvo v skupini strokovnjakov, morajo imeti specializirano ali 
strokovno znanje s področja delovne ali okoljske zakonodaje, drugih področij, ki jih obrav nava 
ustrezno poglavje oz. poglavja, ali s področja reševanja sporov, ki nastanejo na podlagi mednarodnih 
sporazumov. Delovati morajo v svoji individualni pristojnosti in v zvezi z zadevami, ki se nanašajo za 
spor, ne smejo sprejemati navodil od nobene org anizacije ali vlade. Poleg tega ne smejo biti 
povezani z nobeno od pogodbenic ali od nje sprejemati navodil.  Ti strokovnjaki ne vključujejo oseb, 
ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega 
kraljes tva. 
5. Če se pogodbenici v petih dneh od datuma ustanovitve skupine strokovnjakov ne dogovorita 
drugače, so pristojnosti skupine strokovnjakov naslednje:  
„glede na zadevne določbe preučiti zadevo iz zahteve za ustanovitev skupine strokovnjakov in 
pripraviti poročilo v skladu s tem členom, ki vsebuje ugotovitve o skladnosti ukrepa z ustreznimi 
določbami.“   
6. V zadevah, povezanih z večstranskimi standardi ali sporazumi, zajetimi v tem naslovu, bi 
morala skupina strokovnjakov zahtevati informacije od MOD ali ustre znih organov, ustanovljenih na 
podlagi teh sporazumov, vključno z vsemi zadevnimi razpoložljivimi razlagalnimi smernicami, 
ugotovitvami ali sklepi, ki jih sprejmejo MOD in navedeni organi.  
7. Skupina strokovnjakov lahko zahteva in prejme pisna stališča ali ka kršne koli druge 
informacije od subjektov, ki imajo pomembne informacije ali specializirano znanje.   
8. Skupina strokovnjakov da na voljo take informacije obema pogodbenicama in jima omogoči, 
da v 20 dneh po prejemu predložita svoje pripombe.  
9. Skupina strokovnjakov pogodbenicama predloži vmesno in končno poročilo, ki vsebujeta 
ugotovljena dejstva, dognanja v zvezi z zadevo, vključno s tem, ali je pogodbenica naslovnica 
izpolnila svoje obveznosti iz zadevnega poglavja ali poglavij, ter utemeljite v vseh svojih ugotovitev in 
dognanj. Pojasniti je treba, da se pogodbenici strinjata, da če skupina strokovnjakov v svojem 
poročilu poda priporočila, pogodbenici naslovnici ni treba upoštevati teh priporočil pri zagotavljanju 
skladnosti s Sporazumom.  
10.  Skupina strokovnjakov pogodbenicama predloži vmesno poročilo v 100  dneh po svoji 
ustanovitvi. Kadar skupina strokovnjakov meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, njen predsednik 
o tem pisno obvesti pogodbenici ter navede razloge za zamudo in datum, na katere ga namerava 
 
222 
 skupina strokovnjakov predložiti svoje vmesno poročilo. Skupina strokovnjakov vmesnega poročila v 
nobenem primeru ne predloži pozneje kot 125  dni po svoji ustanovitvi.   
11.  Vsaka pogodbenica  lahko skupini strokovnjakov predloži utemeljeno zahtevo za presojo 
določenih vidikov vmesnega poročila v 25  dneh od njegovega prejema. Pogodbenica lahko predloži 
pripombe na zahtevo druge pogodbenice v 15  dneh od prejema zahteve.   
12.  Skupina strokovnjakov preuči pripombe in pripravi končno poročilo. Če v roku iz odstavka  11 
ni predložena zahteva za presojo določenih vidikov vmesnega poročila, slednje postane končno 
poročilo skupine strokovnjakov.   
13.  Skupina strokovnjakov pogodbenicama predloži končno poročilo v 175  dneh po svoji 
ustanovitvi. Kadar skupina strokovnj akov meni, da navedenega roka ni mogoče upoštevati, njen 
predsednik o tem pisno obvesti pogodbenici ter navede razloge za zamudo in datum, na katerega 
namerava skupina strokovnjakov predložiti svoje končno poročilo. Skupina strokovnjakov končnega 
poročila v nobenem primeru ne predloži pozneje kot 195  dni po svoji ustanovitvi.   
14.  Končno poročilo vključuje razpravo o vseh pisnih zahtevah pogodbenic glede vmesnega 
poročila in jasno obravnava pripombe pogodbenic.   
15.  Pogodbenici končno poročilo javno objavita v 15  dneh po tem, ko ga predloži skupina 
strokovnjakov.   
16. Če je v končnem poročilu skupine strokovnjakov ugotovljeno, da pogodbenica ni izpolnila 
svojih obveznosti iz ustreznega poglavja ali poglavij, pogodbenici v 90  dneh po predložitvi končnega 
poročila razpr avljata o ustreznih ukrepih, ki jih je treba izvesti, in pri tem upoštevata poročilo 
skupine strokovnjakov. Tožena pogodbenica najpozneje v 105  dneh po tem, ko je bilo 
pogodbenicama predloženo poročilo, obvesti svoje notranje svetovalne skupine, ustanovlje ne v 
skladu s členom  INST.7 [Notranje svetovalne skupine] in tožečo pogodbenico o svoji odločitvi glede 
morebitnih ukrepov, ki jih je treba izvesti.  
17.  Specializirani trgovinski odbor za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno 
konkurenco ter trajnostn i razvoj spremlja nadaljnje ukrepe na podlagi poročila skupine 
strokovnjakov. Notranje svetovalne skupine pogodbenic, ustanovljene v skladu s členom  INST.7 
[Notranje svetovalne skupine], lahko s tem v zvezi predložijo opažanja specializiranemu 
trgovinskemu  odboru za enake konkurenčne pogoje za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni 
razvoj.  
18. Če se pogodbenici ne strinjata glede obstoja ukrepa, sprejetega za odpravo neskladnosti, ali 
njegove usklajenosti z ustreznimi določbami, lahko tožeča pogodbenica o d prvotne skupine 
strokovnjakov pisno zahteva, da odloči o zadevi. V zahtevi izrecno opredeli zadevni ukrep in pojasni, 
kako ta ukrep pomeni neskladje z ustreznimi določbami na način, ki zadostuje za jasno predstavitev 
pritožbe. Skupina strokovnjakov pogod benicama predloži ugotovitve v 45  dneh po prejemu zahteve.  
19. Razen če je v tem členu določeno drugače, se smiselno uporabljajo določbe člena  INST.14(1) 
[Arbitražni postopek], člena  INST.29 [Sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča], člena INST.30 
[Prekin itev in ustavitev arbitražnih postopkov], člena  INST.31 [Sporazumna rešitev], člena  INST.32 
[Roki], člena  INST.34 [Stroški], člena  INST.15 [Ustanovitev arbitražnega razsodišča] ali člena  INST.28 
[Zamenjava arbitrov] ter PRILOGA INST [Poslovnik za reševanje  sporov] in  PRILOGA INST -X [Kodeks 
ravnanja za arbitre].   
 
223 
 Člen 9.3: Skupina strokovnjakov za področja s prepovedjo poslabšanja položaja  
1. Člen  9.2 [Skupina strokovnjakov] se uporablja za spore med pogodbenicama glede razlage in 
uporabe poglavja  6 [Delovni in  socialni standardi] in poglavja  7 [Okolje in podnebje].  
2. Za namene teh sporov se poleg členov iz člena  9.2(19) [Skupina strokovnjakov] smiselno 
uporabljata člen  INST.24 [Začasna pravna sredstva] in člen  INST.25 [Pregled vseh ukrepov, sprejetih 
za izpolnite v obveznosti po sprejetju začasnih pravnih sredstev].  
3. Pogodbenici priznavata, da so v primeru, da tožena pogodbenica ne sprejme nobenih 
ukrepov, da bi ravnala v skladu s poročilom skupine strokovnjakov ali s tem sporazumom, tožeči 
pogodbenici še naprej na voljo vsa pravna sredstva na podlagi člena  INST.24 [Začasna pravna 
sredstva].  
Člen 9.4: Ponovno uravnoteženje  
1. Pogodbenici priznavata pravico vsake pogodbenice, da določi svoje prihodnje politike in 
prednostne naloge v zvezi z varstvom na delovnem in social nem področju ter varstvom okolja ali 
podnebja na način, ki je skladen z njenimi mednarodnimi zavezami, vključno z zavezami iz tega 
sporazuma. Pogodbenici hkrati priznavata, da lahko znatna razhajanja na teh področjih vplivajo na 
trgovino ali naložbe med nj ima na način, ki spreminja okoliščine, ki so bile podlaga za sklenitev tega 
sporazuma.  
2. Če zaradi znatnih razhajanj med pogodbenicama na področjih iz odstavka  1 prihaja do 
pomembnih vplivov na trgovino ali naložbe med pogodbenicama, lahko katera koli pogodb enica 
sprejme ustrezne izravnalne ukrepe za obvladovanje razmer. Ti ukrepi so po obsegu in trajanju 
omejeni na to, kar je nujno potrebno in sorazmerno za izboljšanje stanja. Prednost imajo ukrepi, ki 
najmanj ovirajo uresničevanje tega sporazuma. Pogodbenic a mora presojo teh vpliv opraviti na 
podlagi dejstev in ne zgolj na podlagi ugibanj ali malo verjetnih možnosti.  
3. Za izravnalne ukrepe, sprejete v skladu z odstavkom  2, se uporabljajo naslednji postopki:  
(a) zadevna pogodbenica nemudoma prek partnerskega sveta  obvesti drugo pogodbenico o 
nameravanih izravnalnih ukrepih in ji zagotovi vse ustrezne informacije. Pogodbenici takoj 
začneta posvetovanja. Posvetovanja se štejejo za zaključena v 14  dnevih od predložitve 
obvestila, razen če jih pogodbenici dogovorno zak ljučita pred iztekom navedenega roka;  
(b) če pogodbenici ne najdeta obojestransko sprejemljive rešitve, lahko zadevna pogodbenica 
sprejme izravnalne ukrepe ne prej kakor pet dni po zaključku posvetovanj, razen če obveščena 
pogodbenica v navedenem petdnevnem ro ku v skladu s členom  INST.14(2) [Arbitražni 
postopek]64 s pisno zahtevo, ki jo predloži drugi pogodbenici, zahteva ustanovitev arbitražnega 
razsodišča, ki naj odloči o skladnosti priglašenih izravnalnih ukrepov z odstavkom  2 tega člena.  
(c) arbitražno razsodišče dokončno odloči v 30  dneh od njegove ustanovitve. Če arbitražno 
razsodišče ne razsodi v navedenem roku, lahko zadevna pogodbenica sprejme izravnalne 
ukrepe ne prej kakor tri dni po izteku navedenega 30 -dnevnega roka. V tem primeru lah ko 
druga pogodbenica sprejme protiukrepe, ki so sorazmerni s sprejetimi izravnalnimi ukrepi, 
dokler arbitražno razsodišče ne izda svoje odločitve. Prednost imajo protiukrepi, ki najmanj 
                                                            
64 Pojasniti je treba, da pogodbenica v tem primeru ne uporabi postopka posvetovanja v skladu s 
členom  INST.13 [Posvetovanja ]. 
 
224 
 ovirajo uresničevanje tega sporazuma. Za te protiukrepe, ki se lahko s prejmejo ne prej kakor 
tri dni po zaključku posvetovanj, se smiselno uporablja točka  (a); 
(d) če arbitražno razsodišče razsodi, da so izravnalni ukrepi skladni z odstavkom  2, lahko zadevna 
pogodbenica sprejme izravnalne ukrepe, kot jih je priglasila drugi pogo dbenici;  
(e) če arbitražno razsodišče razsodi, da izravnalni ukrepi niso skladni z odstavkom  2, zadevna 
pogodbenica v treh dneh po razglasitvi odločitve obvesti tožečo pogodbenico o ukrepih65, ki jih 
namerava sprejeti za izpolnitev odločitve arbitražnega razsodišča. Če tožeča pogodbenica 
meni, da priglašeni ukrepi niso skladni z odločitvijo arbitražnega razsodišča, se smiselno 
uporabljajo členi  INST.23(2) [Pregled skladnosti], INST.24 [Začasna pravna sredstva]66 in 
INST.25 [Pregled vseh ukrepov, sprejetih z a izpolnitev obveznosti po sprejetju začasnih pravnih 
sredstev]. Postopki iz členov  INST.23(2) [Pregled skladnosti], INST.24 [Začasna pravna 
sredstva] in INST.25 [Pregled vseh ukrepov, sprejetih za izpolnitev obveznosti po sprejetju 
začasnih pravnih sredst ev] nimajo odložilnega učinka na uporabo priglašenih ukrepov v skladu 
s tem odstavkom;  
(f) Če so bili izravnalni ukrepi sprejeti pred odločitvijo arbitražnega razsodišča v skladu s točko  (c), 
se takoj umaknejo vsi protiukrepi, sprejeti v skladu z navedeno toč ko, in sicer najpozneje v 
petih dneh po odločitvi arbitražnega razsodišča.  
(g) Pogodbenica Sporazuma o STO ali katerega koli drugega mednarodnega sporazuma ne 
uporabi za to, da bi drugi pogodbenici preprečila sprejetje ukrepov v skladu z odstavkoma  2 
in 3, tud i kadar ti ukrepi vključujejo začasno opustitev obveznosti iz tega sporazuma.  
(h) Če obveščena pogodbenica ne predloži zahteve v skladu s točko  (b) v roku iz navedene točke, 
lahko navedena pogodbenica začne arbitražni postopek iz člena  INST.14 [Arbitražni post opek] 
brez predhodnega posvetovanja v skladu s členom  INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno 
razsodišče zadevo obravnava kot nujen primer v smislu člena  INST.19 [Nujni postopek].  
4. Za zagotovitev ustreznega dolgotrajnega ravnovesja med zavezami, ki jih pogodbeni ci 
prevzemata v okviru tega sporazuma, lahko katera koli pogodbenica ne prej kakor štiri leta po 
začetku veljavnosti tega sporazuma zahteva pregled izvajanja prvega razdelka [Trgovina] tega 
sporazuma. Pogodbenici se lahko dogovorita, da bosta v pregled vkl jučili tudi druge razdelke tega 
sporazuma.  
5. Pregled se začne na zahtevo pogodbenice, če ta meni, da sta obe pogodbenici ali katera od 
njiju pogosto sprejemali ukrepe iz odstavkov  2 ali 3, ali če je bil 12  mesecev v uporabi ukrep, ki 
pomembno vpliva na trgo vino ali naložbe med pogodbenicama. Zadevni ukrepi za namene tega 
odstavka so tisti, ki niso bili izpodbijani ali za katere arbitražno razsodišče ni ugotovilo, da so 
nepotrebni v skladu s točko  (d) ali  (h) odstavka  3. Pregled se lahko začne prej kakor štir i leta po 
začetku veljavnosti tega sporazuma.  
6. Pregled, zahtevan v skladu z odstavkom  4 ali  5, se začne v treh mesecih od predložitve 
zahteve in konča v šestih mesecih.  
                                                            
65 Ukrepi lahk o vključujejo umik ali prilagoditev izravnalnih ukrepov, če je to primerno.  
66 Začasna opustitev obveznosti iz člena  INST.24 [Začasna pravna sredstva] je možna samo v primeru, da so bili 
izravnalni ukrepi dejansko uporabljeni.  
 
225 
 7. Pregled na podlagi odstavka  4 ali  5 se lahko ponovi v časovnih presledkih, ki niso krajš i od 
štirih let od zaključka prejšnjega pregleda. Če je pogodbenica zahtevala pregled v skladu z 
odstavkom  4 ali  5, vsaj štiri leta od zaključka prejšnjega pregleda ali od začetka veljavnosti 
ustreznega sporazuma o spremembi ne sme zahtevati nadaljnjega pr egleda v skladu z odstavkom  4 
ali 5. 
8. Pregled obravnava, ali sporazum zagotavlja ustrezno ravnovesje pravic in obveznosti med 
pogodbenicama, zlasti glede delovanja prvega razdelka [Trgovina], in ali je zato treba kakor koli 
spremeniti pogoje tega sporazuma.   
9. Partnerski svet lahko na podlagi pregleda odloči, da niso potrebni nobeni ukrepi. Če 
pogodbenica po pregledu meni, da je potrebna sprememba tega sporazuma, si pogodbenici po 
najboljših močeh prizadevata za pogajanja in sklenitev sporazuma, ki vsebuje pot rebne spremembe. 
Pogajanja so omejena na zadeve, opredeljene v pregledu.  
10. Če sporazum o spremembi iz odstavka  9 ni sklenjen v enem letu od datuma, na katerega sta 
pogodbenici začeli pogajanja, lahko katera koli pogodbenica z uradnim obvestilom odpove prvi 
razdelek [Trgovina] ali kateri koli drugi razdelek sporazuma, ki je bil dodan v pregled, pogodbenici pa 
se lahko odločita tudi za nadaljevanje pogajanj. Če pogodbenica odpove prvi razdelek [Trgovina], na 
isti dan preneha veljati tudi tretji razdelek [Cestn i prevoz]. Odpoved začne učinkovati tri mesece po 
datumu navedenega uradnega obvestila.  
11. Če je prvi razdelek [Trgovina] odpovedan v skladu z odstavkom  10, na isti dan preneha veljati 
tudi drugi razdelek [Letalstvo], razen če se pogodbenici dogovorita o vkl jučitvi ustreznih delov 
naslova  XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj] v drugi 
razdelek [Letalstvo].  
12. Naslov  I [Reševanje sporov] šestega razdelka [Reševanje sporov in horizontalne določbe] se 
ne uporablja za od stavke  4 do  9. 
NASLOV XII: IZJEME  
Člen EXC.1: Splošne izjeme  
1. Nobena določba poglavja  1 [Nacionalna obravnava in dostop do trga za blago] in poglavja  5 
naslova  I prvega razdelka drugega dela [Olajševanje carine in trgovine], naslova  VIII prvega razdelka 
drugega dela [Energija in surovine], poglavja  4 naslova  XI prvega razdelka drugega dela [Podjetja v 
državni lasti], naslova  III prvega razdelka drugega dela [Digitalna trgovina] in poglavja  2 naslova  II 
prvega razdelka drugega dela [Liberalizacija naložb] se ne razlaga tako, da bi kateri od pogodbenic 
preprečila sprejetje ali ohranitev ukrepov v skladu s členom  XX sporazuma  GATT  1994. V ta namen je 
člen XX sporazuma GATT  1994, vključno s pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, 
smiselno vključen  v ta sporazum in je njegov sestavni del.  
 
2. Ob upoštevanju zahteve, da se ti ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil sredstvo za 
samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med državama, če prevladujejo podobni pogoji, ali 
prikrito omejitev liberalizacije naložb ali trgovine s storitvami, se no bena določba naslova  VIII prvega 
razdelka drugega dela [Energija in surovine], poglavja  4 naslova  XI prvega razdelka drugega dela 
[Podjetja v državni lasti], naslova  III prvega razdelka drugega dela [Digitalna trgovina], naslova  II 
prvega razdelka drugega dela [Storitve in naložbe] ter naslova  IV prvega razdelka drugega dela 
[Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni ukrepi] ne razlaga tako, da se pogodbenicama 
prepreči sprejemanje ali izvrševanje ukrepov, ki so:  
 
226 
  
(a) potrebni za zavarovanje javne varnosti ali javne morale ali za ohranjanje javnega reda67; 
(b) potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin;  
(c) potrebni za zagotavljanje skladnosti z zakoni ali predpisi, ki niso neskladni z določbami tega 
sporazuma, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:  
(i) preprečevanje zavajajočih in goljufivih praks ali obravnavanje posledic neizpolnjevanja 
obveznosti iz pogodb;  
(ii) varovanje zasebnosti posameznikov v zvezi z obdelavo in razširjanjem osebnih 
podatkov ter varovanje zaupnosti osebne dokumentacije in računov; in  
(iii) varnost.  
3. Pojasniti je treba, da se pogodbenici zavedata, da če taki ukrepi sicer niso združljivi z 
določbami prej navedenih poglavij, oddelkov ali naslovov:  
 
(a) ukrepi iz točke  (b) člena  XX sporazuma GATT  1994 in točke  (b) odstavka  2 tega člena 
vključujejo okoljske ukrepe, potrebne za varovanje življenja in zdravja ljudi, živali ali rastlin;  
(b) se točka  (g) člena  XX Sporazuma GATT  1994 uporablja za ukrepe za ohranja nje živih in neživih 
neobnovljivih naravnih virov in  
(c) se lahko  ukrepi,  sprejeti  za izvajanje  večstranskih  okoljskih  sporazumov,  uvrščajo  pod točki  (b) 
ali (g) člena  XX Sporazuma  GATT  1994  ali pod točko  (b) odstavka  2 tega  člena.   
 
4. Preden ena pogodbenica sprejme kakršne koli ukrepe iz točk  (i) in (j) člena  XX Sporazuma 
GATT  1994, drugi pogodbenici zagotovi vse ustrezne informacije, da se najde rešitev, sprejemljiva za 
obe pogodbenici. Če pogodbenici v 30  dneh od predložitve informacij ne skleneta dogovora,  lahko 
pogodbenica začne uporabljati zadevne ukrepe. Če zaradi izjemnih in kritičnih okoliščin, ki zahtevajo 
takojšnje ukrepanje, predhodno obvestilo ali pregled ni mogoč, lahko pogodbenica, ki namerava 
sprejeti ukrepe, nemudoma uporabi previdnostne ukrepe , potrebne za spoprijemanje z razmerami. 
Navedena pogodbenica takoj obvesti o tem drugo pogodbenico.  
Člen EXC.2: Obdavčitev  
1. Nobena  določba  naslovov  I do  VII, poglavja  4 [Energetsko blago in surovine] naslova  VIII, 
naslovov  IX do  XII prvega razdelka drug ega dela ali šestega razdelka [Druge določbe] drugega dela ne 
vpliva  na pravice  in obveznosti  Unije  ali njenih  držav  članic  ter Združenega  kraljestva  iz katere  koli 
davčne  konvencije.  V primeru  kakršne  koli neskladnosti  med  tem sporazumom  in katero  koli davčno  
konvencijo  prevlada  davčna  konvencija,  kar zadeva  to neskladnost.  V zvezi  z davčno  konvencijo  med  
Unijo  ali njenimi  državami  članicami  in Združenim  kraljestvom  ustrezni  pristojni  organi  iz tega  
sporazuma  in navedene  davčne  konvencije  skupaj  določijo,  ali obstaja  neskladnost  med  tem 
sporazumom  in davčno  konvencijo68.  
                                                            
67 Izjemi o javni varnosti in j avnem redu se lahko uporabita samo, kadar obstaja resnična in dovolj resna 
grožnja za enega od temeljnih interesov družbe.  
68  Pojasniti je treba, da navedene določitve ne posegajo v naslov  I šestega dela [Reševanje sporov].  
 
227 
  
2. Člen  SERVIN.2.4  poglavja  2 naslova  II prvega  razdelka  drugega  dela  [Liberalizacija  naložb]  in 
člen SERVIN.3.4  poglavja  3 naslova  II prvega  razdelka  drugega  dela  [Čezmejna  trgovina  s storitvami]  
se ne uporabljata  za prednost,  ki se dodeli  v skladu  z davčno  konvencijo.  
 
3. Ob upoštevanju  zahteve,  da se davčni  ukrepi  ne uporabljajo  na način,  ki bi pomenil  sredstvo  za 
samovoljno  ali neupravičeno  diskriminacijo  med  državama,  če prevladujejo  podobni  pogoji,  ali 
prikrito  omejitev  trgovine  in naložb,  se nobena  določba  naslovov  I do VII, poglavja  4 [Energetsko 
blago in surovine] naslova  VIII, naslovov  IX do  XII prvega razdelka drugega dela ali šestega razdelka 
[Druge določbe] drugega dela  ne razlaga  tako,  da se pogodbenicama  prepreči  sprejetje,  ohranjanje  
ali izvrševanje  katerega  koli ukrepa:   
 
(a) imajo  za cilj zagotoviti  pravično  ali učinkovito69 obdavčitev  ali pobiranje  neposrednih  davkov;  
ali 
(b) ki razlikuje  med  davkoplačevalci,  ki niso v enakem  položaju,  zlasti  glede  na njihovo  prebivališče  
ali kraj,  kjer so vložili  svoj kapital.  
 
4. V tem členu:  
 
(a) „prebivališče“ pomeni prebivališče za davčne namene;  
(b) „davčna  konvencija“  pomeni  konvencijo  o izogibanju  dvojnega  obdavčevanja  ali kateri  koli 
drugi  mednarodni  sporazum  ali dogovor,  ki se v celoti  ali večinoma  nanaša  na obdavčevanje;  
in 
(c) „neposredni davki“ vsebujejo vse davke na dohodke ali kapital, vključno z davkom  na razliko 
pri odtujitvi lastnine, davkom na nepremičnine, dediščine in darila ter davkom na znesek plač, 
ki jih plačajo podjetja, kot tudi davkom na povečanje vrednosti kapitala.  
                                                            
69  Ukrepi, namenjeni zagotavljanju pravične ali učinkovite uvedbe ali pobiranja neposrednih davkov, 
vključujejo ukrepe, ki jih pogodbenica sprejme v skladu s svojim sistemom obdavčevanja in ki:  
(i) veljajo za nerezidenčne ponudnike storitev ob priznavanju dejstva, da se davčna obveznost 
nerezidentov ugotavlja glede na obdavčljive izdelke, ki izvirajo z ozemlja pogodbenice ali se 
tam nahajajo;  ali  
(ii) veljajo za nerezidente, da se zagotovi uvedba ali po biranje davkov na ozemlju pogodbenice;  ali  
(iii) veljajo za nerezidente ali rezidente, da se prepreči izogibanje ali utaja davkov, vključno z ukrepi 
za usklajevanje;  ali  
(iv) veljajo za uporabnike storitev, ki se opravljajo na ozemlju druge pogodbenice ali tretje  države 
ali z njega, da se zagotovi uvedba ali pobiranje davkov od takih uporabnikov, ki izhajajo iz virov 
na ozemlju pogodbenice;  ali  
(v) ločijo ponudnike storitev, ki morajo plačati davek za globalno obdavčljivo blago, od drugih 
ponudnikov storitev, ob pri znavanju razlike v naravi davčne osnove med njimi;  ali  
(vi) določajo, dodelijo ali razdelijo prihodek, dobiček, zaslužek, izgubo, odbitek ali dobropis 
posameznikov rezidentov ali podružnic ali med povezanimi posamezniki ali podružnicami iste 
osebe, tako da se  ohrani davčna osnova pogodbenice.  
 
228 
 Člen  EXC.3: Oprostitev obveznosti STO  
Če obveznost  iz naslovov  I do XII prvega  razdelka  drugega  dela  ali šestega  razdelka  [Druge  določbe]  
drugega  dela  tega  sporazuma  v veliki  meri  ustreza  obveznosti  iz Sporazuma  o STO,  se šteje,  da je 
vsak  ukrep,  sprejet  v skladu  z oprostitvijo  obveznosti,  odobreno  v skladu  s členom  IX Sporazuma  o 
STO,  v skladu  z vsebinsko  enakovredno  določbo  tega  sporazuma.  
člen EXC.4: Varnostne izjeme  
Nobena določba naslovov  I do XII prvega razdelka drugega dela ali šestega razdelka [Druge določbe] 
drugega dela tega sporazuma se ne razlaga tako, da:  
(a) se od katere koli pogodbenice zahteva, da zagotovi kakršne koli informacije, katerih razkritje bi 
bilo po njunem mnenju v nasprotju z njunimi bistvenimi varnostnimi interesi, ali dovoli dostop 
do takih informacij; ali  
(b) kateri koli pogodbenici prep reči sprejetje kakršnih koli ukrepov, za katere ta presodi, da so 
potrebni za zavarovanje njenih bistvenih varnostnih interesov:  
(i) v zvezi s proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom in vojnimi pripomočki ter v 
povezavi s tako proizvodnjo, trgovino in po sli z drugim blagom in materiali, storitvami 
in tehnologijo ter v zvezi z gospodarskimi dejavnostmi, ki se izvajajo neposredno ali 
posredno z namenom oskrbe vojaških ustanov;  
(ii) v zvezi s fisijskimi in fuzijskimi materiali ali z materiali, iz katerih so ti pr idobljeni; ali  
(iii) sprejetih med vojno ali v drugih izrednih razmerah v mednarodnih odnosih; ali  
(c) kateri koli pogodbenici preprečevalo sprejetje kakršnih koli ukrepov v skladu z njenimi 
obveznostmi iz Listine Združenih narodov za ohranjanje mednarodnega miru in  varnosti.  
Člen  EXC.5: Zaupne informacije   
1. Nobena določba naslovov  I do X, naslova  XI, z izjemo člena  LPFS.2.26 [Standardi 
obdavčevanja] naslova  XI in naslova  XII prvega razdelka drugega dela ali šestega razdelka [Druge 
določbe] drugega dela  tega spora zuma se ne razlaga tako, da bi morala pogodbenica dati na voljo 
zaupne informacije, razkritje katerih bi oviralo izvrševanje zakonodaje ali bilo kako drugače v 
nasprotju z javnimi interesi ali bi vplivalo na upravičene poslovne interese določenih javnih al i 
zasebnih podjetij, razen če arbitražno razsodišče potrebuje te zaupne informacije v postopku za 
reševanje sporov v skladu z naslovom  I [Reševanje sporov] šestega dela, ali če skupina strokovnjakov 
potrebuje te zaupne informacije v postopkih v skladu s čl enom  LPFS.9.2 [Skupina strokovnjakov] ali 
členom  LPFS.9.3 [Skupina strokovnjakov za področja s prepovedjo poslabšanja položaja].  V takih 
primerih arbitražno razsodišče oziroma skupina strokovnjakov zagotovi, da je zaupnost v celoti 
zagotovljena v skladu s  PRILOGO INST -X [Poslovnik].  
2. Kadar pogodbenica partnerskemu svetu ali odborom predloži informacije, ki se štejejo za 
zaupne v skladu z njenimi zakoni in predpisi, druga pogodbenica te informacije obravnava kot 
zaupne, razen če se s pogodbenico, ki je i nformacije predložila, dogovori drugače.  
  
 
229 
 DRUGI RAZDELEK: LETALSTVO  
NASLOV I: ZRAČNI PRE VOZ  
Člen AIRTRN.1: Opredelitev pojmov  
V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
  
(a) „letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz z veljavno  operativno licenco ali 
enakovrednim dovoljenjem;  
(b)  „letalski prevoznik Unije“ pomeni letalskega prevoznika, ki izpolnjuje pogoje iz točke  (b) 
člena  AIRTRN.6(1) [Operativna in tehnična dovoljenja];  
(c)  „letalski prevoznik Združenega kraljestva“ pomeni letalskega prevoznika, ki izpolnjuje pogoje iz 
točke  (a) člena  AIRTRN.6(1) ali 6(2) [Operativna in tehnična dovoljenja];  
(d) „navigacijske službe zračnega prometa“ pomeni službe zračnega prometa, komunikacijske, 
navigacijske in nadzorne službe, meteorološ ke službe za navigacijo v zračnem prometu in 
službe za letalske informacije;  
(e) „spričevalo letalskega prevoznika“ pomeni dokument, izdan letalskemu prevozniku, ki 
potrjuje, da je zadevni letalski prevoznik strokovno usposobljen in organiziran, da lahko 
zagotovi varno delovanje zrakoplova za letalske dejavnosti, navedene v spričevalu;  
(f) „upravljanje zračnega prometa“ pomeni združitev funkcij, ki se izvajajo v zraku in na zemlji 
(službe zračnega prometa, upravljanje zračnega prostora in upravljanje pretok a zračnega 
prometa), ki so potrebne za varno in učinkovito premikanje zrakoplovov v vseh fazah operacij;  
(g) „zračni prevoz“ pomeni prevoz potnikov, prtljage, tovora in pošte z zrakoplovom, ločeno ali 
skupaj, ki je na voljo javnosti za plačilo ali najem;  
(h) „ugotovitev državljanstva“ pomeni ugotovitev, da letalski prevoznik, ki ponuja storitve 
zračnega prevoza v okviru tega naslova, izpolnjuje zahteve iz člena AIRTRN.6 [Operativna in 
tehnična dovoljenja] v zvezi z lastništvom, dejanskim nadzorom in glavni m krajem poslovanja;  
(i) „pristojni organi“ pomeni za Združeno kraljestvo vladne agencije ali subjekte Združenega 
kraljestva, pristojne za regulativne in upravne naloge, ki jih ima Združeno kraljestvo v skladu s 
tem poglavjem, ter za Unijo organe Unije in  držav članic, pristojne za regulativne in upravne 
naloge, ki jih ima Unija v skladu s tem naslovom;  
(j) „Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila podpisana 
7. decembra 1944 v Čikagu, in vsebuje:  
(i) vsako spremembo, ki j e začela veljati na podlagi člena  94(a) Konvencije ter sta jo 
ratificirala Združeno kraljestvo in zadevna država članica ali države članice, kot je 
ustrezno glede na vprašanje, ter  
(ii) vsako prilogo ali spremembo priloge, sprejeto na podlagi člena  90 Kon vencije, vedno 
kadar se taka priloga ali sprememba uporablja v Združenem kraljestvu in zadevni 
državi članici ali državah članicah, kot je ustrezno glede na vprašanje;  
 
230 
 (k) „diskriminacija“ pomeni kakršno koli razlikovanje brez objektivne utemeljitve v zve zi z 
dobavo blaga ali storitev, vključno z javnimi storitvami, ki se uporabljajo za opravljanje storitev 
zračnega prevoza, ali v zvezi z njihovo obravnavo s strani javnih organov, ki so pomembni za take 
storitve;  
(l) „dejanski nadzor“ pomeni odnos, vzpost avljen s pravicami, pogodbami ali drugimi sredstvi, ki 
posamezno ali skupaj ob upoštevanju zadevnih dejstev ali zakonov dajejo možnost 
neposrednega ali posrednega odločilnega vpliva na podjetje, zlasti s:  
(i) pravico do uporabe celotnega premoženja podjet ja ali njegovega dela;  
(ii) pravicami ali pogodbami, ki zagotavljajo odločilen vpliv na sestavo, glasovanje ali 
odločitve organov podjetja ali kako drugače zagotavljajo odločilen vpliv na vodenje 
poslovanja podjetja;  
(m) „ugotovitev sposobnosti“ pomeni ugo tovitev, da ima letalski prevoznik, ki ponuja storitve 
zračnega prevoza v okviru tega naslova, zadostne finančne zmožnosti in ustrezno strokovno 
znanje na področju upravljanja za opravljanje takih storitev ter je pripravljen ravnati v skladu z 
zakoni in dr ugimi predpisi ter zahtevami, ki urejajo opravljanje takih storitev;  
(n) „celotni stroški“ pomenijo stroške opravljene storitve, ki lahko vključujejo ustrezne zneske za 
stroške kapitala in amortizacijo aktive ter stroške vzdrževanja, obratovanja, vodenja in uprave;  
(o)  „ICAO“ pomeni Mednarodno organizacijo civilnega letalstva Združenih narodov;  
(p) „glavni kraj poslovanja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež letalskega prevoznika, na 
katerem se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor  letalskega prevoznika, 
vključno z zagotavljanjem stalne plovnosti;  
(q) „preverjanje na ploščadi“ pomeni pregled, ki ga opravi pristojni organ pogodbenice ali njeni 
imenovani zastopniki znotraj in zunaj zrakoplova druge pogodbenice, da se preveri veljavno st 
ustreznih dokumentov zrakoplova in njegove posadke ter vidno stanje zrakoplova in njegove 
opreme;  
(r) „samooskrba“ pomeni, da letalski prevoznik neposredno zase ali za drugega letalskega 
prevoznika izvaja dejavnosti zemeljske oskrbe, pri čemer:  
 (i) ima eden večinski delež drugega ali  
 (ii) ima en sam organ večinski delež vsakega;  
(s)  „redni zračni prevozi“ pomeni zračne prevoze, ki se redno opravljajo za plačilo v skladu z 
objavljenim voznim redom ali so tako redni ali pogosti, da tvorijo prepoznavno s istematično 
zaporedje letov, ter jih lahko širša javnost neposredno rezervira, in dodatne lete zaradi 
preobremenjenosti rednih linij;  
(t) „pristanek v nekomercialne namene“ pomeni pristanek v kakršen koli namen razen vkrcavanja 
ali izkrcavanja potnikov, pr tljage, tovora in/ali pošte v zračnem prevozu;  
(u) „tarifa“ pomeni vsako prevoznino, takso ali pristojbino za prevoz potnikov, prtljage ali tovora 
(razen pošte) v zračnem prevozu (vključno s kakršnim koli drugim načinom prevoza v povezavi 
 
231 
 z letalskim prev ozom), ki ga zaračunajo letalski prevozniki, vključno z njihovimi posredniki, ter 
pogoje, ki urejajo razpoložljivost take prevoznine, takse ali pristojbine;  
 (v) „pristojbina za uporabnike“ pomeni pristojbino, zaračunano letalskim prevoznikom za 
uporabo letaliških ali letalskih navigacijskih (vključno s preleti) objektov ali storitev ali objektov 
ali storitev varovanja v letalstvu, vključno s sorodnimi storitvami in objekti, ali okoljske 
pristojbine, kar vključuje s hrupom povezane pristojbine in pristojb ine zaradi lokalnih težav s 
kakovostjo zraka na letališčih ali v njihovi okolici.  
 Člen AIRTRN.2: Pregled rut  
1. Unija ob upoštevanju člena  AIRTRN.3 [Prometne pravice] Združenemu kraljestvu podeli 
pravico, da letalski prevozniki Združenega kraljestva oprav ljajo zračni prevoz na naslednjih rutah:  
kraji na ozemlju Združenega kraljestva – kraji vmesnega pristanka – kraji na ozemlju Unije – nadaljnji 
kraji.  
2. Združeno kraljestvo ob upoštevanju člena  AIRTRN.3 [Prometne pravice] Uniji podeli pravico, 
da letalski  prevozniki Unije opravljajo zračni prevoz na naslednjih rutah:  
kraji na ozemlju Unije – kraji vmesnega pristanka – kraji na ozemlju Združenega kraljestva – nadaljnji 
kraji.  
Člen AIRTRN.3: Prometne pravice  
1. Vsaka pogodbenica podeli drugi pogodbenici prav ico, da njeni letalski prevozniki v okviru 
opravljanja zračnega prevoza na rutah iz člena  AIRTRN.2 [Pregled rut]:  
(a) preletijo njeno ozemlje brez pristanka;  
(b) pristanejo na njenem ozemlju v nekomercialne namene.  
2. Združeno kraljestvo ima pravico, da nj egovi letalski prevozniki opravljajo postanke na 
ozemlju Unije v okviru zagotavljanja rednih in posebnih zračnih prevozov med katerim koli krajem na 
ozemlju Združenega kraljestva in katerim koli krajem na ozemlju Unije (prometne pravice tretje in 
četrte sv oboščine).  
3. Unija ima pravico, da njeni letalski prevozniki opravljajo postanke na ozemlju Združenega 
kraljestva v okviru zagotavljanja rednih in posebnih zračnih prevozov med katerim koli krajem na 
ozemlju Unije in katerim koli krajem na ozemlju Združen ega kraljestva (prometne pravice tretje in 
četrte svoboščine).  
4.  Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 in brez poseganja v odstavek 9 lahko države članice in 
Združeno kraljestvo ob upoštevanju ustreznih notranjih pravil in postopkov pogodbenic sklenejo 
dvostranske dogovore, s katerimi si po tem sporazumu medsebojno priznavajo naslednje pravice:  
(a) za Združeno kraljestvo pravico njegovih letalskih prevoznikov, da se ustavijo na ozemlju 
zadevne države članice, da opravljajo redne in izredne zračne prevoze  tovora med kraji na 
ozemlju te države članice in kraji v tretji državi kot del prevoza z odhodnim ali namembnim 
krajem na ozemlju Združenega kraljestva (prometne pravice pete svoboščine);  
 
232 
 (b) za zadevno državo članico pravico letalskih prevoznikov Unije, da se ustavijo na ozemlju 
Združenega kraljestva, da opravljajo redne in izredne zračne prevoze tovora med kraji na 
ozemlju Združenega kraljestva in kraji v tretji državi kot del prevoza z odhodnim ali 
namembnim krajem na ozemlju te države članice (prometne  pravice pete svoboščine)   
5.  Pravice, ki se vzajemno podelijo v skladu z odstavkom 4, urejajo določbe tega naslova.  
6. Nobena pogodbenica enostransko ne omejuje obsega, pogostosti, rednosti, usmeritve ter 
odhodnega in namembnega kraja storitev zračnega prevoza, ki se opravljajo v skladu z 
odstavkoma  2, 3 in 4, ali tipa oziroma tipov zrakoplovov, ki jih uporabljajo letalski prevozniki druge 
pogodbenice v ta namen, razen kot se to lahko nediskriminatorno zahteva zaradi carinskih, 
tehničnih, operativnih ali  okoljskih razlogov ali zaradi varnosti upravljanja zračnega prevoza ali 
varovanja zdravja, razen če ni v tem poglavju določeno drugače.  
7. Nobena določba tega poglavja Združenemu kraljestvu ne podeljuje pravice, da njegovi 
letalski prevozniki za plačilo n a ozemlju katere koli države članice vkrcajo potnike, prtljago, tovor ali 
pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju iste ali katere koli druge države članice.  
8. Nobena določba tega poglavja Uniji ne podeljuje pravice, da njeni letalski prevozniki za 
plačilo na ozemlju Združenega kraljestva vkrcajo potnike, prtljago, tovor ali pošto za prevoz do 
drugega kraja na ozemlju Združenega kraljestva.  
9. Ob upoštevanju notranjih pravil in postopkov pogodbenic lahko pristojni organi Združenega 
kraljestva in držav č lanic odobrijo posebne zračne prevoze, ki presegajo pravice iz tega člena, pod 
pogojem, da ne predstavljajo prikrite oblike rednih prevozov, in lahko sklenejo dvostranske 
dogovore o postopkih, ki jih je treba upoštevati pri obravnavi vlog letalskih prevozn ikov in odločanju 
o njih.  
Člen AIRTRN.4: Dogovori o letih pod skupno oznako in skupinski prodaji  
1. Storitve zračnega prevoza v skladu s členom  AIRTRN.3 [Prometne pravice] se lahko 
zagotavljajo z dogovori o skupinski prodaji ali letih pod skupno oznako, k ot sledi:  
(a) letalski prevoznik Združenega kraljestva lahko deluje kot prevoznik, ki trži lete katerega koli 
dejanskega letalskega prevoznika Unije ali Združenega kraljestva ali dejanskega letalskega 
prevoznika tretje države, ki ima po pravu Unije ali po pravu zadevne države članice oziroma 
držav članic potrebne prometne pravice in pravico, da njeni letalski prevozniki uveljavljajo te 
pravice na podlagi zadevnega dogovora;  
(b) letalski prevoznik Unije lahko deluje kot prevoznik, ki trži lete katerega koli dejanskega 
letalskega prevoznika Unije ali Združenega kraljestva ali dejanskega letalskega prevoznika 
tretje države, ki ima po pravu Združenega kraljestva potrebne prometne pravice in pravico, da 
njeni letalski prevozniki uveljavljajo te pravice na podlagi  zadevnega dogovora;  
(c) letalski prevoznik Združenega kraljestva lahko deluje kot dejanski prevoznik s katerim koli 
letalskim prevoznikom Unije ali Združenega kraljestva, ki trži njegove lete, ali dejanski 
prevoznik s katerim koli letalskim prevoznikom, k i trži njegove lete, iz tretje države, ki ima po 
pravu Unije ali po pravu zadevne države članice oziroma držav članic potrebne pravice, da 
sklene zadevne dogovore;  
(d) letalski prevoznik Unije lahko deluje kot dejanski prevoznik s katerim koli letalskim 
prevoznikom Unije ali Združenega kraljestva, ki trži njegove lete, ali dejanski prevoznik s 
 
233 
 katerim koli letalskim prevoznikom, ki trži njegove lete, iz tretje države, ki ima po pravu 
Združenega kraljestva potrebne pravice, da sklene zadevne dogovore;  
(e) v okviru dogovorov iz točk (a) do (d) lahko letalski prevoznik ene pogodbenice deluje kot 
prevoznik, ki na podlagi dogovora o skupinski prodaji ali letih pod skupno oznako trži storitve 
med katerima koli krajema, pri čemer sta odhodni in namembni kraj na oze mlju druge 
pogodbenice, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(i) pogoji iz točke (a) oziroma (b), kar zadeva dejanskega prevoznika, in  
(ii) zadevna prevozna storitev je del prevoza, ki ga opravi prevoznik, ki ga trži, med krajem 
na ozemlju njegove pogodbenice in namembnim krajem na ozemlju druge 
pogodbenice.  
2. Letalski prevoznik ene pogodbenice lahko deluje kot prevoznik, ki na podlagi dogovora o 
skupinski prodaji ali letih pod skupno oznako trži storitve med katerima koli krajema, od katerih je 
eden na ozemlju druge pogodbenice in drugi na ozemlju tretje države, če so izpolnjeni naslednji 
pogoji:  
(a) pogoji iz točke (a) oziroma (b) odstavka  1, kar zadeva dejanskega prevoznika, in  
(b)  zadevna prevozna storitev je del prevoza, ki ga opravi prevoznik , ki ga trži, med krajem na 
ozemlju njegove pogodbenice in krajem v tretji državi.  
3. Kupec je pri rezervaciji vsake prodane vozovnice, ki vključuje ureditve iz tega člena, obveščen 
o letalskem prevozniku, ki bo opravil posamezen del prevoza. Če to ni mogo če ali če se prevoznik po 
rezervaciji spremeni, se dejanski letalski prevoznik potniku sporoči takoj, ko je znan. V vsakem 
primeru se dejanski letalski prevoznik oziroma prevozniki potniku sporočijo ob prijavi na let ali pred 
vkrcanjem, če za povezovalni l et ni potrebna prijava na let.  
4. Pogodbenici lahko zahtevata, da dogovore iz tega člena odobrijo njuni pristojni organi, da se 
preveri skladnost s pogoji iz tega člena in z drugimi zahtevami iz tega sporazuma, zlasti glede poštene 
konkurence, varnosti in varovanja.  
5. Letalski prevozniki pogodbenic zaradi uporabe dogovorov o letih pod skupno oznako ali 
skupinski prodaji v nobenem primeru ne morejo uveljavljati drugih prometnih pravic na podlagi tega 
sporazuma, razen tistih iz AIRTRN.3 [Prometne pravice].  
Člen AIRTRN.5: Operativna prilagodljivost  
Pravice, ki jih pogodbenici druga drugi priznavata v skladu z odstavki 2, 3 in 4 člena  AIRTRN.3 
[Prometne pravice], v okviru tam določenih omejitev vključujejo vse naslednje pravice:  
(a) opravljanje letov v eni ali obeh smereh;  
(b) kombiniranje različnih številk letov v okviru ene operacije zrakoplova;  
(c) opravljanje prevozov med kraji na pregledu rut v kateri koli kombinaciji in v katerem koli 
vrstnem redu;  
(d) preusmeritev prometa med zrakoplovi istega letalskega prevoznika kadar koli (zamenjava 
zrakoplova brez zamenjave številke leta);  
 
234 
 (e) opravljanje prevozov zaradi postanka prek katerih koli krajev na ozemlju ali zunaj ozemlja 
katere koli pogodbenice;  
(f) izvajanje tranzitnega prometa čez ozemlje druge pogodbeni ce; 
(g) kombiniranje prometa na istem zrakoplovu ne glede na to, od kod tak promet izvira;  
(h) letenje v več kot en kraj pri enem prevozu (koterminalizacija).  
Člen AIRTRN.6: Operativna in tehnična dovoljenja  
1. Pogodbenica po prejemu zahtevka za izdajo ope rativnega dovoljenja za opravljanje storitev 
letalskega prevoza v skladu s tem poglavjem, ki ga v predpisani obliki in na predpisan način vloži 
letalski prevoznik druge pogodbenice, po najkrajšem postopku podeli ustrezna dovoljenja in 
tehnična dovoljenja, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:  
(a) v primeru letalskega prevoznika Združenega kraljestva:  
(i) letalski prevoznik je v neposredni ali večinski lasti in pod dejanskim nadzorom 
Združenega kraljestva in/ali njegovih državljanov;  
(ii) letalski prevoznik  ima glavni kraj poslovanja na ozemlju Združenega kraljestva in 
licenco v skladu s pravom Združenega kraljestva ter  
(iii) letalski prevoznik ima spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdal pristojni organ 
Združenega kraljestva, ki je jasno opredeljen ter ki izvaja in vzdržuje učinkovit 
predpisani nadzor nad letalskim prevoznikom.  
(b) v primeru letalskega prevoznika Unije:  
(i) letalski prevoznik je v neposredni ali večinski lasti in pod dejanskim nadzorom ene ali 
več držav članic in držav članic Evropsk ega združenja za prosto trgovino in/ali 
državljanov držav članic in držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino;  
(ii) letalski prevoznik ima glavni kraj poslovanja na ozemlju Unije in veljavno operativno 
licenco v skladu s pravom Unije ter  
(iii) letalski prevoznik ima spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdal pristojni organ 
Unije ali države članice, ki je jasno opredeljen ter ki izvaja in vzdržuje učinkovit 
predpisani nadzor nad letalskim prevoznikom;  
(c) upoštevata se člena AIRTRN.18 [Var nost v letalstvu] in AIRTRN.19 [ Varovanje v letalstvu] ter  
(d) letalski prevoznik izpolnjuje pogoje, predpisane z zakoni in drugimi predpisi, ki jih 
pogodbenica, ki obravnava zahtevek ali zahtevke, običajno uporablja za opravljanje 
mednarodnega zračnega p revoza.  
2.  Ne glede na točko (a)(i) odstavka 1 se letalskim prevoznikom Združenega kraljestva podelijo 
ustrezna operativna dovoljenja, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:  
(a) izpolnjeni so pogoji iz točk (a)(ii), (a)(iii), (c) in (d) odstavka 1;  
 
235 
 (b) letalski prevoznik je v neposredni ali večinski lasti in pod dejanskim nadzorom ene ali več držav 
članic, drugih držav članic Evropskega gospodarskega prostora, Švice, državljanov teh držav ali 
kombinacije navedenega, in sicer individualno ali skupaj z Združ enim kraljestvom in/ali 
državljani Združenega kraljestva;  
(c) na dan, ko se je prehodno obdobje končalo, je imel letalski prevoznik veljavno operativno 
dovoljenje v skladu s pravom Unije.  
3. Za namene odstavkov 1 in 2 dokazi o učinkovitem regulativnem nad zoru med drugim 
vključujejo:  
(a) da zadevni letalski prevoznik ima veljavno operativno licenco ali dovoljenje, ki ga je izdal 
pristojni organ, in izpolnjuje merila pogodbenice, ki je izdala operativno licenco ali dovoljenje za 
opravljanje mednarodnih zrač nih prevozov; ter  
(b) da pogodbenica ima in ohranja programe nadzora varnosti in varovanja za navedenega 
letalskega prevoznika v skladu s standardi ICAO.  
4. Pogodbenici pri podeljevanju operativnih in tehničnih dovoljenj vse letalske prevoznike 
druge pogo dbenice obravnavata nediskriminatorno.  
5. Ko pogodbenica od letalskega prevoznika druge pogodbenice prejme zahtevek za izdajo 
operativnega dovoljenja, prizna vsako ugotovitev sposobnosti in/ali državljanstva, ki jo sprejme 
druga pogodbenica v zvezi z zadev nim letalskim prevoznikom, kot če bi tako ugotovitev sprejeli njeni 
pristojni organi, in ne preverja nadalje takih vprašanj, razen kot je določeno v odstavku 3 člena 
AIRTRN.8 [Zavrnitev, preklic, začasna razveljavitev ali omejitev operativnega dovoljenja].  
Člen AIRTRN.7: Operativni načrti, programi in vozni redi  
Pogodbenica lahko zahteva priglasitev operativnih načrtov, programov in voznih redov za storitve 
zračnega prevoza, ki se opravljajo na podlagi tega poglavja, vendar le za informativne namene. Če 
pogodbenica zahteva tako priglasitev, čim bolj zmanjša upravno obremenitev posrednikov storitev 
zračnega prevoza in letalskih prevoznikov druge pogodbenice, povezano z zahtevami in postopki 
glede priglasitve.  
Člen AIRTRN.8: Zavrnitev, preklic, začasna razvel javitev ali omejitev operativnega dovoljenja  
1. Unija lahko ukrepa proti letalskemu prevozniku Združenega kraljestva v skladu z odstavki 3, 4 
in 5 tega člena v katerem koli od naslednjih primerov:  
(a) v primeru dovoljenj, podeljenih v skladu s točko (a) čl ena AIRTRN. 6(1) [Operativna in tehnična 
dovoljenja], če kateri koli pogoj iz navedene točke ni izpolnjen;  
(b) v primeru dovoljenj, podeljenih v skladu s členom AIRTRN. 6(2) [Operativna in tehnična 
dovoljenja], če kateri koli pogoj iz navedene točke ni izp olnjen;  
(c) če letalski prevoznik ne ravna v skladu z zakoni in drugimi predpisi iz člena AIRTRN.10 
[Skladnost z zakoni in drugimi predpisi] ali  
(d) če so taki ukrepi potrebni za preprečevanje bolezni, zaščito pred njimi ali obvladovanje 
njihovega širjenja  ali za varovanje javnega zdravja na drug način.  
 
236 
 2. Združeno kraljestvo lahko ukrepa proti letalskemu prevozniku Unije v skladu z odstavki 3, 4 
in 5 tega člena v katerem koli od naslednjih primerov:  
(a) če ni izpolnjen kateri koli od pogojev iz odstavka  1(b) člena  AIRTRN.6 [Operativna in tehnična 
dovoljenja];  
(b) če letalski prevoznik ne ravna v skladu z zakoni in drugimi predpisi iz člena AIRTRN.10 
[Skladnost z zakoni in drugimi predpisi] tega naslova ali  
(c) če so taki ukrepi potrebni za preprečevanje bol ezni, zaščito pred njimi ali obvladovanje 
njihovega širjenja ali za varovanje javnega zdravja na drug način.  
3. Kadar ima pogodbenica utemeljene razloge za domnevo, da je letalski prevoznik druge 
pogodbenice v katerem koli od položajev iz odstavka  1 oziroma 2 in da je treba sprejeti ukrepe v 
zvezi s tem, drugo pogodbenico čim prej pisno uradno obvesti o razlogih za nameravano zavrnitev, 
začasno razveljavitev ali omejitev operativnega ali tehničnega dovoljenja in zahteva posvetovanja.  
4. Taka posvetova nja se začnejo čim prej, najpozneje pa v 30  dneh od prejema zahteve za 
posvetovanja. Če se zadovoljiv sporazum ne doseže v 30  dneh ali dogovorjenem roku od datuma 
začetka takih posvetovanj ali se ne sprejmejo dogovorjeni popravni ukrepi, je to razlog, da l ahko 
pogodbenica, ki je zahtevala posvetovanja, sprejme ukrepe za zavrnitev, preklic, začasno 
razveljavitev ali omejitev operativnega dovoljenja ali tehničnih dovoljenj ali za uvedbo pogojev za 
taka dovoljenja zadevnega letalskega prevoznika oziroma prevoz nikov, da se zagotovi skladnost z 
določbami členov  AIRTRN.6 [Operativna in tehnična dovoljenja] in AIRTRN.10 [Skladnost z zakoni in 
drugimi predpisi] . Kadar so bili sprejeti ukrepi za zavrnitev, preklic, začasno razveljavitev ali omejitev 
operativnega ali tehničnega dovoljenja letalskega prevoznika, lahko pogodbenica uporabi arbitražo v 
skladu s členom  INST.14 [Arbitražni postopek], ne da bi pred tem uporabila postopek posvetovanja v 
skladu s členom  INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno razsodišče zadevo obrav nava kot nujni primer za 
namene člena INST.19 [Nujni postopki]. Na zahtevo pogodbenice lahko razsodišče do sprejetja 
končne odločitve odredi sprejetje začasnih ukrepov, vključno s spremembo ali odlogom izvršitve 
ukrepov, ki jih katera koli pogodbenica spre jme v skladu s tem členom.  
5. Ne glede na odstavka  3 in 4 lahko pogodbenica v primerih iz odstavkov  1(c), 1(d), 2(b) in 2(c) 
sprejme takojšnje ali nujne ukrepe, če je to nujno potrebno ali da prepreči nadaljnjo neskladnost.  
Nadaljnja neskladnost pomeni, d a so vprašanje neskladnosti že obravnavali pristojni organi 
pogodbenic.  
6. Ta člen ne posega v določbe naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno 
konkurenco ter trajnostni razvoj] prvega razdelka, člena AIRTRN 11(4) [Nediskriminacija], člena  
AIRTRN 18(4), (6) in (8) [Varnost v letalstvu] in člena AIRTRN 19(12) [Varovanje v letalstvu] ter v 
postopek reševanja sporov iz naslova I [Reševanje sporov] šestega dela ali v ukrepe, ki iz tega 
izhajajo.  
Člen AIRTRN.9: Lastništvo letalskih prevoznikov i n nadzor nad njimi  
Pogodbenici priznavata morebitne koristi nadaljnje liberalizacije lastništva svojih letalskih 
prevoznikov in nadzora nad njimi. Pogodbenici soglašata, da bosta v okviru specializiranega odbora 
za zračni prevoz preučili možnosti za vzajem no liberalizacijo lastništva svojih letalskih prevoznikov in 
nadzora nad njimi v 12 mesecih od začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa v 12 mesecih od 
prejema s tem povezane zahteve ene od pogodbenic. Na podlagi te preučitve se lahko pogodbenici 
odloči ta, da spremenita ta naslov.  
 
237 
 Člen AIRTRN.10: Skladnost z zakoni in drugimi predpisi  
1. Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se uporabljajo za prihod zrakoplovov, ki 
opravljajo storitve mednarodnega zračnega prevoza, na njeno ozemlje, opravljanje de javnosti na 
njem in odhod z njega, veljajo tudi za letalske prevoznike druge pogodbenice, ki vstopajo na ozemlje 
prve pogodbenice, se na njem nahajajo ali z njega odhajajo.  
 
2. Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se uporabljajo za prihod potnikov,  posadk, 
prtljage, tovora in/ali pošte na zrakoplovu na njeno ozemlje, opravljanje dejavnosti na njem in odhod 
z njega (vključno s predpisi v zvezi z vstopom, mejno kontrolo, imigracijo, potnimi listinami, carino in 
karanteno ali poštnimi predpisi za pošto ), veljajo tudi za potnike, posadke, prtljago, tovor in pošto 
letalskih prevoznikov druge pogodbenice in za kogar koli, ki deluje v njihovem imenu, ki vstopajo na 
ozemlje prve pogodbenice, se na njem nahajajo ali odhajajo z njega.  
 
3. Vsaka pogodbenica na  svojem ozemlju dovoli letalskim prevoznikom druge pogodbenice, da 
sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se prevažajo samo osebe s potovalnimi dokumenti, ki se 
zahtevajo za vstop na ozemlje druge pogodbenice ali tranzit čez njega.  
AIRTRN.11: Nediskriminacija  
 
1. Brez poseganja v naslov XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco in 
trajnostni razvoj] prvega razdelka pogodbenici v okviru svojih pristojnosti odpravita vse oblike 
diskriminacije, ki bi negativno vplivale na poštene in enake možno sti letalskih prevoznikov druge 
pogodbenice, da konkurirajo pri uveljavljanju pravic iz tega naslova.  
 
2. Pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica, ki predloži zahtevo) lahko ravna v skladu 
z odstavki 3 do 6, če meni, da diskriminacija, ki je prepov edana z odstavkom 1, negativno vpliva na 
poštene in enake možnosti njenih letalskih prevoznikov, da konkurirajo pri uveljavljanju pravic iz tega 
naslova.  
 
3. Pogodbenica, ki predloži zahtevo, drugi pogodbenici (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica, ki 
se odz ove na zahtevo) predloži pisno zahtevo za posvetovanja. Posvetovanja se začnejo v 30  dneh od 
prejema zahteve, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.  
 
4. Če pogodbenica, ki predloži zahtevo, in pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, ne dosežeta 
dogov ora o zadevi v 60 dneh od prejema zahteve za posvetovanja iz odstavka 3, lahko pogodbenica, 
ki predloži zahtevo, ukrepa proti vsem ali nekaterim letalskim prevoznikom, ki so imeli koristi od 
diskriminacije, ki je prepovedana z odstavkom 1, vključno z ukrep i za zavrnitev, preklic, začasni 
odvzem, določitev pogojev ali omejitev operativnih ali tehničnih dovoljenj zadevnih letalskih 
prevoznikov.  
 
5. Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 4, so ustrezni, sorazmerni ter po obsegu in trajanju 
omejeni na to, kar je  nujno potrebno za ublažitev škode letalskim prevoznikom pogodbenice, ki 
predloži zahtevo, in odpravo neupravičene prednosti, ki so jo pridobili letalski prevozniki, proti 
katerim so usmerjeni.  
 
6. Kadar se s posvetovanji zadeva ne reši ali kadar so bili s prejeti ukrepi v skladu z odstavkom 4, 
lahko pogodbenica uporabi arbitražo v skladu s členom  INST.14 [Arbitražni postopek], ne da bi pred 
tem uporabila postopek posvetovanja v skladu s členom  INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno 
razsodišče zadevo obravnava k ot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki]. Na zahtevo 
pogodbenice lahko razsodišče do sprejetja končne odločitve odredi sprejetje začasnih ukrepov, 
 
238 
 vključno s spremembo ali odlogom izvršitve ukrepov, ki jih katera koli pogodbenica sprejme v skladu 
s tem členom.  
7. Ne glede na odstavek 2 pogodbenici ne ravnata v skladu z odstavki 3 do 6 v zvezi z ravnanjem, ki 
spada v področje uporabe naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter 
trajnostni razvoj] iz prvega razdelka . 
Člen AIRTRN.12: Poslovanje  
1. Pogodbenici se strinjata, da bi ovire za poslovanje, na katere bi naleteli letalski prevozniki, 
zmanjšale koristi, ki bodo dosežene s tem naslovom. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri 
odpravljanju ovir za poslo vanje letalskih prevoznikov obeh pogodbenic, kadar bi take ovire lahko 
onemogočale poslovne dejavnosti, izkrivljale konkurenco ali ovirale enake možnosti za konkuriranje.  
2. Specializirani odbor za zračni prevoz spremlja napredek pri učinkovitem odpravljanju ovir za 
poslovanje letalskih prevoznikov.  
Člen AIRTRN.13: Komercialne dejavnosti  
1. Pogodbenici druga drugi podelita pravice iz odstavkov  2 do 7. Letalskim prevoznikom obeh 
pogodbenic ni treba obdržati lokalnega sponzorja za namene uveljavljan ja teh pravic.  
2. Kar zadeva predstavnike letalskih prevoznikov:  
(a) letalskim prevoznikom ene pogodbenice je brez omejitev ali diskriminacije dovoljena 
vzpostavitev pisarn in objektov, potrebnih za zagotavljanje storitev iz tega naslova, na ozemlju 
druge pogodbenice;  
(b) brez poseganja v predpise o varnosti in varovanju lahko za take pisarne in objekte, kadar se 
nahajajo na letališču, veljajo omejitve, povezane z razpoložljivostjo prostora;  
(c) pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi v zv ezi z vstopom, prebivanjem in 
zaposlovanjem letalskim prevoznikom druge pogodbenice dovoli, da na njeno ozemlje 
pripeljejo in tam obdržijo svoje upravno, prodajno, tehnično, operativno in drugo strokovno 
osebje, za katero upravičeno menijo, da je potrebno za opravljanje storitev zračnega prevoza v 
skladu s tem poglavjem. Kadar se za osebje iz tega odstavka, vključno z osebjem, ki opravlja 
nekatere začasne naloge, zahteva delovno dovoljenje, pogodbenici vloge za takšna dovoljenja 
obravnavata pospešeno, ob up oštevanju veljavnih zakonov in drugih predpisov.  
3. Kar zadeva zemeljsko oskrbo:  
(a) pogodbenica letalskim prevoznikom druge pogodbenice dovoli samooskrbo na njenem 
ozemlju brez drugih omejitev razen tistih, ki temeljijo na vidikih varnosti ali varovanja a li so 
kako drugače posledica fizičnih ali operativnih omejitev;  
(b) pogodbenica letalskim prevoznikom druge pogodbenice ne naloži izbire enega ali več 
ponudnikov storitev zemeljske oskrbe od tistih, ki so prisotni na trgu v skladu z zakoni in 
drugimi predp isi pogodbenice, v kateri se opravljajo storitve;  
(c) brez poseganja v točko (a) pogodbenica, kadar njeni zakoni in drugi predpisi na kakršen koli 
način omejujejo svobodno konkurenco med ponudniki storitev zemeljske oskrbe, zagotovi, da 
so letalskim prevoz nikom druge pogodbenice na voljo vse potrebne storitve zemeljske oskrbe 
 
239 
 in da se zagotavljajo pod pogoji, ki niso nič manj ugodni od tistih, pod katerimi se zagotavljajo 
kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku.  
4. Kar zadeva dodeljevanje slotov na leta liščih, vsaka pogodbenica zagotovi, da se njeni 
predpisi, smernice in postopki za dodeljevanje slotov na letališčih na njenem ozemlju izvajajo 
pregledno, učinkovito, nediskriminatorno in pravočasno.  
5. Kar zadeva lokalne stroške ter prenos sredstev in dobičkov:  
(a) brez poseganja v člen  AIRTRN.6 [Operativna in tehnična dovoljenja] se za vprašanja iz tega 
naslova uporabljajo določbe naslova  VIII [Pretok kapitala, plačila, nakazila in začasni zaščitni 
ukrepi];  
(b) pogodbenici druga drugi dodelita koristi iz točk  (c) do (e);  
(c) prodaja in nakup prevoznih in povezanih storitev letalskih prevoznikov pogodbenic se lahko po 
presoji letalskega prevoznika izrazita v britanskih funtih, če potekata na ozemlju Združenega 
kraljestva, ali v valuti države članice, če potekata na ozemlju države članice;  
(d) letalski prevozniki vsake pogodbenice lahko lokalne stroške po lastni presoji poravnajo v 
lokalni valuti;  
(e) letalskim prevoznikom vsake pogodbenice se na zahtevo dovoli, da prihodke od prodaje 
storitev zračnega pre voza in sorodnih dejavnosti, neposredno povezanih z zračnim prevozom, 
ki so jih pridobili na ozemlju druge pogodbenice in presegajo lokalno izplačane vsote, kadar 
koli in na kakršen koli način prenesejo v državo po svoji izbiri. Hitra pretvorba in prenos s ta 
dovoljena brez povezanih omejitev ali obdavčitve po tržnem menjalnem tečaju, ki se uporablja 
za tekoče transakcije in prenos na datum, ko prevoznik predloži prvi zahtevek za prenos, pri 
čemer se ne zaračunajo pristojbine, razen tistih, ki jih banke obič ajno določijo za izvedbo take 
pretvorbe in prenosa.  
 
6. Kar zadeva intermodalni prevoz:  
(a) kar zadeva prevoz potnikov, za ponudnike površinskega prevoza ne veljajo zakoni in drugi 
predpisi pogodbenic, ki urejajo zračni prevoz, izključno zato, ker take pr evoze zagotavlja 
letalski prevoznik pod svojim imenom;  
(b) pod pogoji in kvalifikacijami, določenimi v naslovu VI [STORITVE IN NALOŽBE] in njegovih 
prilogah ter v tretjem naslovu [Cestni prevoz] tega naslova in njegovi prilogi, je letalskim 
prevoznikom vsa ke pogodbenice brez omejitev dovoljeno, da v zvezi z mednarodnim zračnim 
prevozom uporabljajo kateri koli površinski prevoz tovora do ali iz vseh krajev na ozemljih 
pogodbenic ali v tretjih državah, vključno s prevozom do ali z vseh letališč s carinskimi o bjekti 
ter vključno s, kadar je ustrezno, pravico prevoza tovora pod carinskim nadzorom po veljavnih 
zakonih in drugih predpisih. Tak tovor ima, če se prevaža po površini ali zraku, dostop do 
letaliških carinskih postopkov in objektov. Letalski prevozniki se lahko odločijo, da sami 
opravljajo svoj površinski prevoz ali ga zagotovijo v dogovoru, vključno z dogovori o letih pod 
skupno oznako, z drugimi površinskimi prevozniki, vključno s površinskim prevozom, ki ga 
opravljajo drugi letalski prevozniki in posr edni izvajalci storitev tovornega zračnega prevoza. 
Take intermodalne storitve tovornega prevoza se lahko zagotovijo kot celotni prevoz in po 
enotni ceni za kombinirani zračni in površinski prevoz, pod pogojem, da so pošiljatelji 
obveščeni glede vključenih  ponudnikov prevoza.  
 
240 
 7. Kar zadeva zakup:  
(a) Pogodbenici druga drugi podelita pravico, da njuni letalski prevozniki opravljajo storitve 
zračnega prevoza v skladu s členom  AIRTRN.3 [Prometne pravice] na vse naslednje načine:  
(i) z uporabo zrakoplova, zakupljenega brez posadke pri katerem koli zakupodajalcu;  
(ii) v primeru letalskih prevoznikov Združenega kraljestva: z uporabo zrakoplova, 
zakupljenega s posadko pri drugih letalskih prevoznikih pogodbenic;  
(iii) v primeru letalskih prevoznikov Unije: z u porabo zrakoplova, zakupljenega s posadko 
pri drugih letalskih prevoznikih Unije;  
(iv) z uporabo zrakoplova, zakupljenega s posadko pri letalskih prevoznikih, razen tistih iz 
točk (ii) in (iii), pod pogojem, da je zakup upravičen na podlagi izjemnih potreb , 
sezonskih potreb po zmogljivostih ali operativnih težav zakupnika in če zakup ni daljši, 
kot je nujno potrebno za izpolnitev takih potreb ali odpravo takih težav.  
(b) Pogodbenici lahko zahtevata, da dogovore o zakupu odobrijo njuni pristojni organi, da s e 
preveri skladnost s pogoji iz tega odstavka in veljavnimi zahtevami glede varnosti in varovanja.  
(c) Vendar si pogodbenica, če zahteva tako odobritev, prizadeva pospešiti postopke odobritve in 
čim bolj zmanjšati upravno obremenitev zadevnih letalskih pre voznikov.  
(d) Določbe tega odstavka ne posegajo v zakone in druge predpise pogodbenice v zvezi z zakupom 
zrakoplovov s strani letalskih prevoznikov te pogodbenice.  
Člen AIRTRN.14: Davčne določbe  
1. Zrakoplovi, ki jih za storitve mednarodnega zračnega prev oza uporabljajo letalski prevozniki 
ene pogodbenice, njihova običajna oprema, gorivo, maziva, potrošne tehnične zaloge, oprema na 
zemlji, nadomestni deli (vključno z motorji), zaloge na zrakoplovu (ki med drugim vključujejo hrano, 
pijačo, alkohol, tobak in  druge izdelke, namenjene za prodajo potnikom ali njihovo uporabo v 
omejenih količinah med letom) ter drugi predmeti, ki so namenjeni upravljanju ali servisiranju 
zrakoplovov v mednarodnem zračnem prevozu ali se uporabljajo izključno za to, so ob prihodu n a 
ozemlje druge pogodbenice na podlagi vzajemnosti in pod pogojem, da taka oprema in zaloge 
ostanejo na zrakoplovu, oproščeni vseh uvoznih omejitev, davkov na premoženje in dajatev na 
kapital, carin, trošarin, inšpekcijskih pristojbin, davka na dodano vred nost (DDV) ali drugih podobnih 
posrednih davkov ter podobnih taks in pristojbin, ki jih določajo nacionalni ali lokalni organi ali Unija.  
2. Na podlagi vzajemnosti je davkov, dajatev, taks in pristojbin iz odstavka  1 oproščeno tudi 
naslednje blago:  
(a) zaloge na zrakoplovu, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in natovorjene 
v razumnih količinah ter namenjene za uporabo na odhodnem zrakoplovu letalskega 
prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja za storitve mednarodnega zračnega prevoza,  
tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez navedeno ozemlje;  
 
(b) oprema na zemlji in nadomestni deli (vključno z motorji), ki so vneseni na ozemlje ene 
pogodbenice za servisiranje, vzdrževanje ali popravilo zrakoplova letalskega prevoznika druge 
pogodbenice, ki se uporablja za storitve mednarodnega zračnega prevoza;  
 
 
241 
 (c) maziva in potrošne tehnične zaloge, ki niso gorivo, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali 
tam dobavljene in namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge 
pogodben ice, ki se uporablja za storitve mednarodnega zračnega prevoza, tudi če se te zaloge 
uporabljajo na delu poti čez navedeno ozemlje, ter  
 
(d) tiskovine, kot določa carinska zakonodaja vsake pogodbenice, vnesene na ozemlje ene 
pogodbenice ali tam dobavljene in natovorjene ter namenjene za uporabo na odhodnem 
zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja za storitve 
mednarodnega zračnega prevoza, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez navedeno 
ozemlje.  
3. Običajna oprema za up orabo v zraku ter material, zaloge in rezervni deli iz odstavka  1, ki so 
običajno na krovu zrakoplova letalskega prevoznika ene od pogodbenic, se lahko raztovorijo na 
ozemlju druge pogodbenice le, če to odobrijo carinski organi te pogodbenice, in zahteva s e lahko, da 
se zanje določi nadzor ali kontrola zadevnih organov, dokler se ponovno ne izvozijo ali drugače 
odstranijo v skladu z veljavnimi predpisi.  
4. Oprostitev plačila carin, nacionalnih trošarin in podobnih nacionalnih taks iz tega člena je na 
voljo tudi v primerih, ko letalski prevoznik ali letalski prevozniki ene pogodbenice sklenejo dogovor z 
drugim letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki o najemu ali prenosu blaga iz odstavkov 1 in 2 
na ozemlju druge pogodbenice, če drugi letalski prevozni k ali letalski prevozniki podobno uživajo 
tako oprostitev s strani druge pogodbenice.  
5. Nobena določba tega poglavja pogodbenicama ne preprečuje, da bi zaračunali davke, 
dajatve, takse in pristojbine za prodajo izdelkov potnikom, ki niso namenjeni za por abo na 
zrakoplovu, na delu zračnega prevoza med dvema krajema na njunem ozemlju, kjer sta dovoljena 
vkrcanje in izkrcanje.  
6. Prtljaga in tovor v neposrednem tranzitu prek ozemlja pogodbenice sta oproščena davkov, 
carin, taks in drugih podobnih pristojbin.  
7. Za opremo in zaloge iz odstavka  2 se lahko zahteva, da so pod nadzorom ali kontrolo 
pristojnih organov.  
8. Ta naslov ne vpliva na določbe zadevnih konvencij, ki veljajo med Združenim kraljestvom in 
državami članicami ter so namenjene izogibanju dvojni obdavčitvi dohodkov in kapitala.  
9. Oprostitev plačila carin, nacionalnih trošarin in podobnih nacionalnih taks ne velja za 
pristojbine, ki temeljijo na stroških storitev, opravljenih za letalskega prevoznika oziroma prevoznike 
ene pogodbenice na ozemlju d ruge pogodbenice.  
Člen AIRTRN.15: Pristojbine za uporabnike  
1. Pristojbine za uporabnike, ki jih lahko ena pogodbenica zaračuna letalskim prevoznikom 
druge pogodbenice za uporabo navigacijskih služb zračnega prometa in služb za kontrolo zračnega 
prometa, so vezane na stroške in nediskriminatorne. V vsakem primeru se take morebitne 
pristojbine za uporabnike letalskim prevoznikom druge pogodbenice ne smejo naložiti pod pogoji, ki 
so manj ugodni od najugodnejših pogojev, odobrenih kateremu koli drugemu letals kemu prevozniku 
v podobnih okoliščinah v času, ko se pristojbine zaračunajo.  
2. Brez poseganja v člen AIRTRN.13(5) [Komercialne dejavnosti] vsaka pogodbenica zagotovi, 
da so pristojbine za uporabnike, razen tistih iz odstavka 1, ki se lahko naložijo letals kim prevoznikom 
 
242 
 druge pogodbenice, poštene, razumne, nediskriminatorne in pravično porazdeljene med kategorije 
uporabnikov. Pristojbine za uporabnike, ki se zaračunajo letalskim prevoznikom druge pogodbenice, 
lahko odražajo, vendar ne presegajo celotnih st roškov zagotavljanja ustreznih letaliških in letaliških 
okoljskih objektov in storitev ter objektov in storitev varovanja v letalstvu na letališču ali v sistemu 
letališč. Take pristojbine lahko vključujejo primerno donosnost po amortizaciji. Objekti in sto ritve, za 
katere se zaračunajo pristojbine za uporabnike, se zagotavljajo učinkovito in ekonomično. V vsakem 
primeru se take morebitne pristojbine za uporabnike letalskim prevoznikom druge pogodbenice ne 
smejo naložiti pod pogoji, ki so manj ugodni od naju godnejših pogojev, odobrenih kateremu koli 
drugemu letalskemu prevozniku v podobnih okoliščinah v času, ko se pristojbine zaračunajo.  
3. Za zagotovitev pravilne uporabe načel iz odstavkov  1 in 2 vsaka pogodbenica zagotovi, da se 
organi ali telesa, pristojn i za pristojbine na njenem ozemlju, in letalski prevozniki, ki uporabljajo 
zadevne storitve in objekte, posvetujejo in da si po potrebi izmenjajo ustrezne informacije. Vsaka 
pogodbenica zagotovi, da organi ali telesa, pristojni za pristojbine, uporabnike v  razumnem roku 
obvestijo o vseh predlaganih spremembah pristojbin za uporabnike, da lahko uporabniki izrazijo 
svoje mnenje pred morebitnimi spremembami.  
Člen AIRTRN.16: Tarife  
1. Pogodbenici svojim letalskim prevoznikom dovolita prosto določanje tarif na p odlagi poštene 
konkurence v skladu s tem naslovom.  
2. Pogodbenici ne zahtevata odobritve tarif letalskih prevoznikov druge pogodbenice.  
Člen AIRTRN.17: Statistični podatki  
1. Pogodbenici sodelujeta v okviru specializiranega odbora za zračni prevoz, da se o mogoči 
izmenjava statističnih podatkov o zračnem prevozu na podlagi tega naslova.  
2. Na zahtevo vsaka pogodbenica na nediskriminatorni podlagi in kot se lahko razumno 
zahteva, drugi pogodbenici predloži razpoložljive statistične podatke, ki niso zaupni in poslovno 
občutljivi ter so povezani z zračnim prevozom v skladu s tem naslovom, kot zahtevajo ustrezni zakoni 
in drugi predpisi pogodbenic.  
Člen AIRTRN.18: Varnost v letalstvu  
1. Pogodbenici potrjujeta pomen tesnega sodelovanja na področju varnosti v letal stvu.  
2. Spričevala o plovnosti, spričevala o usposobljenosti in licence, ki jih je izdala ali potrdila ena 
pogodbenica in ki so še veljavni, druga pogodbenica in njeni pristojni organi priznajo kot veljavne za 
namene opravljanja storitev zračnega prevoza  na podlagi tega naslova, če so bili taka spričevala ali 
licence izdani ali potrjeni najmanj na podlagi ustreznih mednarodnih standardov, določenih s 
Konvencijo, in v skladu z njimi.  
3. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva posvetovanja o varnostnih standardih, ki jih 
ohranja in uporablja druga pogodbenica na področjih,  povezanih z letalskimi objekti, letalsko 
posadko, zrakoplovi in upravljanjem zrakoplovov. Taka posvetovanja se opravijo v 30  dneh od 
prejetja zahteve.  
4. Če po takih posvetovanjih ena pogodbenica ugotovi, da druga pogodbenica dejansko ne 
ohranja in uporablja varnostnih standardov na področjih iz odstavka  2, ki so najmanj enaki 
minimalnim standardom, takrat določenih v skladu s Konvencijo, prva pogodbenica drugo 
 
243 
 pogodbenico obvesti o teh  ugotovitvah in o ukrepih, ki se štejejo za potrebne za uskladitev z 
navedenimi minimalnimi standardi, druga pogodbenica pa sprejme ustrezne popravne ukrepe. Če 
druga pogodbenica ne sprejme ustreznih ukrepov v 15  dneh ali takem drugem dogovorjenem 
obdobju,  lahko pogodbenica, ki je zahtevala posvetovanja, zavrne, prekliče, začasno razveljavi, 
pogojuje ali omeji operativna ali tehnična dovoljenja ali drugače zavrne, prekliče, začasno prekine, 
pogojuje ali omeji dejavnosti letalskih prevoznikov druge pogodbeni ce, ki so pod presojo varnosti.  
5. Vsak zrakoplov, ki ga upravlja letalski prevoznik oziroma prevozniki ene pogodbenice ali ki se 
upravlja v njihovem imenu na podlagi zakupne pogodbe, je lahko, medtem ko je na ozemlju druge 
pogodbenice, predmet preverjanja  na ploščadi, če to ne povzroči nerazumnih zamud pri upravljanju 
zrakoplova.  
6. Če preverjanje na ploščadi ali vrsta preverjanj na ploščadi povzroči:  
(a) (a) resne pomisleke v zvezi s tem, da zrakoplov ali njegovo delovanje izpolnjuje takrat veljavne 
minim alne standarde, določene v skladu s Konvencijo, ali  
(b) (b) resne pomisleke v zvezi s tem, da se takrat veljavni varnostni standardi, določeni v skladu s 
Konvencijo, dejansko ohranjajo in uporabljajo,  
Če pogodbenica, ki je izvedla preverjanje ali preverj anja na ploščadi, ugotovi resne pomisleke iz točk 
(a) ali (b), o takih ugotovitvah uradno obvesti pristojne organe druge pogodbenice, ki so odgovorni 
za presojo varnosti letalskega prevoznika, ki upravlja zrakoplov, in jim sporoči ukrepe, ki se štejejo za 
potrebne za uskladitev s temi minimalnimi standardi. Če druga pogodbenica ne sprejme ustreznih 
popravnih ukrepov v 15  dneh ali dogovorjenem obdobju, lahko prva pogodbenica zavrne, prekliče, 
začasno razveljavi, pogojuje ali omeji operativna ali tehnična dov oljenja ali drugače zavrne, prekliče, 
začasno prekine, pogojuje ali omeji dejavnosti letalskega prevoznika, ki upravlja zrakoplov.  
7. Če se zavrne dostop za namen izvedbe preverjanja zrakoplova na ploščadi, ki ga upravlja 
letalski prevoznik ali prevozniki ene pogodbenice v skladu z odstavkom  5, lahko druga pogodbenica 
sklepa, da obstajajo resni pomisleki, kot so navedeni v odstavku  6, in ukrepa v skladu z odstavkom 6.  
8. Vsaka pogodbenica si pridržuje pravico, da nemudoma prekliče, začasno razveljavi ali om eji 
operativna ali tehnična dovoljenja ali drugače začasno prekine ali omeji dejavnosti letalskega 
prevoznika oziroma prevoznikov druge pogodbenice, če na podlagi preverjanja na ploščadi, vrste 
preverjanj na ploščadi, zavrnitve dostopa za namen izvedbe pre verjanja na ploščadi, posvetovanj ali 
kako drugače sklene, da je takojšnje ukrepanje nujno za varnost delovanja letalskega prevoznika. 
Pogodbenica, ki sprejme take ukrepe, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico in navede 
razloge za ukrepanje.  
9.  Vsak uk rep, ki ga sprejme ena od pogodbenic v skladu z odstavkom  4, 6 ali 8, se odpravi, ko 
ni več razloga zanj.  
10. Kadar je ena od pogodbenic sprejela ukrepe v skladu z odstavkom  4, 6 ali 8, lahko 
pogodbenica v primeru spora uporabi arbitražo v skladu s členom  INST.14 [Arbitražni postopek], ne 
da bi pred tem uporabila postopek posvetovanja v skladu s členom  INST.13 [Posvetovanja]. 
Arbitražno razsodišče zadevo obravnava kot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki]. 
Na zahtevo pogodbenice pritožnice l ahko razsodišče do sprejetja končne odločitve odredi sprejetje 
začasnih ukrepov, vključno s spremembo ali odlogom izvršitve ukrepov, ki jih katera koli 
pogodbenica sprejme v skladu s tem členom.  
 
244 
 Člen AIRTRN.19: Varovanje v letalstvu  
1. Pogodbenici na zahte vo druga drugi zagotovita vso potrebno pomoč, da bi obravnavali 
kakršno koli grožnjo za varovanje v civilnem letalstvu, vključno s preprečevanjem nezakonite 
ugrabitve civilnih zrakoplovov in drugih nezakonitih dejanj zoper varnost takih zrakoplovov, njihov ih 
potnikov in posadke, letališč in letalskih navigacijskih objektov in storitev, ter vsako drugo grožnjo za 
varovanje v civilnem letalstvu.  
2. Pogodbenici v medsebojnih odnosih ravnata v skladu s standardi varovanja v letalstvu, ki jih 
je določila ICAO. P ogodbenici od operatorjev zrakoplovov iz njunih registrov  in upravljavcev letališč 
na njunem ozemlju zahtevata, da ravnajo vsaj v skladu s takimi standardi varovanja v letalstvu. Vsaka 
pogodbenica na zahtevo drugo pogodbenico obvesti o kakršnih koli razlik ah med njenimi zakoni, 
drugimi predpisi in praksami ter standardi varovanja v letalstvu iz tega odstavka. Vsaka pogodbenica 
lahko kadar koli zahteva, da se nemudoma opravijo posvetovanja z drugo pogodbenico za razpravo o 
teh razlikah.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se na njenem ozemlju učinkovito izvajajo ukrepi za 
varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, ki med drugim vključujejo 
varnostne preglede potnikov in njihove ročne prtljage, varnostne preglede oddane prtljage, 
varnost ne preglede in kontrole drugih oseb, ki niso potniki, vključno s posadko, ter predmetov, ki jih 
prevažajo, varnostne preglede in kontrole tovora, pošte, zalog za oskrbo med letom in oskrbo na 
letališču ter kontrole dostopa do nadzorovanega dela letališča i n varnostnih območij omejenega 
gibanja. Vsaka pogodbenica se strinja, da je treba spoštovati predpise o varovanju, ki jih zahteva 
druga pogodbenica za prihod zrakoplova na njeno ozemlje, opravljanje dejavnosti na njem in odhod 
z njega.  
4. Pogodbenici si prizadevata za kar največje sodelovanje pri vprašanjih v zvezi z varovanjem v 
letalstvu, izmenjavo informacij o grožnjah, ranljivosti in tveganju – ob upoštevanju vzajemnega 
dogovora o primernih ureditvah za varen prenos, uporabo, shranjevanje in uničenje tajnih podatkov 
–, izmenjavo najboljših praks ter standardov učinkovitosti in odkrivanja za opremo za varovanje kot 
tudi razpravo o njih, najboljših praksah in rezultatih pri spremljanju skladnosti ter na katerem koli 
drugem področju, ki ga določita. Pogod benici si zlasti prizadevata za razvoj in vzdrževanje dogovorov 
o sodelovanju med tehničnimi strokovnjaki v zvezi z razvojem in priznavanjem standardov s področja 
varovanja v letalstvu, da bi olajšali tako sodelovanje, zmanjšali podvajanje upravnih postopk ov ter 
spodbujali zgodnje obveščanje in predhodno razpravo o novih pobudah in zahtevah s področja 
varovanja.   
5. Vsaka pogodbenica na zahtevo drugi pogodbenici da na voljo rezultate revizij, ki jih opravi 
ICAO, in popravne ukrepe, ki jih je sprejela revidi rana država, ob upoštevanju vzajemnega dogovora 
o primernih ureditvah za varen prenos, uporabo, shranjevanje in uničenje takih informacij.  
6. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri varnostnih pregledih, ki jih izvajata na 
ozemlju ene od pogodben ic, in sicer z vzpostavitvijo mehanizmov, vključno z upravnimi dogovori, za 
vzajemno izmenjavo informacij o rezultatih takih varnostnih pregledih. Pogodbenici se strinjata, da 
bosta pozitivno obravnavali zahteve za sodelovanje kot opazovalki pri varnostnih  pregledih, ki jih 
izvaja druga pogodbenica.  
7. Pogodbenica lahko ob upoštevanju odstavka  9 ter ob polnem upoštevanju in vzajemnem 
spoštovanju suverenosti druge pogodbenice sprejme varnostne ukrepe za vstop na svoje ozemlje. Če 
je to mogoče, ta pogodbenica  upošteva ukrepe varovanja, ki jih že uporablja druga pogodbenica, in 
vsa morebitna mnenja druge pogodbenice. Vsaka pogodbenica priznava, da nobena določba tega 
 
245 
 člena ne omejuje pravice druge pogodbenice, da zavrne vstop na svoje ozemlje za kateri koli let , ki 
po njenem mnenju pomeni grožnjo za varovanje.  
8. Pogodbenica lahko sprejme nujne ukrepe za odziv na posebno grožnjo za varovanje. Taki 
ukrepi se nemudoma uradno sporočijo drugi pogodbenici.  Brez poseganja v potrebo po takojšnjem 
ukrepanju za zaščito varovanja v letalstvu vsaka pogodbenica pri obravnavanju ukrepov varovanja 
ovrednoti morebitne škodljive učinke za mednarodni zračni prevoz in, razen če jo omejuje zakon, te 
učinke upošteva pri določanju, kateri ukrepi so potrebni in primerni za obravnavan je pomislekov v 
zvezi z varnostjo.  
9. Pogodbenica ne sme zahtevati, da se na ozemlju druge pogodbenice izvajajo ukrepi 
varovanja v zvezi z zračnimi prevozi, namenjenimi na njeno ozemlje. Kadar pogodbenica meni, da 
posebna grožnja zahteva nujno izvajanje za časnih ukrepov poleg ukrepov, ki se že izvajajo na ozemlju 
druge pogodbenice, drugo pogodbenico podrobneje obvesti o tej grožnji in predlaganih ukrepih v 
obsegu, skladnem s potrebo po zaščiti informacij o varnosti. Druga pogodbenica tak predlog 
pozitivno o bravnava in se lahko odloči za izvajanje dodatnih ukrepov, ki se ji zdijo potrebni.  Taki 
ukrepi so sorazmerni in časovno omejeni.  
10. Ob nezakoniti ugrabitvi ali grožnji nezakonite ugrabitve civilnega zrakoplova ali drugih 
nezakonitih dejanjih proti varno sti zrakoplova, potnikov in posadke, letališč ali letalskih navigacijskih 
objektov in storitev pogodbenici pomagata druga drugi tako, da poskrbita za komuniciranje in druge 
ustrezne ukrepe, da bi se tak dogodek ali grožnja čim hitreje in varno končala.  
11. Vsaka pogodbenica sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo izvedljivi za zagotovitev, da se 
zrakoplov, ki je nezakonito ugrabljen ali izpostavljen drugim dejanjem nezakonitega vmešavanja in je 
na tleh njenega ozemlja, tam zadrži, razen če je njegov odhod nujen zaradi prevladujoče dolžnosti 
varovanja človeških življenj. Kadar je to mogoče, se taki ukrepi sprejmejo na podlagi posvetovanj 
med pogodbenicama.  
12. Kadar ima ena pogodbenica utemeljeni razlog za sum, da druga pogodbenica ne izpolnjuje 
tega člena, lahko  zahteva takojšnja posvetovanja z drugo pogodbenico. Taka posvetovanja se 
začnejo v 30  dneh od prejetja take zahteve. Če se zadovoljiv sporazum ne doseže v 15  dneh ali 
dogovorjenem roku od datuma take zahteve, je to razlog, da lahko pogodbenica, ki je zaht evala 
posvetovanja, sprejme ukrepe za zavrnitev, preklic, začasno razveljavitev, pogojevanje ali omejitev 
operativnega dovoljenja in tehničnih dovoljenj letalskega prevoznika oziroma prevoznikov druge 
pogodbenice, da se zagotovi skladnost s tem členom. Kad ar je to nujno potrebno ali da se prepreči 
nadaljnja neskladnost s tem členom, lahko pogodbenica sprejme začasne ukrepe pred iztekom 15 -
dnevnega roka iz tega odstavka.  
13. Vsi ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 8, se odpravijo, kadar zadevna pogodbenica  meni, 
da ukrep ni več potreben, ali kadar je ukrep nadomeščen z drugimi ukrepi za ublažitev grožnje.  Vsi 
ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 12, se odpravijo, ko druga pogodbenica ravna v skladu s tem 
členom.  Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 8 al i 12, se lahko odpravijo z medsebojnim 
dogovorom pogodbenic.  
14. Kadar so bili sprejeti ukrepi v skladu z odstavki 7, 8, 9 ali 12, lahko pogodbenica uporabi 
določbe o reševanju sporov iz naslova I [Reševanje sporov] šestega dela. Arbitražno razsodišče 
zade vo obravnava kot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki].  
 
246 
 Člen AIRTRN.20: Upravljanje zračnega prometa  
1. Pogodbenici in njuni zadevni pristojni organi ter izvajalci navigacijskih služb zračnega 
prometa medsebojno sodelujejo tako, da se okrep i varno in učinkovito delovanje zračnega prometa 
v evropski regiji. Pogodbenici si prizadevata za interoperabilnost med njunimi izvajalci.  
2. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri vprašanjih v zvezi z delovanjem navigacijskih 
služb zračnega pro meta in funkcij omrežja ter zaračunavanjem pristojbin zanje, da bi optimizirali 
splošno učinkovitost letov, znižali stroške, čim bolj zmanjšali vpliv na okolje ter izboljšali varnost in 
zmogljivost pretoka zračnega prometa med obstoječimi sistemi pogodbeni c za upravljanje zračnega 
prometa.  
3. Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali sodelovanje med njunimi izvajalci navigacijskih 
služb zračnega prometa pri izmenjavi podatkov o letih in usklajevanju prometnih tokov za 
optimizacijo učinkovitosti letov, da bi se dosegle večja predvidljivost, točnost in kontinuiteta storitev 
zračnega prevoza.  
4. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri svojih programih posodobitve upravljanja 
zračnega prometa, vključno z dejavnostmi raziskav, razvoja in uvajanja, ter spodbujali medsebojno 
udeležbo pri dejavnostih potrjevanja in predstavitvenih dejavnostih, da bi se zagotovila globalna 
interoperabilnost.  
Člen AIRTRN.21: Odgovornost letalskih prevoznikov  
Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje obveznosti, ki izhajajo iz  Konvencije o poenotenju nekaterih 
pravil za mednarodni letalski prevoz, sklenjene 28. maja 1999 v Montrealu (Montrealska konvencija).  
Člen AIRTRN.22: Varstvo potrošnikov  
1. Pogodbenici si delita cilj doseganja visoke ravni varstva potrošnikov in v ta name n med seboj 
sodelujeta.  
2. Pogodbenici zagotovita, da se sprejmejo učinkoviti in nediskriminatorni ukrepi za zaščito 
interesov potrošnikov v zračnem prevozu. Ti ukrepi vključujejo ustrezen dostop do informacij, 
pomoč, tudi za invalide in osebe z omejeno mo bilnostjo, povračilo stroškov in po potrebi odškodnino 
v primeru zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali zamud ter učinkovite postopke za obravnavo pritožb.  
3. Pogodbenici se med seboj posvetujeta o vseh zadevah , povezanih z varstvom potrošnikov, 
vključno z nač rtovanimi ukrepi v zvezi s tem.  
Člen AIRTRN.23: Razmerje do drugih sporazumov  
1. Ta sporazum nadomešča prejšnje sporazume in dogovore med Združenim kraljestvom in 
državami članicami, ki se nanašajo na predmet urejanja tega naslova, kolikor jih ni nadomesti lo 
pravo Unije.  
2. Združeno kraljestvo in katera koli država članica druga drugi ne smeta podeliti nobenih 
pravic v zvezi z zračnim prevozom na njuno ozemlje, znotraj njega ali z njega razen tistih, ki so 
izrecno določene v tem naslovu, razen kot je določe no v členu AIRTRN.3(4) in (9) [Prometne pravice].  
3. Če pogodbenici postaneta podpisnici večstranskega sporazuma ali potrdita sklep, ki ga 
sprejme ICAO ali druga mednarodna organizacija in ki obravnava vprašanja, zajeta s tem naslovom, 
 
247 
 se pravočasno posvet ujeta v okviru specializiranega odbora za zračni prevoz, da bi ugotovili, ali je 
treba ta naslov zaradi takega razvoja dogodkov spremeniti.  
4. Nobena določba tega naslova ne vpliva na veljavnost in uporabo obstoječih in prihodnjih 
sporazumov med državami č lanicami in Združenim kraljestvom v zvezi z ozemlji pod njihovo 
suverenostjo, ki niso zajeta v člen FINPROV.1 [Ozemeljsko področje uporabe].  
5. Nobena določba tega naslova ne vpliva na pravice, ki so Združenemu kraljestvu in državam 
članicam na voljo na p odlagi Večstranskega sporazuma o trgovinskih pravicah nenačrtovanih zračnih 
prevozov v Evropi, podpisanega 30. aprila 1956 v Parizu, če te pravice presegajo pravice, določene v 
tem naslovu.  
Člen AIRTRN.24:   Začasna prekinitev in odpoved  
1. Ta naslov se lahko v celoti ali delno začasno prekine izvajati v skladu s členom INST.24 
[Začasna pravna sredstva] ne prej kot na prvi dan prometne sezone Mednarodnega združenja 
letalskih prevoznikov (IATA), ki sledi sezoni, v kateri je bila začasna prekinitev uradno s poročena.  
2. Po odpovedi tega sporazuma v skladu s členom FINPROV.8 [Odpoved] ali ob odpovedi tega 
naslova v skladu s členom AIRTRN.25 [Odpoved tega naslova] ali členom OTH.10 [Odpoved drugega 
dela] ali členom FISH.17 [Odpoved] se določbe, ki urejajo zadev e, ki spadajo na področje uporabe 
tega naslova, še naprej uporabljajo po datumu prenehanja iz člena FINPROV.8 [Odpoved] ali člena 
AIRTRN.25 [Odpoved tega naslova] ali člena OTH.10 [Odpoved drugega dela] ali člena FISH.17 
[Odpoved], in sicer do konca promet ne sezone IATA, ki je v teku na navedeni datum.  
3. Pogodbenica, ki v celoti ali delno začasno prekine izvajanje tega naslova ali odpove ta 
sporazum ali ta naslov, o tem obvesti ICAO.  
Člen AIRTRN.25: Odpoved tega naslova  
Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odp oved], člen OTH.10 [Odpoved drugega dela] in člena FISH.17 
[Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove ta naslov s pisnim uradnim obvestilom po 
diplomatski poti. V tem primeru ta naslov preneha veljati prvi dan devetega meseca po datumu 
uradnega ob vestila.  
Člen AIRTRN.26: Registracija sporazuma  
Ta sporazum in vse njegove spremembe se, če je to ustrezno, registrirajo pri ICAO v skladu s 
členom  83 Konvencije.  
  
 
248 
 NASLOV II: VARNOST V  LETALSTVU  
Člen AVSAF.1: Cilji  
Cilji tega naslova so:  
(a) omogočiti vzajemn o priznavanje, kot je opredeljeno v prilogah k temu naslovu, ugotovitev 
glede skladnosti in certifikatov, ki jih izdajo pristojni organi ali odobrene organizacije 
posamezne pogodbenice;  
(b) spodbuditi sodelovanje za doseganje visoke ravni varnosti v civilnem l etalstvu in okoljske 
ustreznosti;  
(c) odpreti pot večnacionalni razsežnosti industrije civilnega letalstva;  
(d) olajšati in spodbuditi prosti pretok izdelkov in storitev civilnega letalstva.  
Člen AVSAF.2: Opredelitev pojmov  
V tem naslovu se uporabljajo naslednje o predelitve pojmov:  
(a) „odobrena organizacija“ pomeni vsako pravno osebo, ki jo je pristojni organ posamezne 
pogodbenice certificiral za izvajanje privilegijev, povezanih s področjem uporabe tega naslova;  
(b) „certifikat“ pomeni vsako odobritev, licenco ali drug dokument, ki se izda kot oblika priznanja 
skladnosti, da izdelek, organizacija ali pravna ali fizična oseba civilnega letalstva izpolnjuje 
veljavne zahteve iz zakonov in drugih predpisov pogodbenice;  
(c) „izdelek civilnega letalstva“ pomeni kateri koli civilni  zrakoplov, letalski motor ali propeler 
zrakoplova ali podsklop, napravo, del ali sestavni del, vgrajen v zrakoplov ali namenjen 
vgradnji vanj;  
(d) „pristojni organ“ pomeni Unijo ali vladno agencijo ali vladni organ, odgovoren za varnost v 
civilnem letalstvu, ki ga pogodbenica za namene tega naslova imenuje za opravljanje 
naslednjih funkcij:  
(i) ocenjevanje  skladnosti  izdelkov,  organizacij,  objektov,  operacij  in storitev  civilnega  
letalstva,  ki so pod njegovim  nadzorom,  z veljavnimi  zahtevami  iz zakonov  in drugih  
predpisov  navedene  pogodbenice;  
(ii) spremljanje  njihove  stalne  skladnosti  s temi  zahtevami  in 
(iii) sprejetje  izvršilnih  ukrepov  za zagotovitev  njihove  skladnosti  s temi  zahtevami;  
(e) „ugotovitve glede skladnosti“ pomeni ugotavljanje skladnosti z veljavnimi zahtevami iz  
zakonov in drugih predpisov pogodbenice na podlagi ukrepov, kot so preskušanje, inšpekcijski 
pregledi, kvalifikacije, odobritve in spremljanje;  
(f) „spremljanje“ pomeni redni nadzor, ki ga pristojni organ pogodbenice izvaja za ugotavljanje 
stalne skladnosti z  veljavnimi zahtevami iz zakonov in drugih predpisov te pogodbenice,  
 
249 
 (g) „tehnični predstavnik“ pomeni, za Unijo, Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (v 
nadaljnjem besedilu: EASA) ali njeno naslednico, za Združeno kraljestvo pa Organ za civilno 
letalstvo (Civil Aviation Authority – CAA) ali njegovega naslednika; in  
(h) „Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila podpisana 
7. decembra 1944 v Čikagu, in vsebuje:  
(i) vsako  spremembo,  ki je začela  veljati  na podlagi  člena  94(a)  Konvencije  ter sta jo 
ratificirala  Združeno  kraljestvo  in zadevna  država  članica  ali države  članice,  kot je 
ustrezno  glede  na vprašanje,  ter 
(ii) vsako  prilogo  ali spremembo  priloge,  sprejeto  na podlagi  člena  90 Konvencije,  vedno  
kadar  se taka  priloga  ali spreme mba  uporablja  v Združenem  kraljestvu  in zadevni  
državi  članici  ali državah  članicah,  kot je ustrezno  glede  na vprašanje.  
Člen AVSAF.3: Področje uporabe in izvajanje  
1. Pogodbenici lahko sodelujeta na naslednjih področjih:  
(a) certifikati plovnosti in spremljan je izdelkov civilnega letalstva;  
(b) okoljski certifikati in preskusi izdelkov civilnega letalstva;  
(c) certifikati projekta in certifikati o proizvodnji ter spremljanje projektivnih in proizvodnih 
organizacij;  
(d) certifikati vzdrževalnih organizacij in spremljanje v zdrževalnih organizacij;  
(e) licenciranje in usposabljanje osebja;  
(f) ocenjevanje kvalifikacij, pridobljenih na simulatorju letenja;  
(g) upravljanje zrakoplovov;  
(h) upravljanje zračnega prometa in navigacijske službe zračnega prometa ter  
(i) druga področja, povezana z varn ostjo v letalstvu, ob upoštevanju prilog h Konvenciji.  
2. Področje uporabe tega naslova se določi s prilogami, ki zajemajo posamezna področja 
sodelovanja iz odstavka  1.  
3. Specializirani odbor za varnost v letalstvu lahko priloge iz odstavka  2 sprejme sam o, kadar 
vsaka od pogodbenic potrdi, da standardi, pravila, prakse, postopki in sistemi civilnega letalstva 
druge pogodbenice zagotavljajo dovolj enakovredno raven varnosti, ki omogoča priznavanje 
ugotovitev glede skladnosti in certifikatov, ki jih izdajo njeni pristojni organi ali organizacije, ki so jih 
odobrili navedeni pristojni organi.  
4. V posameznih prilogah iz odstavka  2 so opisani pogoji in metode za vzajemno priznavanje 
ugotovitev skladnosti in certifikatov ter po potrebi prehodne ureditve.  
5. Tehnični predstavniki lahko oblikujejo izvedbene postopke za posamezne priloge. Tehnične 
razlike med standardi, pravili, praksami, postopki in sistemi civilnega letalstva pogodbenic so 
obravnavane v prilogah iz odstavka  2 in izvedbenih postopkih.  
 
250 
 Člen AVSAF.4 : Splošne obveznosti  
1. Posamezna pogodbenica prizna ugotovitve skladnosti in certifikate, ki jih izdajo pristojni 
organi ali odobrene organizacije druge pogodbenice, v skladu s pogoji iz prilog iz člena  AVSAF.3(2) 
[Področje uporabe in izvajanje].  
2. Nobena določba v tem naslovu ne pomeni vzajemnega priznavanja standardov ali tehničnih 
predpisov pogodbenic.  
3. Pogodbenici zagotavljata, da njuni pristojni organi ostanejo zmožni izpolnjevati in 
izpolnjujejo svoje obveznosti na podlagi tega naslova.  
Člen AVSAF.5: Ohranitev regulativne pristojnosti  
Nič v tem naslovu se ne razlaga tako, da omejuje pristojnost pogodbenice pri določanju ravni 
varstva, ki se ji zdi primerna za varnost in okolje, z zakonodajnimi, regulativnimi in upravnimi ukrepi.  
Člen  AVSAF.6: Zaščitni ukrepi  
1. Vsaka pogodbenica lahko takoj sprejme vse ustrezne ukrepe, kadar meni, da obstaja 
utemeljeno tveganje, da bi izdelek civilnega letalstva, storitev ali katera koli dejavnost, ki spada na 
področje uporabe tega naslova, lahko ogro zila varnost ali okolje, ne bi izpolnjevala zakonodajnih, 
regulativnih ali upravnih ukrepov, ki se uporabljajo zanjo, ali kako drugače ne bi izpolnjevala zahtev s 
področja uporabe ustrezne priloge k temu naslovu.  
2. Kadar ena od pogodbenic sprejme ukrepe v  skladu z odstavkom  1, drugo pogodbenico pisno 
obvesti o sprejetju takih ukrepov v 15  delovnih dneh in navede razloge zanje.  
Člen AVSAF.7: Obveščanje  
1. Pogodbenici imenujeta kontaktno točko za obveščanje v zvezi z izvajanjem tega naslova in o 
njej uradno obvestita druga drugo. Vsa taka obvestila so v angleškem jeziku.  
2. Pogodbenici druga drugi posredujeta seznam pristojnih organov, zatem pa posodobljeni 
seznam vsakič, ko je to potrebno.  
Člen AVSAF.8: Preglednost, regulativno sodelovanje in vzajemna pomoč  
1. Posamezna pogodbenica zagotovi, da je druga pogodbenica obveščena o njenih zakonih in 
predpisih, povezanih s tem naslovom, ter vsemi znatnimi spremembami teh zakonov in predpisov.  
2. Pogodbenici se v največji možni meri obveščata o predlaganih pomembnih  revizijah svojih 
zakonov, predpisov, standardov in zahtev ter sistemov za izdajanje certifikatov, če lahko te revizije 
vplivajo na ta naslov. Pogodbenici druga drugi v največji možni meri data priložnost za predložitev 
pripomb glede takih revizij in take pripombe ustrezno upoštevata.  
3. Pristojni organi posamezne pogodbenice lahko za namen preiskovanja in reševanja posebnih 
varnostnih vprašanj pristojnim organom druge pogodbenice omogočijo, da kot opazovalci sodelujejo 
pri nadzornih dejavnostih drugih orga nov, kot je določeno v ustrezni prilogi k temu naslovu.  
 
251 
 4. Pristojni organi posamezne pogodbenice za namen spremljanja in inšpekcijskih pregledov po 
potrebi pomagajo pristojnim organom druge pogodbenice, da pridobijo neoviran dostop do 
reguliranih subjekto v, ki so pod njenim nadzorom.  
5. Za zagotovitev stalnega zaupanja posamezne pogodbenice v zanesljivost postopkov za 
ugotovitve glede skladnosti druge pogodbenice lahko vsak tehnični predstavnik kot opazovalec 
sodeluje pri nadzornih dejavnostih drugega tehn ičnega predstavnika v skladu s postopki, 
opredeljenimi v prilogah k temu naslovu. Navedeno sodelovanje ne pomeni sistematičnega 
sodelovanja pri nadzornih dejavnostih druge pogodbenice.  
Člen AVSAF.9: Izmenjava informacij o varnosti  
Pogodbenici brez poseganj a v člen  AVSAF.11 [Zaupnost in varstvo podatkov in informacij] ter v 
skladu z zakonodajo, ki se uporablja v njej:  
(a) druga drugi na zahtevo in pravočasno predložita informacije, ki so na voljo njunima 
tehničnima predstavnikoma, glede nezgod, resnih incidentov  ali dogodkov, ki zadevajo izdelke 
civilnega letalstva, storitve ali dejavnosti, ki jih urejajo priloge k temu naslovu, in  
(b) si izmenjujeta tudi druge informacije o varnosti, o katerih se dogovorita tehnična 
predstavnika . 
Člen AVSAF.10: Sodelovanje pri izvrš ilnih dejavnostih  
Pogodbenici prek svojih tehničnih predstavnikov ali pristojnih organov na zahtevo, ob upoštevanju 
veljavnih zakonov in drugih predpisov ter razpoložljivosti potrebnih virov, zagotovita vzajemno 
sodelovanje in pomoč pri preiskavah ali izvr šilnih dejavnostih glede vsake domnevne kršitve ali suma 
kršitve zakonov ali predpisov, ki spadajo na področje uporabe tega naslova. Poleg tega, kadar gre za 
skupne interese, posamezna pogodbenica drugo nemudoma uradno obvesti o kakršni koli preiskavi.  
Člen AVSAF.11: Zaupnost in varstvo podatkov in informacij  
1. Posamezna pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ohranja zaupnost 
podatkov in informacij, ki jih na podlagi tega naslova prejme od druge pogodbenice. Take podatke in 
informacije l ahko pogodbenica, ki podatke in informacije prejme, uporablja le za namene tega 
naslova.  
2. Predvsem pa pogodbenici ob upoštevanju svojih veljavnih zakonov in drugih predpisov tretji 
osebi, vključno z javnostjo, ne razkrijeta nobenih podatkov in informacij  ter svojim pristojnim 
organom ne dovolita, da tretji osebi, vključno z javnostjo, razkrijejo kakršne koli podatke in 
informacije, ki sta jih druga od druge prejeli na podlagi tega naslova in pomenijo poslovne skrivnosti, 
intelektualno lastnino, zaupne pos lovne ali finančne informacije, zaščitene podatke ali informacije, ki 
se nanašajo na preiskavo, ki poteka. V ta namen se ti podatki in informacije štejejo za zaupne.  
3. Pogodbenica ali pristojni organ pogodbenice lahko ob predložitvi podatkov ali informaci j 
drugi pogodbenici ali pristojnemu organu druge pogodbenice določi podatke ali informacije, ki jih 
šteje za zaupne in izvzete iz razkritja. V tem primeru pogodbenica ali pristojni organ pogodbenice 
take podatke ali informacije jasno označi kot zaupne.  
4. Če se ena pogodbenica ne strinja z določitvijo s strani druge pogodbenice ali pristojnega 
organa navedene pogodbenice v skladu z odstavkom  3, lahko prva pogodbenica zahteva 
posvetovanje z drugo pogodbenico, na katerem bosta obravnavali zadevno vprašanje.  
 
252 
 5. Vsaka pogodbenica sprejme vse razumne previdnostne ukrepe za varstvo podatkov in 
informacij, prejetih na podlagi tega naslova, pred nepooblaščenim razkritjem.  
6. Pogodbenica, ki na podlagi tega naslova prejme podatke in informacije od druge 
pogodbenice, ne pridobi nobenih lastninskih pravic na takih podatkih in informacija, s tem ko jih 
prejme od druge pogodbenice.  
Člen AVSAF.12: Sprejetje in spremembe prilog k temu naslovu  
Specializirani odbor o varnosti v letalstvu lahko spremeni PRILOGO AVSAF -1 [Certif iciranje plovnosti 
in okoljsko certificiranje] k temu naslovu, sprejme ali spremeni priloge, ki so določene v členu 
AVSAF.3(2) [Področje uporabe in izvajanje], ter črta katero koli prilogo.  
Člen AVSAF.13: Povrnitev stroškov  
Posamezna pogodbenica si prizade va zagotoviti, da so vse pristojbine ali takse, ki jih sama ali njen 
tehnični predstavnik naloži pravni ali fizični osebi, katere dejavnosti se urejajo s tem naslovom, 
pravične, razumne in sorazmerne z zagotovljenimi storitvami ter ne ustvarjajo ovire za t rgovanje.  
Člen AVSAF.14: Drugi sporazumi in predhodni dogovori  
1. Ob začetku veljavnosti ta naslov nadomesti vse dvostranske sporazume ali dogovore o 
varnosti v letalstvu med državami članicami Evropske unije in Združenim kraljestvom glede vseh 
zadev iz te ga naslova, ki se izvaja v skladu s členom  AVSAF.3 [Področje uporabe in izvajanje].  
2. Tehnična predstavnika sprejmeta potrebne ukrepe za revizijo ali odpoved predhodnih 
dogovorov med njima, kakor je ustrezno.  
3. Ob upoštevanju odstavkov  1 in 2 ta naslov v  ničemer ne vpliva na pravice in obveznosti 
pogodbenic v skladu s katerim koli drugim mednarodnim sporazumom.  
Člen AVSAF.15: Začasna ustavitev obveznosti vzajemnega priznavanja  
1. Pogodbenica ima pravico, da v celoti ali delno začasno ustavi svoje obveznos ti vzajemnega 
priznavanja iz odstavka 1 člena  AVSAF.4 [Splošne obveznosti], če druga pogodbenica bistveno krši 
svoje obveznosti iz tega naslova.  
2. Pogodbenica pred uveljavljanjem svoje pravice do začasne ustavitve obveznosti vzajemnega 
priznavanja zahteva  posvetovanja, da bi drugo pogodbenico pozvala k sprejetju popravnih ukrepov. 
Pogodbenici med posvetovanji po potrebi preučita učinke začasne ustavitve.  
3. Pravice na podlagi tega člena se uveljavljajo le, če druga pogodbenica v primernem 
časovnem obdobju po posvetovanjih ne sprejme popravnih ukrepov. Če pogodbenica uveljavlja 
pravico na podlagi tega člena, o svoji nameri o začasni ustavitvi obveznosti vzajemnega priznavanja 
pisno uradno obvesti drugo pogodbenico in obrazloži razloge za začasno ustavitev.  
4. Taka začasna ustavitev začne veljati 30  dni po datumu uradnega obvestila, razen če pred 
koncem navedenega obdobja pogodbenica, ki je sprožila začasno ustavitev, druge pogodbenice 
pisno ne obvesti, da preklicuje svoje uradno obvestilo.  
5. Taka začasna us tavitev ne vpliva na veljavnost ugotovitev glede skladnosti in certifikatov, ki 
jih pristojni organi ali odobrene organizacije druge pogodbenice izdajo pred datumom začetka 
 
253 
 veljavnosti začasne ustavitve. Vsaka taka začasna ustavitev, ki je začela veljati, se lahko razveljavi 
takoj po izmenjavi diplomatskih not v ta namen med pogodbenicama.  
Člen AVSAF.16: Odpoved tega naslova  
Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved], člen OTH.10 [Odpoved drugega dela] in člena FISH.17 
[Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar  koli odpove ta naslov s pisnim uradnim obvestilom po 
diplomatski poti.  V tem primeru ta naslov preneha veljati prvi dan devetega meseca po datumu 
uradnega obvestila.  
  
 
254 
 TRETJI RAZDELEK: CESTNI PREVOZ  
NASLOV I: CESTNI PRE VOZ BLAGA  
Člen ROAD.1: Cilj  
1. V zvez i s cestnim prevozom blaga je cilj tega naslova zagotoviti stalno povezljivost med 
ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic ter določiti pravila, ki se uporabljajo  za tak 
prevoz.  
2. Pogodbenici  se strinjata, da ne bosta sprejemali diskriminatornih ukrepov pri uporabi tega 
naslova.  
3. To poglavje ne vpliva na prevoz blaga znotraj ozemlja ene od pogodbenic, ki ga opravlja 
cestni prevoznik blaga  s sedežem na navedenem ozemlju.  
Člen ROAD.2: Področje uporabe  
1. Ta naslov se uporablja za cestni prevoz blaga za komercialne namene med ozemljema, na 
ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic ter ne posega v uporabo pravil Evropske konference ministrov 
za promet.    
2. Vsak cestni prevoz  blaga, za katerega ni prejeto neposredno ali posredno plačilo, ki 
neposredno ali posre dno ne daje prihodka vozniku vozila ali drugim osebam in ki ni povezan s 
poslovno dejavnostjo, se šteje za prevoz blaga za nekomercialne namene.  
Člen ROAD.3: Opredelitev pojmov  
V tem naslovu in poleg opredelitev pojmov iz člena [SERVIN  1.2] [Opredelitve pojmov] prvega 
poglavja naslova  II razdelka ena drugega dela [Storitve in naložbe] se uporabljajo naslednje 
opredelitve pojmov:  
(a) „vozilo“ pomeni motorno vozilo, registrirano na ozemlju pogodbenice, ali skupino vozil, med 
katerimi je motorno vozilo, registr irano na ozemlju pogodbenice, ki se uporablja izključno za 
prevoz blaga;    
(b) „cestni prevoznik blaga“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki se ukvarja s prevozom blaga 
za komercialne namene z uporabo vozila;   
(c) „cestni prevoznik blaga v pogodbenici“ pome ni cestnega prevoznika blaga, ki je pravna oseba s 
sedežem na ozemlju pogodbenice ali fizična oseba v pogodbenici;  
(d) „pogodbenica, v kateri je sedež“, pomeni pogodbenico, kjer ima sedež cestni prevoznik blaga;     
(e) „voznik“ pomeni vsako osebo, ki vozi vozilo , čeprav le za krajši čas, ali se po službeni dolžnosti 
prevaža v vozilu, da je po potrebi na voljo za vožnjo;   
(f) „tranzit“ pomeni premikanje vozil skozi ozemlje pogodbenice brez natovarjanja ali 
raztovarjanja blaga;  
(g)  „regulativni ukrep i“ pomenijo:  
(i) za Unijo:  
 
255 
 (A) uredbe  in direktive, kakor je določeno v členu 288 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije (PDEU); ter  
(B) izvedbene  in delegirane akte, kakor so določeni v členu 290 oziroma 291 
PDEU; in  
(ii) za Združeno  kraljestvo:  
(A) primarno zakonodajo; in  
(B) sekundarno zakono dajo.  
Člen ROAD.4 Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic  
1. Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, lahko cestni prevozniki blaga pogodbenice opravljajo:  
(a) vožnje z naloženim  vozilom z ozemlja pogodbenice, v kateri je sedež, na ozemlje druge 
pogodbenice in obratno s tranzitom skozi ozemlje tretje države ali brez takega tranzita;  
(b) vožnje z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice, v kateri je sedež, na ozemlje iste 
pogodbenice s tranzitom skozi ozemlje druge pogodbenice;  
(c) vožnje z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice, v kateri je sedež, in na njeno ozemlje s 
tranzitom skozi ozemlje druge pogodbenice;  
(d) prazne vožnje z vozilom v povezavi z vožnjami iz točk (a) do (c) . 
2. Cestni prevoz niki blaga  v pogodbenici lahko vožnjo iz odstavka  1 opravijo samo, če:  
(a) imajo  veljavno licenco, izdano v skladu s členom  ROAD.5 [ Zahteve za prevoznike ], razen v 
primerih iz člena  ROAD.6 [Izvzetja iz zahtev za izdajo licenc], ter   
(b) vožnjo  opravijo vozniki, ki imajo spričevalo o strokovni usposobljenosti v skladu s 
členom  ROAD.7(1) [Zahteve za voznike].  
3. Ob upoštevanju odstavka  6 in če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 , lahko cestni prevozniki 
blaga iz Združenega kraljestva opravijo do dve vožnji z naloženim  vozilom iz ene države članice v 
drugo državo članico, ne da bi se vrnili na ozemlje Združenega kraljestva, če take vožnje sledijo vožnji 
iz ozemlja Združenega kraljestva, ki je dovoljeno na podlagi odstavka 1(a) . 
4. Brez poseganja v odstavek 5, ob upoštevanju odstavka 6 in če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 
2, lahko cestni prevozniki blaga iz Združenega kraljestva opravijo eno vožnjo z naloženim vozilom na 
ozemlju države članice Unije, če taka vožnja:  
(a) sledi vožnji z ozemlja Združenega kraljestva, k i je dovoljena na podlagi odstavka  1(a), ter  
(b) se opravi v sedmih dneh od raztovarjanja blaga, ki se prevaža na vožnji iz točke (a), na ozemlju 
navedene države članice Unije.  
5. Ob upoštevanju odstavka 6 in če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, lahko cestni pr evozniki blaga 
iz Združenega kraljestva s sedežem na Severnem Irskem opravijo do dve vožnji z naloženim 
vozilom na ozemlju Irske, če:  
 
256 
  
(a) taki vožnji sledi vožnja z ozemlja Severne Irske, ki je dovoljena na podlagi odstavka  1(a), ter  
(b) se taka vožnja opravi  v sedmih dneh od raztovarjanja blaga, ki se prevaža na vožnji iz točke (a) , 
na ozemlju Irske.  
6. Cestni prevozniki blaga iz Združenega kraljestva lahko v skladu z odstavki 3, 4 in 5 opravijo 
največ dve vožnji na ozemlju Unije, preden se morajo vrniti na ozem lje Združenega kraljestva.  
7. Če so izpolnjeni  pogoji iz odstavka 2, lahko cestni prevozniki blaga iz Unije opravijo do dve 
vožnji z naloženim vozilom na ozemlju Združenega kraljestva, če:  
(a) taki vožnji sledi vožnja z ozemlja Unije, ki je dovoljena na podlagi o dstavka  1(a), ter  
(b) se taka vožnja opravi v sedmih dneh od raztovarjanja blaga, ki se prevaža na vožnji iz točke (a) , 
na ozemlju Združenega kraljestva.  
Člen ROAD.5: Zahteve za prevoznike  
1. Cestni  prevozniki blaga  pogodbenice, ki opravljajo vožnjo iz člena ROAD .4 [Prevoz blaga med 
ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic], imajo veljavno licenco, izdano v skladu z 
odstavkom  2.   
2. Licence se v skladu s pravom pogodbenic izdajo samo cestnim prevoznikom blaga, ki 
izpolnjujejo zahteve iz oddelka 1 dela  A pril oge ROAD -1, ki ureja dostop do in opravljanje dejavnosti 
cestnega prevoznika blaga.  
3. V vozilu mora biti shranjena overjena verodostojna kopija licence, ki jo je treba na zahtevo 
pokazati kateremu koli inšpektorju, ki ga je pooblastila posamezna pogodbenica . Licenca in overjene 
verodostojne kopije ustrezajo vzorcem iz Dodatka ROAD.A.1.3 iz dela A Priloge ROAD -1, kjer so 
določeni tudi pogoji za njihovo uporabo. Vsebujejo vsaj dva varnostna elementa iz Dodatka 
ROAD.A.1.4 iz dela A Priloge ROAD -1. 
4. Cestni prevoz niki blaga izpolnjujejo zahteve iz oddelka 2 dela A Priloge ROAD -1, ki določajo 
zahteve za napotitev voznikov pri opravljanju vožnje iz člena ROAD.4(3) –(7) [Prevoz blaga med 
ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic].  
Člen ROAD.6: Izvzetja iz zaht ev za izdajanje licenc  
Brez veljavne licence iz člena  5 [Zahteve za prevoznike] se lahko opravljajo naslednje vrste prevoza 
blaga in prazne vožnje, ki potekajo v povezavi s takim prevozom:  
(a) prevoz pošte kot univerzalna storitev;  
(b) prevoz vozil, ki so bila poškodovana ali so se pokvarila;  
(c) do 20.  februarja  2022 prevoz blaga z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa, 
vključno s priklopnimi vozili, ne presega 3,5  tone;  
(d) od 21.  februarja  2022 prevoz blaga z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa, 
vključno s priklopnimi vozili, ne presega 2,5  tone;  
 
257 
 (e) prevoz zdravil, aparatov, opreme in drugih izdelkov za zdravstveno oskrbo pri nujni pomoči , 
zlasti v primeru naravn ih nesreč in za humanitarno pomoč;   
(f) prevoz blaga z vozili , če so izpolnjeni naslednji pogoji:   
(i) blago, ki se prevaža, je last cestnega prevoznika blaga oziroma ga je prevoznik 
prodal, kupil, dal v najem ali najel, izdelal, pridobil, obdelal ali popravil;   
(ii) namen vožnje je prepeljati blago v prostore cestnega prevoznika blaga ali iz njih 
oziroma jih premakniti znotraj ali zunaj teh prostorov za lastne potrebe;   
(iii) vozila, ki se uporabljajo za tak prevoz, vozi osebje, zaposleno pri cestnem prevozniku 
blaga, oziroma osebje, ki mu je dano na voljo, na podlagi pogodbene obveze;   
(iv) vozila, ki prevažajo blago, so last cestnega prevoznika blaga oziroma jih je cestni 
prevozn ik blaga kupil z odloženim plačilom ali najel ter   
(v) tak prevoz je samo pomožna dejavnost v okviru celotne dejavnosti cestnega 
prevoznika blaga;  
(g) prevoz  blaga z motornimi vozili, katerih največja dovoljena hitrost ne presega 40  km/h.  
Člen ROAD.7: Zahteve z a voznike  
1 Vozniki vozil, ki opravljajo vožnje iz člena  ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in 
skozi ozemlji pogodbenic]:  
(a) imajo spričevalo o strokovni usposobljenosti, izdano v skladu z oddelkom 1 dela B Priloge  
ROAD -1, ter  
(b) upoštevajo pravila o času vožnje in delovnem času, času počitka, odmorih in uporabi tahografa 
v skladu z oddelki 2 do 4 dela  B Priloge  ROAD -1.     
2. Namesto točke  (b) odstavka  1 se za mednarodni cestni prevoz, ki deloma poteka zunaj 
ozemlja pogodbenic, za celotno vožnjo upo rablja Evropski sporazum o delu posadk vozil, ki 
opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR), podpisan 1. julija 1970 v Ženevi.  
Člen ROAD.8: Zahteve za vozila  
1. Pogodbenica vozila, ki opravlja vožnjo iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na 
ozemljih in  skozi ozemlji pogodbenic], ne zavrne ali prepove njegove uporabe na svojem ozemlju, če 
vozilo izpolnjuje zahteve iz oddelka 1 dela C Priloge  ROAD -1.  
2. Vozila, ki opravljajo vožnje  iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi 
ozemlji pogo dbenic], so opremljena s tahografom, ki je izdelan, nameščen, se uporablja, testira in 
kontrolira v skladu z oddelkom 2 dela C Priloge  ROAD -1.   
Člen ROAD.9: Pravila o cestnem prometu  
Vozniki vozil, ki opravljajo prevoz blaga v skladu s tem naslovom, na o zemlju druge pogodbenice 
upoštevajo nacionalno zakonodajo in predpise, ki na navedenem ozemlju veljajo za cestni promet.  
 
258 
 Člen ROAD.10: Priprava zakonodaje in oblikovanje specializiranega odbora  
1.  Kadar pogodbenica predlaga nov regulativni ukrep na področ ju iz Priloge ROAD -1: 
(a) čim prej obvesti drugo pogodbenico o predlaganem regulativnem ukrepu in  
(b) drugo pogodbenico sproti obvešča o napredku v zvezi z regulativnim ukrepom.  
2.  Na zahtevo ene od pogodbenic se v okviru specializiranega odbora za cestni promet 
najpozneje dva meseca po predložitvi zahtevka izmenjajo mnenja o tem, ali bi se predlagani novi 
regulativni ukrep uporabljal za vožnje iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in 
skozi ozemlji pogodbenic] ali ne.  
3. Kadar pogodbenica sprejme nov regulativni ukrep iz odstavka 1, uradno obvesti drugo 
pogodbenico in predloži besedilo novega regulativnega ukrepa v enem tednu od objave.  
4. Specializirani odbor za cestni promet se sestane, da bi na zahtevo katere koli pogodbenice 
razpravljal o vseh sprejetih novih regulativnih ukrepih, in sicer v dveh mesecih od predložitve 
zahtevka, ne glede na to, ali je bilo uradno obvestilo poslano v skla du z odstavkom 1 ali 3 ali pa je 
potekala razprava v skladu z odstavkom 2.  
5.  Specializirani odbor  za cestni promet lahko:  
(a) spremeni Prilogo ROAD -1, da se upošteva regulativni in/ali tehnološki razvoj ali zagotovi 
zadovoljivo izvajanje tega naslova;  
(b) potrd i, da so spremembe, ki jih uvaja novi regulativni ukrep, skladne s Prilogo ROAD -1, ali  
(c) določi kakršen koli drug ukrep, da zaščiti pravilno delovanje tega naslova.  
Člen ROAD.11: Popravni ukrepi  
1 Če pogodbenica meni, da je druga pogodbenica sprejela nov r egulativni ukrep, ki ni skladen z 
zahtevami Priloge ROAD -1, zlasti kadar specializirani odbor za cestni prevoz ni sprejel odločitve na 
podlagi člena  10(5) [Priprava zakonodaje in oblikovanje specializiranega odbora], druga pogodbenica 
pa kljub temu uporabl ja določbe novega regulativnega ukrepa za cestne prevoznike, voznike ali 
vozila prvonavedene pogodbenice, lahko pogodbenica po obvestitvi druge pogodbenice sprejme 
ustrezne popravne ukrepe, vključno z začasnim preklicem obveznosti na podlagi tega sporazuma  ali 
katerega koli dopolnilnega sporazuma, če taki ukrepi:  
(a) ne presegajo ravni, ki je enakovredna izničenju ali poslabšanju zaradi novega regulativnega 
ukrepa, ki ga je sprejela druga pogodbenica in ki ne izpolnjuje zahtev iz Priloge ROAD -1, in 
(b) začnejo velj ati najprej sedem koledarskih dni po tem, ko pogodbenica, ki namerava sprejeti 
take ukrepe, o tem  drugo pogodbenico obvesti v skladu s tem odstavkom.  
2. Ustrezni popravni  ukrepi se prenehajo uporabljati:  
(a) ko se pogodbenica, ki je sprejela take ukrepe, prep riča, da druga pogodbenica izpolnjuje svoje 
obveznosti iz tega naslova; ali  
(b) v skladu z odločitvijo arbitražnega sodišča.  
 
259 
 3. Pogodbenica ne poskuša s sklicevanjem na Sporazum o STO ali kateri koli drug mednarodni 
sporazum drugi pogodbenici preprečiti začasni preklic obveznosti iz tega člena.  
Člen ROAD.12: Obdavčitev  
1. Vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga v skladu s tem naslovom, so oproščena davkov in 
dajatev, ki se pobirajo za posedovanje ali promet vozil na ozemlju druge pogodbenice.  
2. Oprostitev iz odstav ka 1 se ne uporablja za:  
(a) davek ali dajatev na porabo goriva;  
(b) pristojbino za uporabo ceste ali omrežja cest; ali  
(c) pristojbino za uporabo določenih mostov, predorov ali trajektov.  
3. Gorivo, vsebovano v standardnih rezervoarjih vozil in posebnih začasno sprej etih zabojnikov, 
ki se uporablja neposredno za pogon in, kjer je primerno, za delovanje hladilnih in drugih sistemov 
med prevozom, ter maziva, ki so prisotna v motornih vozilih in so potrebna za njihovo normalno 
delovanje med vožnjo, so oproščena carin in drugih davkov in dajatev, kot so DDV in trošarine, ter se 
zanje ne uporabljajo nobene uvozne omejitve.  
4. Nadomestni deli, uvoženi za popravilo vozila na ozemlju ene pogodbenice, ki je bilo 
registrirano ali dano v promet v drugi pogodbenici, se dovolijo v okviru carin prostega začasnega 
uvoza in brez prepovedi ali omejitve uvoza. Za nadomeščene dele se uporabljajo carine in drugi davki 
(DDV) ter se ponovno izvozijo ali uničijo pod nadzorom carinskih organov druge pogodbenice.  
Člen ROAD.13 : Obveznosti  iz drugih naslovov  
Člena  SERVIN 3.2 [Dostop do trga] in SERVIN  3.4 [Nacionalna obravnava] tretjega poglavja naslova  II 
prvega razdelka drugega dela tega sporazuma sta vključena v ta naslov, sta njegov sestavni del in se 
uporabljata za obravnavanje cestni h prevoznikov blaga, ki opravljajo vožnje v skladu s členom 
ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemlji, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic].  
Člen ROAD.14: Odpoved tega naslova  
5.  Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved], člen OTH.10 [Odpoved drugega dela] in čl ena 
FISH.17 [Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove ta naslov s pisnim uradnim 
obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru ta naslov preneha veljati prvi dan devetega meseca 
po datumu uradnega obvestila.  
NASLOV II: CESTNI PR EVOZ POTNIKOV  
Člen X: Področje uporabe  
1. V zvezi s cestnim prevozom potnikov je cilj tega naslova zagotoviti stalno povezljivost med  
ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic in določiti pravila, ki se uporabljajo za tak 
prevoz. Uporablja se za občasni, linijski in  posebni linijski avtobusni potniški prevoz med ozemljema, 
na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic.  
2. Pogodbenici se strinjata, da ne bosta sprejemali diskriminatornih ukrepov pri uporabi tega 
naslova.   
 
260 
 3. Ta naslov ne vpliva na potniški prevoz znotraj ozemlja ene od pogodbenic, ki ga opravlja 
cestni prevoznik v potniškem prometu s sedežem na navedenem ozemlju.   
Člen X+1: Opredelitve pojmov  
V tem naslovu in poleg opredelitev pojmov iz člena SERVIN  1.2 [Opredelitve pojmov] prvega poglavja 
naslova  II prvega razde lka drugega dela [Storitve in naložbe] se uporabljajo naslednje opredelitve 
pojmov:  
(a) „avtobusi“ pomenijo vozila, ki so po svoji konstrukciji in opremi primerna in namenjena za 
prevoz več kakor devet oseb, vključno z voznikom ;      
(b) „storitve potniškega prev oza“ pomenijo cestne avtobusne prevozne storitve za javnost ali 
posebne kategorije uporabnikov, ki se opravljajo v zameno za plačilo s strani osebe, ki se 
prevaža, ali organizatorja prevoza;  
(c) „cestni prevoznik v potniškem prometu“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo ne glede na to, 
ali ima svojo pravno osebnost ali je odvisna od organa, ki ima tako pravno osebnost, ki 
opravlja storitve potniškega prevoza;  
(d) „cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici“ pomeni cestnega prevoznika v 
potniškem prometu,  ki ima sedež na ozemlju pogodbenice ali je fizična oseba v pogodbenici;   
(e) „linijski prevozi“ pomenijo storitve potniškega prevoza, ki se opravljajo v določenih časovnih 
presledkih na naprej določeni progi, pri čemer potniki lahko vstopajo ali izstopajo na  vnaprej 
določenih postajališčih;  
(f) „posebni linijski prevozi“ pomenijo prevoze samo določenih vrst  potnikov in izključujejo ostale 
potnike, ne glede na to, kdo jih organizira, kadar se take storitve opravljajo pod pogoji, 
določenimi za linijske prevoze. Po sebni linijski prevozi zajemajo:  
(i) prevoz delavcev med domom in delovnim mestom ter  
(ii) prevoz dijakov in študentov do izobraževalnih ustanov in nazaj.   
Čeprav se lahko posebni linijski prevoz razlikuje glede na potrebe uporabnikov, se uvršča med 
linijske prevo ze;  
(g) „skupina“ pomeni kar koli od naslednjega:  
(i) eno ali več pridruženih fizičnih ali pravnih oseb in njihovo matično fizično ali pravno 
osebo ali osebe;  
(ii) eno ali več pridruženih fizičnih oseb ali pravne osebe z isto matično fizično ali pravno 
osebo ali osebami;  
(h) „Sporazum Interbus“ pomeni Sporazum o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih 
potnikov, kot je bil naknadno spremenjen, ki je začel veljati 1.  januarja  2003;  
(i) „tranzit“ pomeni premikanje avtobusov skozi ozemlje pogodbenice brez vstopanja ali 
izstopanja potnikov;  
 
261 
 (j) „občasni pr evozi“ so storitev, ki ne ustreza opredelitvi linijskih prevozov niti posebnih linijskih 
prevozov in za katero je značilno zlasti, da se prevažajo skupine potnikov, zbrane na pobudo 
naročnika prevoza ali cestnega prevoznika v potniškem prometu.  
Člen X+2: A vtobusni potniški prevoz med ozemljema, na ozemljih in skozi ozemlji pogodbenic  
1. Cestni prevozniki v potniškem prometu v pogodbenici lahko med opravljanjem linijskih in 
posebnih linijskih prevozov opravljajo vožnje z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice  na ozemlje 
druge pogodbenice s tranzitom skozi ozemlje tretje države ali brez takega tranzita in prazne vožnje, 
povezane s takimi  vožnjami.  
2. Cestni prevozniki v potniškem prometu v pogodbenici lahko med opravljanjem linijskih in 
posebnih linijskih prevozo v opravljajo vožnje z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice, na 
katerem ima cestni prevoznik v potniškem prometu sedež, na ozemlje iste pogodbenice s tranzitom 
skozi ozemlje druge pogodbenice in prazne vožnje, povezane s takimi vožnjami.  
3. Cestni prevozni k v potniškem prometu v pogodbenici ne sme opravljati linijskih ali posebnih 
linijskih prevozov z odhodnim in namembnim krajem na ozemlju druge pogodbenice.  
4. Kadar  je storitev potniškega prevoza iz odstavka  1 del storitve z namembnim ali odhodnim 
krajem na  ozemlju pogodbenice, na katerem ima cestni prevoznik v potniškem prometu sedež, lahko 
potniki na poti vstopajo ali izstopajo na ozemlju druge pogodbenice, če je postajališče odobreno v  
skladu s pravili, ki se uporabljajo za navedeno ozemlje .   
5. Kadar je st oritev potniškega prevoza iz tega člena del mednarodnega linijskega ali posebnega 
linijskega prevoza med Irsko in Združenim kraljestvom v zvezi s Severno Irsko, lahko potniki na 
ozemlju ene pogodbenice vstopajo na avtobus ali izstopajo iz avtobusa cestnega  prevoznika v 
potniškem prometu s sedežem v drugi pogodbenici.  
6. Cestni prevozniki  v potniškem prometu s sedežem na ozemlju ene pogodbenice lahko 
začasno opravljajo občasne prevoze na irskem otoku, pri čemer potniki vstopajo na avtobus ali 
izstopajo iz avto busa na ozemlju druge pogodbenice.  
7. Cestni prevozniki v potniškem prometu lahko med opravljanjem občasnih prevozov opravijo 
vožnjo z naloženim vozilom z ozemlja pogodbenice skozi ozemlje druge pogodbenice na ozemlje 
nepogodbenice Sporazuma Interbus, vključn o s povezano prazno vožnjo.  
8. Storitve potniškega prevoza iz tega člena se opravljajo z avtobusi, registriranimi v 
pogodbenici, v kateri ima sedež oziroma v kateri prebiva cestni prevoznik v potniškem prometu.  Ti 
avtobusi izpolnjujejo tehnične standarde iz P riloge  2 k Sporazumu Interbus.  
Člen X+3: Pogoji za opravljanje prevoza iz člena  X+2  
1. Linijske prevoze lahko opravljajo vsi cestni prevozniki v potniškem prometu v pogodbenici, 
pri čemer lahko za take prevoze po potrebi velja obvezna rezervacija.   
2. Za opravl janje linijskih in posebnih linijskih prevozov je potrebno dovoljenje v skladu s 
členom  X+4 in odstavkom 6.   
3. Na rednost izvajanja prevoza ne vpliva nobena prilagoditev pogojev prevoza.   
 
262 
 4. Organizacijo vzporednih ali začasnih prevozov, ki so namenjeni istim o sebam kot obstoječi 
linijski prevozi, neustavljanje na nekaterih postajališčih in ustavljanje na dodatnih postajališčih pri 
obstoječih linijskih prevozih urejajo enaka pravila, kot se uporabljajo za obstoječe linijske prevoze.   
5. Uporabljata se oddelka  V (So cialne določbe) in VI (Carinske in davčne določbe) Sporazuma 
Interbus ter prilogi  I (Zahteve za prevoznike potnikov v cestnem prometu) in II (Tehnični standardi za 
avtobuse) k Sporazumu Interbus.   
6. Šest mesecev po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma s e za posebne linijske prevoze 
ne zahteva dovoljenje, če so zajeti v pogodbi, sklenjeni med organizatorjem in cestnim prevoznikom 
v potniškem prometu.  
7. Za občasne prevoze iz tega naslova v skladu s členom X+(2) dovoljenje ni potrebno.  Vendar 
se za organizaci jo vzporednih ali začasnih prevozov, ki so primerljivi z obstoječimi linijskimi prevozi in 
so namenjeni istim osebam kot obstoječi linijski prevozi, zahteva dovoljenje v skladu z oddelkom VIII 
Sporazuma Interbus.  
Člen X+4: Dovoljenje   
1. Dovoljenja za prevoz  iz člena  X+2 izda pristojni organ pogodbenice, na ozemlju katere ima 
sedež cestni prevoznik v potniškem prometu (v nadaljnjem besedilu: organ za izdajo dovoljenja).   
2. V primeru cestnega prevoznika v potniškem prometu s sedežem v Uniji je organ za izdajo 
dovoljenja pristojni organ države članice odhodnega ali namembnega kraja.   
3. V primeru skupine cestnih prevoznikov v potniškem prometu, ki namerava opravljati prevoze 
iz člena  X+2, je organ za izdajo dovoljenja pristojni organ, na katerega se naslovi vloga v skladu z 
drugim pododstavkom člena  X+5(1).  
4. Dovoljenja se izdajo za cestne ga prevoznika v potniškem prometu in so neprenosljiva. 
Vendar lahko cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici, ki mu je bilo odobreno 
dovoljenje, s privolitvijo organa za izdajo dovoljenja opravlja prevoz prek podizvajalca, če je taka 
možnost v sk ladu z zakonodajo pogodbenice. V tem primeru sta ime podizvajalca in njegova funkcija 
navedena v dovoljenju. Podizvajalec je cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici in 
spoštuje vse določbe tega naslova.  
V primeru skupine cestnih prevoznikov v p otniškem prometu, ki namerava opravljati prevoze iz 
člena  X+2, se dovoljenje izda za vse cestne prevoznike v potniškem prometu iz skupine, na njem pa 
so navedena vsa njihova imena. Izroči se cestnim prevoznikom v potniškem prometu, ki so jih za ta 
namen po oblastili drugi cestni prevozniki v potniškem prometu v pogodbenici in za katero so 
zaprosili, drugim cestnim prevoznikom v potniškem prometu pa se izročijo overjene verodostojne 
kopije.  
5. Brez poseganja v člen X+6(3) je dovoljenje veljavno največ pet let. Krajše obdobje se lahko 
določi na zahtevo vložnik ali ob soglasju pristojnih organov pogodbenic, na ozemlju katerih vstopajo 
ali izstopajo potniki.  
6. V dovoljenju se navedejo:  
(a) vrsta prevoza;   
(b) proga, zlasti odhodni in namembni kraj;  
 
263 
 (c) rok veljavnosti dovolje nja; in  
(d) postajališča in vozni red.  
7. Dovoljenja so v skladu z vzorcem iz Priloge ROAD -2.  
8. Cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici, ki opravlja prevoze iz člena  X+2, lahko 
začasno in v izjemnih primerih uporabi dodatna vozila. Ta dodatna vozila se  lahko uporabijo le pod 
enakimi pogoji, kot so navedeni v dovoljenju iz odstavka 6.  
V takem primeru cestni prevoznik v potniškem prometu poleg dokumentov iz člena  X+10(1) in (2) 
zagotovi, da je v vozilu izvod pogodbe med cestnim prevoznikom v potniškem pr ometu, ki izvaja 
linijski ali posebni linijski prevoz, in podjetjem, ki zagotavlja dodatna vozila, ali enakovreden 
dokument, da se lahko predloži na zahtevo katerega koli pooblaščenega inšpektorja.  
Člen X+5: Predložitev vloge za dovoljenje  
1. Cestni prevozn ik v potniškem prometu v pogodbenici vlogo za dovoljenje predloži organu za 
izdajo dovoljenja iz člena  X+4(1).  
Za vsak prevoz se predloži samo ena vloga. V primerih iz člena  X+4(3) jo predloži prevoznik, ki ga za 
to pooblastijo drugi prevozniki. Vloga se naslovi na organ za izdajo dovoljenja pogodbenice, kjer ima 
sedež cestni prevoznik v potniškem prometu, ki jo predloži.  
2. Vloga za izdajo dovoljenja se predloži na podlagi vzorca iz Priloge ROAD -3.  
3. Cestni prevoznik v potniškem prometu, ki predloži vlogo za  dovoljenje, navede vse dodatne 
informacije, ki so po njegovem mnenju pomembne ali ki jih zahteva organ za izdajo dovoljenja, zlasti 
dokumente, navedene v Prilogi ROAD -3.  
Člen X+6: Postopek za izdajo dovoljenja  
1. Dovoljenje se izda v soglasju s pristojnimi  organi druge pogodbenice, na ozemlju katere 
potniki vstopajo ali izstopajo. Organ za izdajo dovoljenja takim pristojnim organom in pristojnim 
organom pogodbenic, skozi ozemlja katerih poteka prevoz, ne da bi na njem potniki vstopali ali 
izstopali, pošlje kopijo vloge in kopije vseh drugih zadevnih dokumentov ter svojo oceno.  
V primeru Unije so pristojni organi iz prvega dela tega odstavka organi držav članic, na ozemlju 
katerih potniki vstopajo ali izstopajo ter skozi ozemlja katerih poteka prevoz, ne da bi potniki vstopali 
ali izstopali.  
2. Pristojni organi, od katerih se je zahtevalo soglasje, v štirih mesecih obvestijo organ za izdajo 
dovoljenja o svoji odločitvi glede vloge. Ta rok se šteje od datuma prejema zahteve za soglasje, ki je 
zapisan na potrdilu  o prejemu. Če pristojni organi, od katerih se je zahtevalo soglasje, vlogo zavrnejo, 
v odločitvi navedejo ustrezne razloge. Če organ za izdajo dovoljenja odgovora ne prejme v štirih 
mesecih, se šteje, da so zadevni pristojni organi dali soglasje, in organ  za izdajo dovoljenja lahko izda 
dovoljenje.  
Pristojni organi, skozi katerih ozemlje poteka prevoz, ne da bi potniki vstopali ali izstopali, lahko v 
štirih mesecih organu za izdajo dovoljenja sporočijo svoje pripombe.  
 
264 
 3. Za storitve, ki so bile odobrene na podlagi Uredbe (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta 
in Sveta70 pred koncem prehodnega obdobja in za katere dovoljenje poteče ob koncu prehodnega 
obdobja, velja naslednje:  
(a) kadar so ob upoštevanju sprememb, ki so potrebne za uskladitev s členom X+2, pogo ji prevoza 
enaki tistim, ki so določeni v dovoljenju, izdanem na podlagi Uredbe (ES) št.  1073/2009, lahko 
ustrezni organ za izdajo dovoljenja iz tega naslova na podlagi vloge ali sicer cestnemu 
prevozniku izda ustrezno dovoljenje, odobreno na podlagi tega naslova.  Kadar se izda tako 
dovoljenje, se šteje, da je bilo dano soglasje pristojnih organov, na ozemlju katerih potniki 
vstopajo ali izstopajo, kot je navedeno v odstavku 2. Ti pristojni organi in pristojni organi, skozi 
katerih ozemlje poteka prevoz, ne  da bi potniki vstopali ali izstopali, lahko organu za izdajo 
dovoljenja kadar koli sporočijo svoje morebitne pripombe;  
(b) kadar se uporablja točka (a), obdobje veljavnosti ustreznega dovoljenja, izdanega na podlagi 
tega naslova, ne traja dlje kot do zadnjeg a dne obdobja veljavnosti, določenega v predhodno 
izdanem dovoljenju na podlagi Uredbe (ES) št.  1073/2009.  
4. Organ za izdajo dovoljenja o vlogi odloči najpozneje v šestih mesecih od dneva predložitve 
vloge s strani cestnega prevoznika v potniškem prometu.  
5. Dovoljenje se izda, razen če:  
(a) vložnik ni sposoben opraviti prevoza, ki je predmet vloge, z opremo, s katero neposredno 
razpolaga;   
(b) vložnik ni upošteval nacionalne ali mednarodne zakonodaje o cestnem prevozu, še zlasti glede 
pogojev in zahtev v zvezi z dovoljenji za mednarodne cestne prevoze potnikov, ali pa je resno 
kršil zakonodajo pogodbenice na področju cestnega prevoza, predvsem v  zvezi s pravili, ki se 
uporabljajo za vozila ter čas vožnje in počitka za voznike;  
(c) v primeru vloge za podaljšanje dovoljenja niso bili izpolnjeni pogoji za izdajo dovoljenja;  
(d) pogodbenica na podlagi podrobne analize meni, da bi zadevni prevoz resno vpliv al na 
uspešnost opravljanja primerljivega prevoza, za katerega se v skladu s pravom pogodbenice 
uporablja ena ali več pogodb za opravljanje javne službe na zadevnih neposrednih odsekih. V 
takem primeru pogodbenica brez diskriminacije določi merila za ugota vljanje, ali bi prevoz, za 
katerega se zahteva dovoljenje, resno vplival na uspešnost opravljanja zgoraj navedenega 
primerljivega prevoza, in jih sporoči drugi pogodbenici iz odstavka  1 ali  
(e) pogodbenica na podlagi podrobne analize meni, da poglavitni namen  storitve ni prevoz 
potnikov med postajališči na ozemljih pogodbenic.  
Če obstoječi prevoz resno vpliva na uspešnost opravljanja primerljivega prevoza, za katerega 
se v skladu s pravom pogodbenice uporablja ena ali več pogodb za opravljanje javne službe na  
zadevnih neposrednih odsekih, zaradi izjemnih razlogov, ki jih ni bilo mogoče predvideti v času 
izdaje dovoljenja, lahko pogodbenica v soglasju z drugo pogodbenico začasno ali za stalno 
                                                            
70 Uredba (ES) št.  1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za 
dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št.  561/2006) (prenovitev) (UL L 
300, 14.11. 2009, str. 88).  
 
265 
 odvzame dovoljenje za opravljanje mednarodnega avtobusnega prevoza, č e cestnega 
prevoznika v potniškem prometu o tem obvesti šest mesecev vnaprej.  
Dejstvo, da cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici ponuja storitve po nižjih 
cenah kot drugi cestni prevozniki v potniškem prometu, ali dejstvo, da zadevno prometno 
povezavo že zagotavljajo drugi cestni prevozniki v potniškem prometu, samo po sebi še ni 
razlog za zavrnitev vloge.  
6. Organ za izdajo dovoljenja po končanem postopku, določenem v odstavkih  1 do 5, 
dovoljenje odobri ali formalno zavrne vlogo.  
V odločitvah o  zavrnitvi vloge se navedejo razlogi za zavrnitev. Pogodbenici prevoznim podjetjem 
zagotovita možnost, da v primeru zavrnitve njihove vloge predložijo pripombe.  
Organ za izdajo dovoljenja o svoji odločitvi obvesti pristojne organe druge pogodbenice in jim  pošlje 
kopijo vsakega dovoljenja.  
Člen X+7: Podaljšanje in sprememba dovoljenja  
1. Člen  X+6 se smiselno uporablja za vloge za podaljšanje dovoljenj ali za spremembo pogojev, 
pod katerimi je treba opravljati prevoze, za katere se zahteva dovoljenje.  
2. Če se obstoječe dovoljenje izteče v šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti tega 
sporazuma, je rok, v katerem pristojni organi iz člena X+6(2) obvestijo organ za izdajo dovoljenja o 
svojem soglasju ali pripombah v zvezi z vlogo v skladu z navedenim členom, dva meseca.  
3. V primeru manjših sprememb pogojev prevoza, zlasti prilagajanja časovnih presledkov, 
voznin in voznih redov, mora organ za izdajo dovoljenja pristojne organe druge pogodbenice 
obvestiti samo o informacijah, ki se nanašajo na spremembo. Spremem ba voznih redov ali časovnih 
presledkov, ki vpliva na časovno razporeditev nadzora na mejah med pogodbenicama ali na mejah s 
tretjimi državami, se ne šteje za majhno spremembo.  
Člen X+8: Iztek veljavnosti dovoljenja   
1. Ne glede na člen X+6(3) se veljavnost dovoljenja za prevoz iz člena  X+2 izteče ob koncu 
obdobja njegove veljavnosti ali tri mesece po tistem, ko organ za izdajo dovoljenja prejme obvestilo 
imetnika dovoljenja, da namerava prenehati opravljati prevoz. V tak em obvestilu se navedejo 
ustrezni razlogi.  
2. Če ni več povpraševanja po prevozu, je odpovedni rok iz odstavka  1 en mesec.  
3. Organ za izdajo dovoljenja obvesti pristojne organe druge pogodbenice, da se je dovoljenju 
iztekla veljavnost.  
4. Imetnik dovoljenja en mesec vnaprej z ustreznimi sredstvi obveščanja obvesti uporabnike 
zadevnega prevoza o prenehanju njegovega izvajanja.  
Člen X+9: Obveznosti prevoznikov   
1. Razen v primeru višje sile cestni prevoznik v potniškem prevozu v pogodbenici, ki opravlja 
prevoze iz člena  X+2, brez odlašanja začne opravljati prevoze in do izteka veljavnosti dovoljenja 
 
266 
 sprejme vse ukrepe, da se zagotovi prevoz, ki izpolnjuje standarde glede stalnosti, rednosti in 
zmogljivosti ter druge pogoje, določene v skladu s členom  X+4(6) in Prilog o ROAD -2.  
2. Cestni prevoznik v potniškem prometu v pogodbenici objavi progo, postajališča, vozni red, 
voznine in pogoje prevoza tako, da so ti podatki vsem uporabnikom takoj na voljo.  
3. Pogodbenicama se na podlagi dogovora in v soglasju z imetnikom dovoljenj a omogoči 
spreminjanje pogojev prevoza, ki se nanašajo na prevoze iz člena  X+2.  
Člen X+10: Dokumenti, ki se hranijo v avtobusu  
1. Brez poseganja v člen  X+4(8) se v avtobusu hranita dovoljenje za opravljanje prevozov iz 
člena  X+2 ali njegova overjena verodos tojna kopija in licenca cestnega prevoznika v potniškem 
prometu za opravljanje mednarodnih cestnih prevozov potnikov, ki se izda na podlagi nacionalne 
zakonodaje ali zakonodaje Unije, ali njena overjena verodostojna kopija ter se predložita na zahtevo 
kate rega koli pooblaščenega inšpektorja.  
2. Brez poseganja v odstavek  1 in člen  X+4(8) se v primeru posebnega linijskega prevoza kot 
kontrolni dokument v vozilu hranita tudi pogodba med organizatorjem in cestnim prevoznikom v 
potniškem prometu ali njena kopija t er dokazilo, da so potniki posebna skupina, ki se loči od 
preostalih potnikov, za namene posebnega linijskega prevoza, ter se predložita na zahtevo katerega 
koli pooblaščenega inšpektorja.  
3. Cestni prevozniki v potniškem prometu, ki opravljajo občasne prevo ze na podlagi člena 
X+2(6) in (7), izpolnijo potniško spremnico v skladu z vzorcem iz Priloge ROAD -4. Knjige potniških 
spremnic izda pristojni organ na ozemlju, na katerem je registriran prevoznik, ali organi, ki jih 
imenuje pristojni organ.  
Člen X+11: Pra vila o cestnem prometu  
Vozniki avtobusov, ki opravljajo potniški prevoz v skladu s tem naslovom, na ozemlju druge 
pogodbenice upoštevajo nacionalno zakonodajo in predpise, ki na navedenem ozemlju veljajo za 
cestni promet.   
Člen X+12: Vloga  
Določbe tega naslova se nehajo uporabljati z dnem, ko bo za Združeno kraljestvo začel veljati 
protokol k Sporazumu Interbus o mednarodnem linijskem in posebnem avtobusnem potniškem 
prevozu oziroma šest mesecev po začetku veljavnosti navedenega protokola za Unijo, kar k oli 
nastopi prej, razen za namene prevozov iz člena  X+2(2), člena X+2(5), člena X+2(6) in člen X+2(7).  
Člen X+13: Obveznosti iz drugih naslovov  
Člena  SERVIN 3.2 [Dostop do trga] in SERVIN  3.4 [Nacionalna obravnava] tretjega poglavja naslova  II 
prvega razd elka drugega dela tega sporazuma sta vključena v ta naslov, sta njegov sestavni del in se 
uporabljata za obravnavanje prevoznikov, ki opravljajo vožnje v skladu s členom  X+2 tega naslova.  
Člen X+14: Specializirani odbor  
Specializirani odbor za cestni pro met lahko spremeni priloge ROAD -2, ROAD -3 in ROAD -4, da se 
upošteva regulativni razvoj.  Sprejme lahko ukrepe v zvezi z izvajanjem tega naslova.  
  
 
267 
 ČETRTI RAZDELEK: KOORDINACIJA SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI IN VIZUMI ZA KRATKOTRAJNE 
OBISKE  
NASLOV I: KOORDINACI JA SISTEMOV SOCIALNE  VARNOSTI  
Poglavje SSC.1: Pregled  
Države članice Unije in Združeno kraljestvo koordinirajo svoje sisteme socialne varnosti v skladu s 
Protokolom o koordinaciji sistemov socialne varnosti, da bi osebam, zajetim z navedenim 
protokolom, za gotovile pravice s področja socialne varnosti.  
Poglavje.SSC.2: Zakonito prebivanje  
1. Protokol o koordinaciji sistemov socialne varnosti se uporablja za osebe, ki zakonito 
prebivajo v državi članici ali Združenem kraljestvu.  
2. Odstavek 1 tega člena ne vpliva na pravice do denarnih dajatev, ki se nanašajo na pretekla 
obdobja zakonitega prebivanja oseb iz člena SSC.2 [Zajete osebe ] Protokola o koordinaciji sistemov 
socialne varnosti.  
Poglavje.SSC.3: Čezmejni primeri  
1. Protokol o koordinaciji sistemov so cialne varnosti se uporablja le v primerih, ki nastanejo 
med eno ali več državami članicami Unije in Združenim kraljestvom.  
2. Protokol o koordinaciji sistemov socialne varnosti se ne uporablja za osebe, katerih položaj 
je z vseh vidikov omejen na Združeno  kraljestvo ali na države članice.  
Poglavje.SSC.4: Vloge za priselitev  
Protokol o koordinaciji sistemov socialne varnosti se uporablja brez poseganja v pravico države 
članice ali Združenega kraljestva, da v skladu z nacionalno zakonodajo zaračuna zdravstveno takso v 
zvezi z vlogo za dovoljenje za vstop, bivanje, delo ali prebivanje v tej državi.  
 
NASLOV II: VIZUMI ZA  KRATKOTRAJNE OBISKE  
Člen VSTV.1: Vizumi za kratkotrajne obiske  
1. Pogodbenici navajata, da na dan začetka veljavnosti tega sporazuma obe pogodbenici v 
skladu s svojim nacionalnim pravom omogočata potovanje brez vizumov za kratkotrajne obiske 
svojih državljanov.   Vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico o kakršni koli nameri, da 
uvede vizumsko obveznost za kratkotrajne obiske državljanov druge pogodbenice pravočasno in, če 
je mogoče, vsaj tri mesece pred začetkom veljavnosti take zahteve.   
2. Ob upoštevanju odstavka 3 in člena FINPROV.10 [Prihodnji pristopi k Uniji] se v primeru, da 
se Združeno kraljestvo odloči uvesti vizumsk o obveznost za kratkotrajne obiske državljanov države 
članice, ta zahteva uporablja za državljane vseh držav članic.  
3. Ta člen ne posega v kakršne koli dogovore med Združenim kraljestvom in Irsko glede 
skupnega potovalnega območja.  
  
 
268 
 PETI RAZDELEK: RIBIŠ TVO  
Prvo poglavje: Uvodne določbe  
Člen FISH.1: Suverene pravice obalnih držav, ki jih uveljavljajo pogodbenici  
Pogodbenici potrjujeta, da bi bilo treba suverene pravice obalnih držav, ki jih pogodbenici 
uveljavljata z namenom raziskovanja, izkoriščanja, oh ranjanja in upravljanja živih virov v svojih 
vodah, uveljavljati v skladu z načeli mednarodnega prava, vključno s Konvencijo Združenih narodov o 
pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982.  
Člen FISH.2: Cilji in načela  
1.  Pogodbenici si skupaj pr izadevata zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti za skupne staleže v 
njunih vodah dolgoročno okoljsko trajnostne ter prispevajo k doseganju gospodarskih in družbenih 
koristi, ob polnem spoštovanju pravic in obveznosti neodvisnih obalnih držav, kot jih uvel javljata 
pogodbenici.  
2.  Skupni cilj pogodbenic je izkoriščanje skupnih staležev na ravneh, na katerih naj bi se 
ohranile in postopno obnovile populacije lovljenih vrst nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji 
trajnostni donos.  
3.         Pogodbenici upoštevata naslednja načela:  
(a) uporablja se previdnostni pristop k upravljanju ribištva;   
(b) spodbujata se dolgoročna trajnostnost (okoljska, socialna in gospodarska) in optimalna 
uporaba skupnih staležev;  
(c) odločitve o ohranjanju in upra vljanju ribištva temeljijo na najboljšem razpoložljivem 
znanstvenem mnenju, predvsem mnenju, ki ga pripravi Mednarodni svet za raziskovanje morja 
(ICES);  
(d) zagotavlja se selektivnost pri ribolovu, da se zaščitijo koncentracije nedoraslih in drstečih se rib 
ter da se prepreči oziroma zmanjša neželeni prilov;  
(e) ustrezno se upoštevajo in zmanjšujejo škodljivi vplivi ribolova na morski ekosistem ter 
ustrezno se upošteva potreba po ohranjanju morske biotske raznovrstnosti;  
(f) uporabljajo se sorazmerni in nediskriminat orni ukrepi za ohranjanje živih morskih virov ter 
upravljanje ribolovnih virov, hkrati pa se ohranja regulativna avtonomija pogodbenic;  
(g) zagotavlja se zbiranje in pravočasna izmenjava popolnih in točnih podatkov, pomembnih za 
ohranjanje skupnih staležev in upravljanje ribištva;  
(h) zagotavlja se izvajanje ukrepov za ohranjanje in upravljanje ribištva ter boj proti 
nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; in  
(i) zagotavlja se pravočasno izvajanje vseh dogovorjenih ukrepov v regulativnih okvirih 
pogod benic.  
 
269 
 Člen FISH.3: Opredelitev pojmov  
1. V tem razdelku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „IEC“ (pogodbenice) v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem 
pravu z dne 10.  decembra  1982 pomeni:  
(i) v primeru  Unije  izključne  ekonomske  cone,  ki so jih vzpostavile  njene  države  članice  in 
mejijo  na njihova  evropska  ozemlja;  
(ii) izključno  ekonomsko  cono,  ki jo je vzpostavilo  Združeno  kraljestvo;  
(b) „previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, v skladu s katerim odsotnost  
ustreznih znanstvenih podatkov ne upravičuje odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za 
ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega 
okolja;  
(c) „skupi staleži“ pomenijo ribe, vključno s katero koli  vrsto lupinarjev, iz voda pogodbenic, med 
drugim tudi mehkužce in rake;  
(d) „TAC“ pomeni celotni dovoljeni ulov, ki je največja količina staleža (ali staležev) z določenimi 
značilnostmi, ki se lahko ulovi v določenem obdobju;  
(e) „staleži, za katere se ne uporabl jajo kvote“ pomenijo staleže, ki se ne upravljajo s TAC;  
(f) „teritorialno morje“ (pogodbenice) v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem 
mednarodnem pravu z dne 10.  decembra  1982 pomeni:  
(i) v primeru  Unije,  z odstopanjem  od člena  FINPROV.1(1)  [Ozemelj sko področje  
uporabe],  teritorialno  morje,  ki ga določijo  njene  države  članice  in meji  na njihova  
evropska  ozemlja;  
(ii) teritorialno  morje,  ki ga določi  Združeno  kraljestvo;  
(g) „vode“ (pogodbenice) pomenijo:  
(i) v zvezi z Unijo, z odstopanjem od člena FINPROV.1(1) [O zemeljsko področje uporabe], 
izključne ekonomske cone držav članic in njihova teritorialna morja;  
(ii) v zvezi z Združenim kraljestvom njegovo IEC in njegovo teritorialno morje, razen 
teritorialnega morja, ki meji na Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okro žje Jersey in 
Otok Man, za namene členov FISH.8 [Dostop do voda] in FISH.9 [Izravnalni ukrepi v 
primeru odvzema pravice do ali omejitve dostopa] ter Priloge FISH.4 [Protokol o 
dostopu do voda];  
(h) „plovilo“ (pogodbenice) pomeni:  
(i) v primeru Združenega kraljest va ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo Združenega 
kraljestva in je registrirano v Združenem kraljestvu, Bailiffovem okrožju Guernsey, 
Bailiffovem okrožju Jersey ali na Otoku Man in ima dovoljenje ribiške uprave 
Združenega kraljestva;  
 
270 
 (ii) v primeru Unije rib iško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v 
Uniji.  
Drugo poglavje: Ohranjanje in trajnostno izkoriščanje  
Člen FISH.4: Upravljanje ribolova  
1.  Vsaka pogodbenica pri odločanju o katerih koli ukrepih, ki se uporabljajo v njenih vod ah, 
sledi ciljem iz člena FISH.2(1) in (2) [Cilji in načela] ter upošteva načela iz člena FISH.2(3) [Cilji in 
načela].  
2.  Pogodbenica ukrepe iz odstavka 1 pripravi na podlagi najboljšega razpoložljivega 
znanstvenega mnenja.   
Pogodbenica ne uporablja ukrepov iz odstavka 1 za plovila druge pogodbenice v svojih vodah, razen 
če iste ukrepe uporablja tudi za svoja plovila.  
Drugi pododstavek ne posega v obveznosti pogodbenic iz Sporazuma o ukrepih države pristanišča, 
sistema nadzora in izvrševanja Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika, ukrepov Organizacije 
za ribištvo severozahodnega Atlantika za ohranjanje in izvrševanje ter Priporočila št. 18 -09 
Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku o ukrepih države pristanišča za preprečevanje 
nezako nitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo 
odpravljanje.  
Specializirani odbor za ribištvo lahko spremeni seznam predhodno obstoječih mednarodnih 
obveznosti iz tretjega pododstavka.  
3.  Vsaka pogodbenica uradno ob vesti drugo pogodbenico o novih ukrepih iz odstavka  1, ki 
bodo verjetno zadevali plovila druge pogodbenice, še preden se ti začnejo izvajati, pri čemer drugi 
pogodbenici zagotovi dovolj časa, da predloži pripombe ali zahteva pojasnilo.  
Člen FISH.5: Dovolj enja, skladnost in izvrševanje  
1. Kadar imajo plovila dostop do ribolova v vodah druge pogodbenice v skladu s členom FISH.8 
[Dostop do voda] in členom FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega 
okrožja Jersey in Otoka Man]:  
(a) vsaka pogodbenica drugi pogodbenici pravočasno sporoči seznam plovil, za katera želi 
pridobiti dovoljenja za ribolov ali dovoljenja za gospodarski ribolov; ter  
(b) druga pogodbenica izda dovoljenja za ribolov ali dovoljenja za gospodarski ribolov.  
2.  Vsaka pogodbe nica sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi, da so njena plovila v skladu s 
pravili, ki se uporabljajo za navedena plovila v vodah druge pogodbenice, vključno s pogoji za izdajo 
dovoljenja za ribolov ali dovoljenja za gospodarski ribolov.  
Tretje poglavje : Dogovori o dostopu do voda in virov  
Člen FISH.6: Ribolovne možnosti  
1. Pogodbenici si vsako leto do 31.  januarja skupaj prizadevata določiti časovni razpored 
posvetovanj, da bi se dogovorili o TAC za staleže iz Priloge FISH.1 za naslednje leto oziroma leta . Pri 
 
271 
 določitvi tega razporeda se upoštevajo druga letna posvetovanja med obalnimi državami, ki zadevajo 
eno ali obe pogodbenici.  
2. Pogodbenici se letno posvetujeta, da se do 10.  decembra vsako leto dogovorita o TAC za 
naslednje leto za staleže iz Priloge FI SH.1. To vključuje zgodnjo izmenjavo mnenj o prednostnih 
nalogah, takoj ko je prejeto mnenje o ravni TAC. Pogodbenici se dogovorita o navedenih TAC:  
(a) na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in drugih pomembnih dejavnikov, 
vključno s soci alno -ekonomskimi vidiki; ter  
(b) v skladu z morebitnimi veljavnimi večletnimi strategijami za ohranjanje in upravljanje, o 
katerih se dogovorita pogodbenici.  
3. Delež TAC vsake pogodbenice za staleže iz Priloge FISH.1 se pogodbenicama dodeli v skladu z 
deleži kv ot iz navedene priloge.  
4. Letna posvetovanja lahko med drugim zajemajo tudi:  
(a) delne prenose deležev TAC med pogodbenicama;  
(b) seznam staležev, katerih ribolov je prepovedan;  
(c) določitev TAC za kateri koli stalež, ki ni naveden v Prilogi FISH.1 ali Prilogi FISH.2 , in deleže teh 
staležev za obe pogodbenici;  
(d) ukrepe za upravljanje ribištva, po potrebi vključno z omejitvami ribolovnega napora;  
(e) staleže v skupnem interesu pogodbenic, ki niso navedeni v prilogah k temu razdelku.  
5. Pogodbenici se lahko posvetujeta, da bi s e dogovorili o spremembah TAC, če tako zahteva 
katera koli pogodbenica.  
6. Vodji delegacij pogodbenic pripravita in podpišeta pisno evidenco dogovorov med 
pogodbenicama na podlagi posvetovanj v skladu s tem členom.  
7. Vsaka pogodbenica ustrezno obvesti drugo po godbenico, preden določi ali spremeni TAC za 
staleže iz Priloge FISH.3.  
8. Pogodbenici se strinjata, da bosta vzpostavili mehanizem za prostovoljne medletne prenose 
ribolovnih možnosti med pogodbenicama, ki se bodo izvajali vsako leto. O podrobnostih tega 
mehanizma odloča specializirani odbor za ribištvo. Pogodbenici preučita možnost prenosa ribolovnih 
možnosti za staleže, ki so ali naj bi po napovedih bili pod ravnjo dovoljenega obsega ulova, na voljo 
po tržni vrednosti prek tega mehanizma.  
Člen FISH.7: Zača sni TAC  
1. Če se pogodbenici do 10. decembra ne dogovorita o TAC za stalež s seznama v Prilogi FISH.1 
ali Prilogi FISH.2A ali B, nemudoma nadaljujeta posvetovanja še naprej z namenom, da bi se 
dogovorili o TAC.  Pogodbenici pogosto sodelujeta, da bi preučili v se možnosti za dosego dogovora v 
najkrajšem možnem času.  
 
 
272 
 2. Če se za stalež iz Priloge FISH.1 ali Priloge FISH.2A in B pogodbenici ne dogovorita o TAC do 
20. decembra, vsaka pogodbenica določi začasni TAC na ravni, ki jo svetuje ICES, ki se uporablja od 1. 
januarja.   
3. Z odstopanjem od odstavka 2 se TAC za posebne staleže določijo v skladu s smernicami, 
sprejetimi na podlagi odstavka 5.   
4. V tem členu „posebni staleži“ pomenijo:  
(a) staleže, za katere je na podlagi mnenja ICES TAC enak nič;  
(b) staleže, ujete pri mešanem ribolovu, če je ta stalež ali drug stalež pri istem ribolovu ranljiv; ali  
(c) druge staleže, za katere pogodbenici menita, da jih je treba posebno obravnavati.  
5. Specializirani odbor za ribištvo do 1. julija 2021 sprejme smernice za d oločitev začasnih TAC 
za posebne staleže.  
6. Pogodbenici vsako leto po prejemu mnenja ICES o TAC prednostno razpravljata o posebnih 
staležih in uporabi katerih koli smernic, določenih na podlagi odstavka 5, pri določanju začasnih TAC 
s strani vsake pogodbenic e. 
7. Vsaka pogodbenica določi svoj delež za vsak začasni TAC, ki ne presega njenega deleža, 
določenega v ustrezni prilogi.  
8. Začasni TAC in deleži iz odstavkov 2, 3 in 7 se uporabljajo, dokler ni dosežen dogovor v 
skladu z odstavkom 1.  
9. Vsaka pogodbenica nemud oma uradno obvesti drugo pogodbenico o svojih začasnih TAC iz 
odstavkov 2 in 3 ter o svojem začasnem deležu vsakega od teh TAC v skladu z odstavkom 7.  
Člen FISH.8: Dostop do voda  
1. Pod pogojem, da so bili dogovorjeni TAC, vsaka pogodbenica v tem letu plovil om druge 
pogodbenice odobri dostop do ribolova v svojih vodah v zadevnih podobmočjih ICES. Dostop se 
odobri na ravni in pod pogoji, ki so določeni na teh letnih posvetovanjih.  
2. Pogodbenici se lahko na letnih posvetovanjih dogovorita o nadaljnjih posebnih po gojih 
dostopa v zvezi z:  
(a) dogovorjenimi ribolovnimi možnostmi;  
(b) vsemi večletnimi strategijami za staleže, za katere se ne uporabljajo kvote, pripravljenimi na 
podlagi točke (c) člena FISH.16(1) [Specializirani odbor za ribištvo];  in 
(c) vsemi tehničnimi in ohran itvenimi ukrepi, o katerih se dogovorita pogodbenici, brez poseganja 
v člen FISH.4 [Upravljanje ribištva].  
3. Pogodbenici opravita letna posvetovanja, med drugim tudi o ravni in pogojih dostopa iz 
odstavka 1 tega člena, v dobri veri in z namenom zagotavljanja  obojestransko zadovoljivega 
ravnotežja med interesi obeh pogodbenic.  
4. Rezultat posvetovanj bi običajno moral biti, da vsaka pogodbenica odobri:  
 
273 
 (a) dostop do ribolova staležev iz Priloge FISH.1 in Priloge FISH.2.A, B in F v IEC druge pogodbenice 
(ali če je dostop odobren v skladu s točko (c), v IEC in razdelkih iz navedene točke) na ravni, ki 
je razumno sorazmerna z zadevnimi deleži TAC pogodbenic;   
(b) dostop do ribolova staležev, za katere se ne uporabljajo kvote, v IEC druge pogodbenice (ali če 
je dostop odob ren na podlagi točke (c), v IEC in v razdelkih iz navedene točke) na ravni, ki je 
vsaj enaka povprečni tonaži, ki jo je ta pogodbenica ulovila v vodah druge pogodbenice v 
obdobju 2012 –2016;  in 
(c) dostop do voda pogodbenic v pasu od šest do dvanajst morskih mi lj od temeljne črte v 
razdelkih ICES 4c in 7d –g za upravičena plovila, če so imela ribiška plovila Unije in ribiška 
plovila Združenega kraljestva 31. decembra 2020 dostop do navedenih voda.  
Za namene točke (c) „upravičeno plovilo“ pomeni plovilo pogodbeni ce, ki je lovilo na območju, 
navedenem v prejšnji povedi, v štiriletnem obdobju od 2012 do 2016, ali njegovo neposredno 
zamenjavo.  
Letna posvetovanja iz točke (c) lahko vključujejo ustrezne finančne obveznosti in prenose kvot med 
pogodbenicama.  
5. Med uporabo  začasnega TAC in do sprejetja dogovora o TAC pogodbenici odobrita začasni 
dostop do ribolova v zadevnih podobmočjih ICES, kot sledi:  
(a) za staleže iz Priloge FISH.1 in staleže, za katere se ne uporabljajo kvote, od 1. januarja do 31. 
marca na ravneh iz odsta vka 4(a) in (b);   
(b) za staleže iz Priloge FISH.2 od 1. januarja do 14.  februarja na ravneh iz odstavka 4(a);  in 
(c) v zvezi z dostopom do ribolova na območju od šest do dvanajst morskih milj, dostop v skladu z 
odstavkom 4(c) od 1. januarja do 31. januarja na rav ni, ki ustreza povprečni mesečni tonaži, 
ulovljeni na tem območju v predhodnih treh mesecih.  
Tak dostop je za vsakega od zadevnih staležev iz točk (a) in (b) sorazmeren s povprečno odstotno 
vrednostjo deleža pogodbenice v letnem TAC, ki so ga plovila te po godbenice ulovila v vodah druge 
pogodbenice v ustreznih podobmočjih ICES v istem obdobju v predhodnih treh koledarskih letih; 
enako smiselno velja za dostop do ribolova staležev, za katere se ne uporabljajo kvote.  
Vsaka pogodbenica do 15. januarja, kar zadeva točko (c) tega odstavka, do 31.  januarja, kar zadeva 
staleže iz Priloge FISH.2, oziroma do 15.  marca, kar zadeva vse ostale staleže, uradno obvesti drugo 
pogodbenico o spremembi ravni in pogojev dostopa do voda, ki se bodo od 1.  februarja uporabljal i 
za primer iz točke (c), od 15.  februarja za staleže iz Priloge FISH.2 in od 1.  aprila za vse druge staleže 
za zadevna podobmočja ICES.  
6. Brez poseganja v člen FISH.7(1) in (8) [Začasni TAC], si pogodbenici po obdobju enega 
meseca, kar zadeva primer iz odst avka 5(c), enega meseca in pol, kar zadeva staleže iz Priloge FISH.2, 
in treh mesecev, kar zadeva vse ostale staleže, prizadevata za dogovor o ureditvi nadaljnjega 
začasnega dostopa na ustrezni geografski ravni, da bi se čim bolj zmanjšale motnje v ribolov nih 
dejavnostih.  
 
 
274 
 7. Pri odobritvi dostopa na podlagi odstavka 1 lahko pogodbenica upošteva skladnost 
posameznih plovil ali skupin plovil z veljavnimi pravili v svojih vodah v predhodnem letu in ukrepe, ki 
jih je druga pogodbenica sprejela v skladu s členom F ISH.5(2) [Dovoljenja, skladnost in izvrševanje] v 
predhodnem letu.  
8. Ta člen se uporablja ob upoštevanju Priloge FISH.4 [Protokol o dostopu do voda].  
Člen FISH.9: Izravnalni ukrepi v primeru odvzema pravice do ali omejitve dostopa   
1. Ko pogodbenica (v nadal jnjem besedilu: pogodbenica gostiteljica) pošlje uradno obvestilo v 
skladu s členom FISH.8(5) [Dostop do voda], lahko druga pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: 
pogodbenica, ki opravlja ribolov) sprejme izravnalne ukrepe, sorazmerne z gospodarskim in 
družbe nim vplivom spremembe ravni in pogojev dostopa do voda. Tak vpliv se meri na podlagi 
zanesljivih dokazov in ne zgolj na podlagi domnev ali malo verjetnih možnosti. Ob dajanju prednosti 
tistim izravnalnim ukrepom, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma , lahko pogodbenica, ki 
opravlja ribolov, v celoti ali delno začasno prekine dostop do svojih voda in preferencialno tarifno 
obravnavo, odobreno za ribiške proizvode, v skladu s členom GOODS.5 [Prepoved in carine].  
2. Izravnalni ukrep iz odstavka 1 lahko z ačne veljati ne prej kot sedem dni po tem, ko pogodbenica, ki 
opravlja ribolov, uradno obvesti pogodbenico gostiteljico o nameravani začasni prekinitvi iz odstavka 
1, v vsakem primeru pa ne prej kot 1.  februarja, kar zadeva primer iz točke (c) člena 8(5) [ Dostop do 
voda], 15.  februarja, kar zadeva Prilogo FISH.2, in 1.  aprila, kar zadeva druge staleže. Pogodbenici se 
posvetujeta v specializiranem odboru, da bi dosegli obojestransko sprejemljivo rešitev. V tem 
uradnem obvestilu so navedeni:  
(a) datum, ko namerav a pogodbenica, ki opravlja ribolov, uvesti začasno prekinitev; in  
(b) obveznosti, ki jih je treba začasno prekiniti, ter raven načrtovane prekinitve.  
3.           Po uradnem obvestilu o izravnalnih ukrepih v skladu z odstavkom 2 lahko pogodbenica 
gostiteljica zahteva ustanovitev arbitražnega sodišča v skladu s členom INST.14 [Arbitražni postopek] 
naslova I [Reševanje sporov] šestega dela, ne da bi pred tem uporabila postopek posvetovanja v 
skladu s členom INST.13 [Posvetovanja]. Arbitražno sodišče lahko preveri  le skladnost izravnalnih 
ukrepov z odstavkom 1. Arbitražno sodišče obravnava zadevo kot nujni primer za namene člena 
INST.19 [Nujni postopki] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela.  
4.  Če pogoji za sprejetje izravnalnih ukrepov iz odstavka 1 niso več  izpolnjeni, se taki ukrepi 
nemudoma umaknejo.  
5. Po odločitvi sodišča zoper pogodbenico, ki opravlja ribolov, v postopku iz odstavka 3 lahko 
pogodbenica gostiteljica od arbitražnega sodišča zahteva, da v 30 dneh od svoje odločitve določi 
raven začasne prekinitve obveznosti iz tega sporazuma, ki ne presega ravni, enakovredne izničenju 
ali poslabšanju, ki ga povzroči uporaba izravnalnih ukrepov, če ugotovi, da je neskladnost izravnalnih 
ukrepov z odstavkom 1 znatna. V zahtevi se predlaga raven začasne pre kinitve v skladu z načeli iz 
odstavka 1 in vsemi ustreznimi načeli iz člena INST.34C [Začasna prekinitev obveznosti za namene 
člena LPFS.3.12(12), člena FISH.9(5) in člena FISH.14(7)]. Pogodbenica gostiteljica lahko uporabi 
raven začasne prekinitve obvezno sti iz tega sporazuma v skladu z ravnjo začasne prekinitve, ki jo 
določi arbitražno sodišče, in sicer ne prej kot 15 dni po taki odločitvi.  
 
6.           Pogodbenica ne poskuša s sklicevanjem na Sporazum o STO ali kateri koli drug mednarodni 
sporazum drugi  pogodbenici preprečiti začasno prekinitev obveznosti iz tega člena.  
 
275 
 Člen FISH.10: Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka 
Man  
1. Z odstopanjem od člena FISH.8(1) in (3) do (7) [Dostop do voda], člena FISH.9 [Izravnalni 
ukrepi v primeru odvzema pravice do ali omejitve dostopa] in Priloge FISH.4 [Protokol o dostopu do 
voda] vsaka pogodbenica plovilom druge pogodbenice odobri dostop do  ribolova v svojih vodah, pri 
čemer se upoštevata dejanski obseg in narava ribolovne dejavnosti, za katero se lahko dokaže, da je 
bila izvedena v obdobju od 1. februarja 2017 do 31. januarja 2020 z upravičenimi plovili druge 
pogodbenice v vodah in na podla gi morebitnih pogodbenih ureditev, ki so obstajale 
31. januarja  2020.  
2. V tem členu in kolikor se drugi členi tega razdelka uporabljajo v zvezi z ureditvami dostopa iz 
tega člena:  
(a) „upravičeno plovilo“, kar zadeva ribolovno dejavnost, ki se izvaja v vodah , ki mejijo na Bailiffovo 
okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey, Otok Man ali državo članico, pomeni vsako plovilo, ki 
je lovilo v teritorialnem morju, ki meji na navedeno ozemlje ali navedeno državo članico, več kot 
deset dni v katerem koli od treh 12-mesečnih obdobij, ki se končajo 31. januarja, 1. februarja ali 
med 1.  februarjem 2017 in 31. januarjem 2020;  
(b) „plovilo“ (pogodbenice), kar zadeva Združeno kraljestvo, pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod 
zastavo Združenega kraljestva in je registrirano v  Bailiffovem okrožju Guernsey, Bailiffovem 
okrožju Jersey ali na Otoku Man ter ima dovoljenje ribiške uprave Združenega kraljestva;  
(c) „vode“ (pogodbenice) pomenijo:  
(i) kar zadeva Unijo, teritorialno morje, ki meji na državo članico; in  
(ii) kar zadeva Združeno kralj estvo, teritorialno morje, ki meji na Bailiffovo okrožje 
Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in Otok Man.  
3. Na zahtevo katere koli od pogodbenic Partnerski svet v 90 dneh od začetka veljavnosti tega 
sporazuma odloči, da se ta člen, člen FISH.11 [Obdobja u radnega obveščanja v zvezi z uvozom in 
neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] in katere koli druge določbe iz tega razdelka, kolikor 
se nanašajo na ureditve iz navedenih členov in odstavkov 3 do 5 člena OTH.9 [Geografsko področje 
uporabe], po 30 dn eh od te odločitve prenehajo uporabljati za eno ali več od naslednjih ozemelj: 
Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in Otok Man.  
4. Partnerski svet se lahko odloči za spremembo tega člena, člena FISH.11 [Obdobja uradnega 
obveščanja v zvez i z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] ter katerih koli 
drugih določb iz tega razdelka, kolikor se nanašajo na ureditve iz navedenih členov.  
Člen FISH.11: Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiš kih 
proizvodov  
1. Unija za ribiške proizvode, ki jih ulovijo plovila, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva 
in so registrirana v Bailiffovem okrožju Guernsey ali Bailiffovem okrožju Jersey v teritorialnem morju, 
ki meji na navedena ozemlja, ali v terit orialnem morju, ki meji na državo članico, uporablja naslednja 
obdobja uradnega obveščanja:    
(a) predhodno obveščanje med tremi in petimi urami pred iztovarjanjem svežih ribiških 
proizvodov na ozemlje Unije;  
 
276 
 (b) predhodno obveščanje med eno in tremi urami po po trjenem potrdilu o ulovu za neposredne 
premike pošiljk ribiških proizvodov po morju pred predvidenim časom prihoda na kraj vstopa 
na ozemlje Unije.  
2. Samo v tem členu „ribiški proizvodi“ pomenijo vse vrste morskih rib, mehkužcev in rakov.  
Člen FISH.12: Uskla ditev območij upravljanja  
1.  Pogodbenici do 1. julija 2021 ICES zaprosita za mnenje o uskladitvi območij upravljanja in 
ocenjevalnih enot, ki jih uporablja ICES, za staleže, označene z zvezdico v Prilogi FISH.1.  
2.  Pogodbenici v šestih mesecih po prejemu  mnenja iz odstavka 1 skupaj pregledata to mnenje 
in skupaj preučita prilagoditve območij upravljanja zadevnih staležev, da bi se dogovorili o 
posledičnih spremembah seznama staležev in deležev iz Priloge FISH.1.  
Člen FISH.13: Deleži TAC za nekatere druge staleže  
1. Zadevni deleži TAC pogodbenic za nekatere druge staleže so določeni v Prilogi FISH.2.  
2. Vsaka pogodbenica o svojih deležih obvesti zadevne države in mednarodne organizacije v 
skladu z dogovorom o delitvi kvot iz Priloge FISH.2A do D.  
3. Vse naknadne spremembe teh deležev v Prilogi FISH.2C in D so v pristojnosti ustreznih 
večstranskih forumov.  
4. Brez poseganja v pooblastila Partnerskega sveta iz člena 16(3) [Specializirani odbor za 
ribištvo] so vse naknadne spremembe deležev v Prilogi FISH.2A in B po 30.  juniju 2026 v pristojnosti 
ustreznih večstranskih forumov.  
5. Obe pogodbenici te staleže iz Priloge FISH.2A do D upravljata v skladu s cilji in načeli iz člena 
FISH.2 [Cilji in načela].   
Četrto poglavje: Ureditev upravljanja  
Člen FISH.14: Popravni ukrepi i n reševanje sporov  
1. V zvezi z domnevnim neizpolnjevanjem obveznosti pogodbenice (v nadaljnjem besedilu: 
tožena pogodbenica) iz tega razdelka (razen v zvezi z domnevnimi kršitvami iz odstavka 2) lahko 
druga pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica pri tožnica), potem ko obvesti toženo 
pogodbenico:  
(a) v celoti ali delno začasno prekine dostop do svojih voda in preferencialno tarifno obravnavo, 
odobreno za ribiške proizvode, v skladu s členom GOODS.5 [Prepoved carin]; in  
(b) če meni, da začasna prekinitev z točk e (a) ni sorazmerna z gospodarskim in družbenim vplivom 
domnevnega neizpolnjevanja obveznosti, lahko v celoti ali delno začasno prekine 
preferencialno tarifno obravnavo drugega blaga v skladu s členom GOODS.5 [Prepoved carin]; 
in 
(c) če meni, da začasna prekin itev iz točk (a) in (b) ni sorazmerna z gospodarskim in družbenim 
vplivom domnevnega neizpolnjevanja obveznosti, lahko v celoti ali delno začasno prekine 
obveznosti iz prvega razdelka [Trgovina] drugega dela [Gospodarsko partnerstvo], razen 
 
277 
 naslova XI [Ena ki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj]. 
Če se prvi razdelek [Trgovina] v celoti začasno opusti, se začasno opusti tudi tretji razdelek 
[Cestni prevoz].  
2. V zvezi z domnevnim neizpolnjevanjem obveznosti pogodbenice (v nad aljnjem besedilu: 
tožena pogodbenica) iz člena FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega 
okrožja Jersey in Otoka Man], člena FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in 
neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] a li katere koli druge določbe iz tega razdelka, kolikor 
se nanaša na ureditve iz navedenih členov, lahko druga pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: 
pogodbenica pritožnica), potem ko obvesti toženo pogodbenico:  
(a) v celoti ali delno začasno prekine dostop do sv ojih voda v smislu člena FISH.10 [Dostop do 
voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man];  
(b) če meni, da začasna prekinitev z točke (a) ni sorazmerna z gospodarskim in družbenim vplivom 
domnevnega neizpolnjevanja obveznosti, l ahko v celoti ali delno začasno prekine 
preferencialno tarifno obravnavo, odobreno za ribiške proizvode, v skladu s členom GOODS.5 
[Prepoved carin];  
(c) če meni, da začasna prekinitev z točk (a) in (b) ni sorazmerna z gospodarskim in družbenim 
vplivom domnevn ega neizpolnjevanja obveznosti, lahko v celoti ali delno začasno prekine 
preferencialno tarifno obravnavo drugega blaga v skladu s členom GOODS.5 [Prepoved carin]; 
in 
z odstopanjem od odstavka 1, se popravni ukrepi, ki vplivajo na ureditve iz člena FISH.10  [Dostop do 
voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člena FISH.11 
[Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] 
ali katere koli druge določbe iz tega razdelka, kolikor  se nanaša na ureditve iz navedenih členov, ne 
smejo šteti kot posledica domnevnega neizpolnjevanja obveznosti pogodbenice iz določb razdelka, ki 
niso povezane z navedenimi ureditvami.  
3. Ukrepi iz odstavkov 1 in 2 so sorazmerni z domnevnim neizpolnjevanje m obveznosti tožene 
pogodbenice ter z njegovim gospodarskim in družbenim vplivom.  
4. Ukrep iz odstavkov 1 in 2 lahko začne veljati ne prej kot sedem dni po tem, ko pogodbenica 
pritožnica obvesti toženo pogodbenico o predlagani začasni prekinitvi. Pogodben ici se posvetujeta v 
specializiranem odboru za ribištvo, da bi dosegli obojestransko sprejemljivo rešitev. V tem uradnem 
obvestilu so navedeni:  
(a) na kakšen način tožena pogodbenica po mnenju pogodbenice pritožnice ni izpolnila 
obveznosti;  
(b) datum, ko namerava pogodbenica pritožnica uvesti začasno prekinitev; in  
(c) raven nameravane začasne prekinitve.  
5.       Pogodbenica pritožnica mora v 14 dneh od uradnega obvestila iz odstavka 4 ugovarjati očitku o 
domnevnem neizpolnjevanju obveznosti tožene pogodbenice iz tega razdelka, kot je navedeno v 
odstavkih 1 in 2, tako da zahteva ustanovitev arbitražnega so dišča v skladu s členom INST.14 
[Arbitražni postopek] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela. Arbitraža iz tega člena se uporabi 
brez predhodne uporabe postopka posvetovanja v skladu s členom INST.13 [Posvetovanja]. 
 
278 
 Arbitražno sodišče obravnava zadevo k ot nujni primer za namene člena INST.19 [Nujni postopki] 
naslova I [Reševanje sporov] šestega dela.  
6. Začasna prekinitev se preneha uporabljati, ko:  
(a) se pogodbenica pritožnica prepriča, da tožena pogodbenica izpolnjuje svoje zadevne 
obveznosti iz tega razd elka; ali  
(b) je arbitražno sodišče odločilo, da tožena pogodbenica izpolnjuje svoje zadevne obveznosti iz 
tega razdelka.  
7. Po odločitvi sodišča zoper pogodbenico pritožnico v postopku iz odstavka 5 lahko tožena 
pogodbenica od arbitražnega sodišča zahteva, d a v 30 dneh od svoje odločitve določi raven začasne 
prekinitve obveznosti iz tega sporazuma, ki ne presega ravni, enakovredne izničenju ali poslabšanju, 
ki ga povzroči uporaba izravnalnih ukrepov, če ugotovi, da je neskladnost izravnalnih ukrepov z 
odstavk om 1 ali 2 znatna. V zahtevi se predlaga raven začasne prekinitve v skladu z odstavkom 1 ali 2 
in vsemi ustreznimi načeli iz člena INST.34C [Začasna prekinitev obveznosti za namene člena 
OTHS.3.12(12), člena FISH.9(5) in člena FISH.14(7)].  Tožena pogodbeni ca lahko uporabi raven 
začasne prekinitve obveznosti iz tega sporazuma v skladu z ravnjo začasne prekinitve, ki jo določi 
arbitražno sodišče, in sicer ne prej kot 15 dni po taki odločitvi.  
8. Pogodbenica ne poskuša s sklicevanjem na Sporazum o STO ali kate ri koli drug mednarodni 
sporazum drugi pogodbenici preprečiti začasno prekinitev obveznosti iz tega člena.  
Člen FISH.15: Izmenjava podatkov  
Pogodbenici si izmenjujeta informacije, ki so potrebne za podporo izvajanju tega razdelka v skladu z 
zakonodajo vsak e pogodbenice.  
Člen FISH.16: Specializirani odbor za ribištvo  
1. Specializirani odbor za ribištvo lahko zlasti:  
(a) zagotavlja forum za razpravo in sodelovanje v zvezi s trajnostnim upravljanjem ribištva;  
(b) razmisli o pripravi večletnih strategij za ohranjanje in upravljanje kot podlage za določanje TAC 
in drugih ukrepov upravljanja;  
(c) pripravi večletne strategije za ohranjanje in upravljanje staležev, za katere se ne uporabljajo 
kvote, kot je navedeno v odstavku 2(b) člena FISH.8 [Dostop do voda];  
(d) preuči ukrepe za upravljanje in ohranjanje ribištva, vključno z nujnimi ukrepi in ukrepi za 
zagotovitev selektivnosti ribolova;   
(e) preuči pristope k zbiranju podatkov v znanstvene namene in namene upravljanja ribištva, 
souporabi takih podatkov (vključno z informacijami, pom embnimi za spremljanje, nadzor in 
uveljavljanje skladnosti) ter posvetovanju z znanstvenimi organi o najboljšem razpoložljivem 
znanstvenem mnenju;  
(f) preuči ukrepe za zagotavljanje skladnosti, z veljavnimi pravili, vključno s skupnimi programi 
kontrole, sprem ljanja in nadzora ter izmenjavo podatkov, da bi se olajšalo spremljanje 
uporabe ribolovnih možnosti ter nadzor in izvrševanje;  
 
279 
 (g) oblikuje smernice za določanje celotnih TAC iz odstavka 5 člena FISH.7 [Začasni TAC];  
(h) pripravlja letna posvetovanja;   
(i) obravnava zadeve v zvezi z določitvijo pristanišč za iztovarjanje, med drugim pogodbenicam 
olajšuje pravočasno obveščanje o takih določitvah in kakršnih koli spremembah teh določitev;  
(j) določi roke za obveščanje o ukrepih iz člena FISH.4(3) [Upravljanje ribištva], po šiljanje 
seznamov plovil iz člena FISH.5(1) [Dovoljenja, skladnost in izvrševanje] in obvestila iz člena 
FISH.6(7) [Ribolovne možnosti];  
(k) zagotavlja forum za posvetovanja v skladu s členom FISH.9(2) [Izravnalni ukrepi] in členom 
FISH.14(4) [Popravni ukrepi] ; 
(l) pripravi smernice za podporo praktični uporabi člena FISH.8 [Dostop do voda];  
(m) razvije mehanizem za prostovoljne medletne prenose ribolovnih možnosti med 
pogodbenicama, kot je navedeno v členu FISH.6(8)[Ribolovne možnosti]; in  
(n) preuči uporabo in izvajanje  člena FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, 
Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man] in člena FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v 
zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov].  
2. Specializirani odbor za ribištvo lahko sprejme ukrepe, vključno s sklepi in priporočili:  
(a) o evidentiranju zadev, o katerih sta se pogodbenici dogovorili po posvetovanjih v skladu s 
členom FISH.6 [Ribolovne možnosti];  
(b) v zvezi s katero koli zadevo iz točk (b), (c), (d), (e), (f), (g), (i), ( j), (l), (m) in (n) odstavka 1 tega 
člena;  
(c) o spremembi seznama predhodno obstoječih mednarodnih obveznosti iz odstavka 2 člena 
FISH.4 [Upravljanje ribištva]  
(d) v zvezi s katerim koli drugim vidikom sodelovanja pri trajnostnem upravljanju ribištva v okviru 
tega razdelka; in  
(e) o podrobnostih pregleda v skladu s členom FISH.18 [Pregled].  
3.  Partnerski svet je pooblaščen za spreminjanje prilog FISH.1, FISH.2 in FISH.3.  
Člen FISH.17: Odpoved  
1. Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved]  in člena OTH.10 [Odpoved izvaja nja drugega 
dela], lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove izvajanje tega razdelka s pisnim uradnim 
obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru prvi razdelek [Trgovina], drugi razdelek [Letalstvo], 
tretji razdelek [Cestni prevoz] in ta razdelek [Ribišt vo] prenehajo veljati prvi dan devetega meseca po 
datumu uradnega obvestila.  
2.     V primeru odpovedi izvajanja tega razdelka v skladu z odstavkom 1, členom FINPROV.8 
[Odpoved] ali členom OTH.10 [Odpoved izvajanja drugega dela] se obveznosti, ki sta jih p ogodbenici 
 
280 
 prevzeli na podlagi tega razdelka za leto, ki je v teku ob prenehanju veljavnosti razdelka, še naprej 
uporabljajo do konca leta.   
3. Ne glede na odstavek 1 lahko drugi razdelek [Letalstvo] ostane v veljavi, če se pogodbenici 
dogovorita, da bosta  vključili ustrezne dele naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno 
konkurenco ter trajnostni razvoj].  
4. Z odstopanjem od odstavkov 1 do 3 in brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved] ali člen 
OTH.10 [Odpoved izvajanja drugega dela]:  
(a) č e se pogodbenici ne dogovorita drugače, člen FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja 
Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen FISH.11 [Obdobja uradnega 
obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] in k atera koli 
druga določba tega razdelka, kolikor se nanaša na ureditve iz navedenih členov, ostanejo v 
veljavi:  
(i) dokler jih katera koli pogodbenica ne odpove s pisnim obvestilom drugi pogodbenici s 
triletnim odpovednim rokom;  ali, 
(ii) če je prej, do datuma, ko p renehajo veljati odstavki 3 do 5 člena OTH.9 [Geografsko 
področje uporabe];  
(b) za namene odstavka 4(a)(i) se lahko obvestilo o odpovedi nanaša na eno ali več od naslednjih 
ozemelj: Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey ali Otok Man, člen FISH.10 
[Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen 
FISH.11 [Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških 
proizvodov] in katera koli druga določba tega razdelka, kolik or se nanaša na ureditve iz 
navedenih členov, še naprej veljajo za navedena ozemlja, v zvezi s katerimi ni bilo poslano 
obvestilo o odpovedi; in  
(c) za namene odstavka 4(a)(ii), če odstavki od 3 do 5 člena OTH.9 [Geografsko področje uporabe] 
Sporazuma prenehaj o veljati za enega ali več od naslednjih ozemelj (vendar ne za vsa): 
Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey ali Otok Man, člen FISH.10 [Dostop do 
voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen FISH.11 
[Obdobja uradnega obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških 
proizvodov] in katera koli druga določba tega razdelka, kolikor se nanaša na ureditve iz 
navedenih členov, še naprej veljajo za navedena ozemlja, v zvezi s katerimi še naprej  veljajo 
odstavki 3 do 5 člena OTH.9 [Geografsko področje uporabe].  
Člen FISH.18: Klavzula o  pregledu  
1. Pogodbenici v okviru Partnerskega sveta skupaj pregledata izvajanje tega razdelka štiri leta 
po koncu prilagoditvenega obdobja iz člena 1 Priloge FISH.4 [ Protokol o dostopu do voda], da bi 
preučili, ali je mogoče dogovore, tudi v zvezi z dostopom do voda, dodatno kodificirati in okrepiti.  
2. Takšen pregled se lahko po zaključku prvega pregleda ponovi v nadaljnjih štiriletnih časovnih 
presledkih.  
3. Pogodbenici se  vnaprej odločita o podrobnostih pregleda v okviru specializiranega odbora za 
ribištvo.  
4. Pregled zlasti omogoča, da se v zvezi s prejšnjimi leti ovrednotijo:  
 
281 
 (a) določbe o dostopu do voda druge pogodbenice v skladu s členom FISH.8 [Dostop do voda];  
(b) deleži TAC, določeni v prilogah FISH.1, 2 in 3;  
(c) število in obseg prenosov v okviru letnih posvetovanj v skladu s členom FISH.6(4) [Ribolove 
možnosti] in kateri koli prenosi v skladu s členom FISH.6(8) [Ribolove možnosti];  
(d) nihanja letnih TAC;  
(e) skladnost obeh pogodbenic  z določbami tega razdelka in skladnost plovil vsake pogodbenice s 
pravili, ki se uporabljajo za ta plovila, kadar so v vodah druge pogodbenice;  
(f) narava in obseg sodelovanja na podlagi tega razdelka; in  
(g) vsi drugi elementi, o katerih se pogodbenici vnaprej o dločita prek specializiranega odbora za 
ribištvo.  
Člen FISH.19: Razmerje z drugimi sporazumi  
1. Ob upoštevanju odstavka 2 ta sporazum ne posega v druge veljavne sporazume o ribolovu s 
plovili ene pogodbenice znotraj območja jurisdikcije druge pogodbenice.  
2. Ta razdelek nadomešča in zamenjuje vse veljavne sporazume ali dogovore v zvezi z 
ribolovom z ribiškimi plovili Unije v teritorialnem morju, ki meji na Bailiffovo okrožje Guernsey, 
Bailiffovo okrožje Jersey ali Otok Man, in v zvezi z ribolovom z ribiškimi plov ili Združenega kraljestva, 
registriranimi v Bailiffovem okrožju Guernsey, Bailiffovem okrožju Jersey ali na Otoku Man, v 
teritorialnem morju, ki meji na državo članico. Če pa Partnerski svet v skladu s členom 10(3) [Dostop 
do voda Bailiffovega okrožja Guer nsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man] odloči, da se 
Sporazum preneha uporabljati za Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey ali Otok Man, 
se zadevni sporazumi ali dogovori ne nadomestijo in zamenjajo v zvezi ozemljem ali ozemlji, v  zvezi s 
katerimi je bila sprejeta taka odločitev.  
ŠESTI RAZDELEK: DRUGE DOLOČBE  
Člen OTH.1: Opredelitve pojmov  
Če ni drugače določeno, se za namene drugega dela tega sporazuma, Protokola o medsebojni 
upravni pomoči v carinskih zadevah in Protokola o uprav nem sodelovanju in boju proti goljufijam na 
področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in 
carinami uporabljata naslednji opredelitvi:  
(a) „kmetijski proizvod“ pomeni proizvod iz Priloge  1 k Sporazumu o kmetijstv u; 
(b) „carinski organ“ pomeni:  
(i) za Unijo: službe Evropske komisije, pristojne za carinske zadeve, ali, kot je ustrezno, 
carinske uprave ter katere koli druge organe, ki so v državah članicah Unije 
pooblaščeni za uporabo in izvrševanje carinske zakonodaje, ali  
(ii) za Združeno kraljestvo: Her Majesty’s Revenue and Customs (davčno in carinsko 
upravo Združenega kraljestva) in kateri koli drug organ, pristojen za carinske zadeve.  
 
282 
 (c) „carina“ pomeni kakršno koli dajatev ali takso, ki se uvede na uvoz blaga ali v zvezi z n jim ter 
ne vključuje:  
(i) taks, enakovrednih notranjemu davku, naloženemu v skladu s členom  GOODS.4 
[Nacionalna obravnava na področju notranjega obdavčenja in ureditve] naslova  I prvega 
razdelka drugega dela;  
(ii) protidampinških, posebnih zaščitnih, izravnalnih ali zaščitnih dajatev, ki se po potrebi 
uporabljajo v skladu s sporazumom GATT  1994, Protidampinškim sporazumom, 
Sporazumom o kmetijstvu, Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter 
Sporazumom o zaščitnih ukrepih; ali   
(iii) pristojbin ali drugih taks, k i se naložijo za uvoz ali v zvezi z njim ter so omejene na 
znesek približnih stroškov opravljenih storitev;  
(d) „CPC“ pomeni začasno osrednjo klasifikacijo proizvodov (Central Product Classification) 
(Statistična listina, serija M, št.  77, Oddelek za mednarod ne ekonomske in socialne zadeve, 
Statistični urad Združenih narodov, New York, leto  1991);  
(e)  „obstoječ“ pomeni veljaven na datum začetka veljavnosti tega sporazuma;  
(f) „blago pogodbenice“ pomeni domače blago v smislu Sporazuma GATT  1994 in vključuje blago 
s poreklom iz navedene pogodbenice;  
(g) „harmonizirani sistem“ pomeni harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, 
vključno z vsemi pravnimi pojasnili in spremembami, ki ga je pripravila Svetovna carinska 
organizacija (v nadaljnjem besedilu: HS);  
(h) „tarifna številka“ pomeni prve štiri številke v tarifni uvrstitvi blaga v okviru harmoniziranega 
sistema;  
(i) „pravna oseba“ pomeni vsak pravni subjekt v zasebni ali državni lasti, zakonito ustanovljen ali 
kako drugače organiziran v skladu z veljavno zakonodajo z a pridobitno ali nepridobitno 
dejavnost, vključno z delniškimi družbami, trusti, partnerstvi, skupnimi podjetji, samostojnimi 
podjetniki in združenji;  
(j) „ukrep“ pomeni kakršen koli ukrep pogodbenice v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, 
sklepa, uprav nega ukrepa, zahteve ali prakse ali v kateri koli drugi obliki;71 
(k) „ukrepi pogodbenice“ pomenijo kakršen koli ukrep, ki ga sprejmejo ali ohranjajo:  
(i) centralne, regionalne ali lokalne vlade in organi in  
(ii) nevladna telesa pri izvajanju pooblastil, ki jim jih pode lijo centralne, regionalne ali 
lokalne vlade ali organi;  
„ukrepi pogodbenice“ vključujejo ukrepe, ki jih sprejmejo ali ohranijo subjekti iz 
pododstavkov  (i) in  (ii) z dajanjem navodil za ravnanje drugih subjektov v zvezi s temi ukrepi, 
njihovim usmerjanje m ali nadzorovanjem, bodisi neposredno bodisi posredno;  
                                                            
71  Pojasniti je treba, da izraz „ukrep“ vključuje opustitev ukrepanja.  
 
283 
 (l) „fizična oseba pogodbenice“ pomeni72:  
(i) za Evropsko unijo: državljane države članice v skladu z njenim pravom73 in  
(ii) za Združeno kraljestvo: britanske državljane;  
(m) „oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo;  
(n) „sanitarni ali fitosanitarni ukrep“ pomeni vsak ukrep iz odstavka  1 Priloge  A k Sporazumu o 
sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih;  
(o) „tretja država“ pomeni državo ali ozemlje zunaj ozemeljskega področja uporabe tega 
sporazuma;  
(p) „Dunajska konvencija o pravu mednarodnih pogodb“ pomeni Dunajsko konvencijo o pravu 
mednarodnih pogodb, sklenjeno 23.  maja  1969 na Dunaju; in  
(q) „STO“ pomeni Svetovno trgovinsko organizacijo.  
Člen OTH.2: Sporazumi STO  
V tem sporazumu so sporazumi STO nasledn ji:  
(a) „Sporazum o kmetijstvu“ pomeni Sporazum o kmetijstvu iz Priloge  1A k Sporazumu o STO;  
(b) „Protidampinški sporazum“ pomeni Sporazum o izvajanju člena  VI Splošnega sporazuma o 
carinah in trgovini iz leta  1994;  
(c) „GATS“ pomeni Splošni sporazum o trgovini s st oritvami iz Priloge  1B k Sporazumu o STO;  
(d) „GATT 1994“ pomeni Splošni sporazum o carinah in trgovini iz leta  1994 iz Priloge  1A k 
Sporazumu STO;  
(e) „GPA“ pomeni Sporazum o vladnih naročilih iz Priloge  4 k Sporazumu o  STO74; 
(f) „Sporazum o zaščitnih ukrepih“ pomeni  Sporazum o zaščitnih ukrepih iz Priloge  1A k 
Sporazumu o STO;  
(g) „Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih“ pomeni Sporazum o subvencijah in 
izravnalnih ukrepih iz Priloge  1A k Sporazumu o STO;  
(h) „Sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih“ pomeni Sp orazum o sanitarnih in 
fitosanitarnih ukrepih iz Priloge  1A k Sporazumu o STO;  
                                                            
72  To ne vključuje fizičnih oseb, ki prebivajo na ozemlju iz člena  FINPROV.1(3) [Ozemeljsko področje 
uporabe].  
73  Pojem „fizična oseba“ vključuje tudi fizične osebe s s talnim prebivališčem v Latviji, ki niso državljani 
Latvije ali katere koli druge države, vendar so v skladu s pravom Latvije upravičeni do potnega lista za 
nedržavljane.  
74 Pojasniti je treba, da se „GPA“ nanaša na Sporazum o vladnih naročilih, kakor je bil  spremenjen s Protokolom 
o spremembi Sporazuma o javnih naročilih, podpisanim 30.  marca  2012 v Ženevi.  
 
284 
 (i) „Sporazum TBT“ pomeni Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini iz Priloge  1A k Sporazumu o 
STO;  
(j) „Sporazum TRIPS“ pomeni Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnin e iz 
Priloge  1C k Sporazumu STO in  
(k) „Sporazum o STO“ pomeni Marakeški sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije 
z dne 15.  aprila  1994.  
Člen  OTH.3: Vzpostavitev območja proste trgovine  
Pogodbenici vzpostavita območje proste trgovine v skladu s členom XXIV GATT 1994 in členom V 
GATS.  
Člen OTH.4: Razmerje do Sporazuma o STO  
Pogodbenici potrjujeta svoje medsebojne pravice in obveznosti iz Sporazuma o STO in drugih 
sporazumov, katerih pogodbenici sta.  
 
Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga kot zahteva, da bi morala pogodbenica delovati na 
način, ki bi bil v neskladju z njenimi obveznostmi iz Sporazuma o  STO.  
Člen  OTH.4a: Sodna praksa STO   
Pri razlagi in uporabi določb tega dela se upoštevajo ustre zne razlage v poročilih odborov STO in 
pritožbenega organa, ki jih sprejme organ STO za reševanje sporov, ter v arbitražnih odločbah v 
okviru dogovora o reševanju sporov.  
Člen OTH.5: Izpolnjevanje obveznosti  
Vsaka pogodbenica sprejme vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje obveznosti iz tega dela, 
vključno s tistimi, ki so potrebni za zagotavljanje njihovega upoštevanja s strani centralnih, 
regionalnih in lokalnih upravnih organov ter nevladnih organov pri izvajanju pooblastil, ki so jim bila 
dodeljena.  
Člen OTH.7: Sklicevanje na zakone in druge sporazume  
1. Če ni določeno drugače, se sklici na zakone in predpise pogodbenice v tem delu sporazuma 
razumejo tako, da vključujejo tudi njihove spremembe.  
 
2. Če ni določeno drugače, se sklici na mednarodne sporazume v tem delu ali njihova vključenost 
v ta del sporazuma, v celoti ali delno, razumejo tako, da vključujejo tudi njihove spremembe ali 
sporazume, ki nasledijo te mednarodne sporazume, ki začnejo veljati za obe pogodbenici na datum 
podpisa  tega sporazuma ali po njem. V primeru težav pri izvajanju ali uporabi določb tega dela zaradi 
takih sprememb ali sporazumov, ki jih nasledijo, se lahko pogodbenici na pobudo ene od njiju 
posvetujeta, da bi po potrebi našli obojestransko zadovoljivo rešite v glede tega vprašanja.  
Člen  OTH.8: Naloge partnerskega sveta v drugem delu  
Partnerski svet lahko:  
 
(a) sprejme sklepe o spremembi:  
 
285 
 (i) poglavja  2 naslova  I prvega razdelka drugega dela [Pravila o poreklu] in njegovih prilog 
v skladu s členom  ORIG.31 [Sprememba tega poglavja in njegovih prilog];  
(ii) ureditev iz prilog  TBT-[XX] in TBT -[ZZ] v skladu s členom  TBT.9(8) [Sodelovanje na 
področju nadzora trga ter varnosti in skladnosti neživilskih proizvodov];  
(iii) Dodatkov  A in  B v skladu s členom  2(3) [Opredelitve pojmov, enol oški postopki in 
obdelave] Priloge  TBT-5 [TRGOVINA Z VINOM];  
(iv) Dodatka  C v skladu s členom  3(3) [Zahteve glede certificiranja pri uvozu na zadevna 
ozemlja pogodbenic] Priloge  TBT-5 [TRGOVINA Z VINOM];  
(v) Dodatkov  A, B, C in D v skladu s členom  1 [Cilj in področ je uporabe] Priloge  TBT-4 
[EKOLOŠKI PROIZVODI];  
(vi) Dodatkov  1 do  3 v skladu s členom  1 [Opredelitve pojmov] in členom  2 [Obseg 
proizvodov] Priloge  TBT-2 [MEDICINSKI PROIZVODI];  
(vii) Priloge o pooblaščenih gospodarskih subjektih, Protokola o medsebojni upravni 
pomo či v carinskih zadevah , Protokola o boju proti goljufijam na področju davka na 
dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami 
ter seznama blaga iz člena  CUSTMS.16(2) [Začasni uvoz] v skladu s členom  CUSTMS.21 
[Spreme mbe];  
(viii) ustreznega pododdelka iz oddelka  B PRILOGE  PPROC -1 v skladu s členom  PPROC.18 
[Sprememba oddelka  B PRILOGE  PPROC -1]; 
(ix) Priloge  ENER -1 [SEZNAM ENERGENTOV, OGLJIKOVODIKOV IN SUROVIN], priloge  ENER -
2 [SUBVENCIJE ZA ENERGIJO IN OKOLJSKE SUBVENCIJE] in pril oge ENER -3 
[NEUPORABA DOSTOPA TRETJIH OSEB IN LOČEVANJA LASTNIŠTVA ZA 
INFRASTRUKTURO] v skladu s členom  ENER.31 [Učinkovito izvajanje in spremembe];  
(x) odstavka  4 člena  LPFS.3.2 [Področje uporabe in izjeme] v skladu z navedenim 
odstavkom, tretjega stavka ods tavka  2 člena  LPFS.3.3 [Storitve splošnega 
gospodarskega pomena] v skladu s četrtim stavkom navedenega odstavka, odstavka  3 
člena  LPFS.3.3 [Storitve splošnega gospodarskega pomena] v skladu z navedenim 
odstavkom, člena  LPFS.3.5 [Prepovedane subvencije in s ubvencije, za katere veljajo 
pogoji] v skladu z odstavkom  1 navedenega člena in člena  LPFS.3.11 [Izterjava] v 
skladu z odstavkom  7 navedenega člena poglavja  3 [Nadzor subvencij];  
(xi) člena  FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega okr ožja 
Jersey in Otoka Man], člena  FISH.11 [Obdobja obveščanja v zvezi z uvozom in 
neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] ter vseh drugih določb petega 
razdelka [Ribištvo] v skladu s členom  FISH.10(4) [Dostop do voda Bailiffovega okrožja 
Guernsey, Ba iliffovega okrožja Jersey in Otoka Man];  
(xii) Prilog  FISH.1, FISH.2 in  FISH.3 v skladu s členom  FISH.16(3) [Specializirani odbor za 
ribištvo];  
(xiii) vsaka druga  določba, protokol, dodatek ali priloga, za katero je taka možnost izrecno 
predvidena v drugem delu tega sp orazuma . 
(b) sprejme sklepe za izdajo razlage določb drugega dela tega sporazuma.  
 
286 
 Člen OTH.9: Geografsko področje uporabe  
1.  Določbe tega sporazuma v zvezi s tarifno obravnavo blaga, vključno s pravili o poreklu in 
začasno ustavitvijo te obravnave, se v zvez i z Unijo uporabljajo tudi za tista ozemlja carinskega 
območja Unije, kakor so opredeljena v členu  4 Uredbe  (EU) št.  952/2013 Evropskega parlamenta in 
Sveta75, ki niso zajeta v členu  FINPROV.1(a) [Ozemeljsko področje uporabe] sedmega dela [Končne 
določbe].   
2.  Brez poseganja v člen  FINPROV.1(2), (3) in  (4) [Ozemeljsko področje uporabe] se pravice in 
obveznosti pogodbenic v skladu s tem delom sporazuma uporabljajo tudi v zvezi z območji zunaj 
teritorialnega morja posamezne pogodbenice, vključno z morskim dno m in podtaljem, na katerih 
navedena pogodbenica izvršuje suverene pravice ali izvaja svojo jurisdikcijo v skladu z mednarodnim 
pravom, vključno s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, sklenjeno 
10. decembra  1982 v Montego Bayu, ter sv ojimi zakoni in drugimi predpisi, ki so skladni z 
mednarodnim pravom76. 
3.   Ob upoštevanju izjem iz odstavka  4 se poglavja  1 [Nacionalna obravnava in dostop do trga za 
blago (vključno s trgovinskimi sredstvi)], 2  [Pravila o poreklu] in  5 [Olajševanje carin e in trgovine] 
naslova  I [Trgovina z blagom] ter protokoli in priloge k navedenim poglavjem v zvezi z Združenim 
kraljestvom uporabljajo tudi za ozemlja iz člena  FINPROV.1(2) [Ozemeljsko področje uporabe]. V ta 
namen se ozemlja iz člena  FINPROV.1(2) [Ozemel jsko področje uporabe] štejejo za del carinskega 
območja Združenega kraljestva. Carinski organi ozemelj iz člena  FINPROV.1(2) [Ozemeljsko področje 
uporabe] so na svojem ozemlju odgovorni za uporabo in izvajanje teh poglavij ter protokolov in 
prilog k tem p oglavjem. Sklicevanja na „carinski organ“ v teh določbah se berejo temu ustrezno. 
Vendar zahtevke in sporočila na podlagi teh poglavij ter protokolov in prilog k tem poglavjem 
upravlja carinski organ Združenega kraljestva.  
4.  Člen  CUSTMS.9 [Pooblaščeni go spodarski subjekti] poglavja  5 [Olajševanje carine in trgovine] 
naslova  I [Trgovina z blagom] prvega razdelka drugega dela, PRILOGA  CUSTMS -1 [Pooblaščeni 
gospodarski subjekti], in Protokol o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka 
na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami se ne 
uporabljata za Bailiffovo okrožje Jersey in Bailiffovo okrožje Guernsey.  
5.  Poglavji  3 [Sanitarni in fitosanitarni ukrepi] in  4 [Tehnične ovire v trgovini] naslova  I [Trgovina 
z blagom] prvega razdelka drugega dela in priloge k navedenima poglavjema se v zvezi z Združenim 
kraljestvom uporabljajo tudi za ozemlja iz člena  FINPROV.1(2) [Ozemeljsko področje uporabe]. 
Organi ozemelj iz člena  FINPROV.1(2) [Ozemeljs ko področje uporabe] so na svojih ozemljih 
odgovorni za uporabo in izvajanje teh poglavij, vključno s prilogami k tem poglavjem, ustrezna 
sklicevanja pa se berejo temu ustrezno. Vendar zahtevke in sporočila na podlagi teh poglavij in prilog 
k tem poglavjem  upravljajo organi Združenega kraljestva.  
                                                            
75 Uredba  (EU) št.  952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9.  oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije 
(prenovitev) (UL  L 269, 10.10.2013, str.  1). 
76 Pojasniti je treba, da se za Evropsko unijo območja zunaj teritorialnega morja posamezne pogodbenice 
razumejo kot območja posameznih držav članic Evropske unije.  
 
 
287 
 6.  Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved] in člen OTH.10 [Odpoved drugega dela] ter če 
se pogodbenici ne dogovorita drugače, odstavki  3 do  5 tega člena ostanejo v veljavi do zgodnejšega 
od naslednjih datumov:  
(a) iztek obdobja treh let po uradnem pisnem obvestilu drugi pogodbenici o odpovedi; ali  
(b) datum, na katerega prenehajo veljati člen FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja 
Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen  FISH.11 [Obdobja obveščanja  v zvezi 
z uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov]  ter katera koli druga določba iz 
petega razdelka [Ribištvo] v delu, ki se nanaša na ureditev iz navedenih členov.  
7.  Za namene točke  (a) odstavka  6 je mogoče uradno obvestilo o odpovedi p odati v zvezi z 
enim ali več ozemelj, med katera sodijo Bailiffovo  okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in Otok 
Man, pri čemer odstavki  3 do  5 tega člena še naprej veljajo za ozemlja, za katera ni bilo prejeto 
uradno obvestilo o odpovedi.  
8. Za name ne točke  (b) odstavka  6 velja, če člen  FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja 
Guernsey, Bailiffovega okrožja Jersey in Otoka Man], člen  FISH.11 [Obdobja obveščanja v zvezi z 
uvozom in neposrednim iztovarjanjem ribiških proizvodov] in katera koli drug a določba petega 
razdelka [Ribištvo] v delu, v katerem se nanaša na ureditev iz navedenih členov, preneha veljati v 
zvezi z enim ali več ozemelj (vendar ne vsemi), med katera sodijo Bailiffovo okrožje Guernsey, 
Bailiffovo okrožje Jersey in Otok Man, odstav ki 3 do  5 tega člena ostajajo v veljavi za ozemlja, za 
katera še naprej veljajo člen  FISH.10 [Dostop do voda Bailiffovega okrožja Guernsey, Bailiffovega 
okrožja Jersey in Otoka Man], člen  FISH.11 [Obdobja obveščanja v zvezi z uvozom in neposrednim 
iztovarj anjem ribiških proizvodov] in katera koli druga določba petega razdelka [Ribištvo] v delu, ki se 
nanaša na ureditev iz teh členov.  
Člen OTH.10: Odpoved drugega dela  
Brez poseganja v člen  FINPROV.8 [Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove ta del s 
pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru veljavnost tega dela preneha prvi 
dan devetega meseca po datumu uradnega obvestila. Veljavnost četrtega razdelka [Koordinacija 
sistemov socialne varnosti in vizumi za kratkoročno bivanje] in Pr otokola o koordinaciji sistemov 
socialne varnosti ne preneha v skladu s tem členom.  
  
 
288 
 TRETJI DEL: SODELOVANJE NA PODROČJU KAZENSKEGA PREGONA IN PRAVOSODNO 
SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH  
NASLOV I: SPLOŠNE DO LOČBE  
Člen LAW.GEN.1: Cilj  
1. Cilj tega dela je zago toviti sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje med državami članicami ter institucijami, organi, uradi in agencijami Unije na eni strani 
ter Združenim kraljestvom na drugi strani v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkriva njem in 
pregonom kaznivih dejanj ter preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma ter bojem 
proti njima.  
2. Ta del se uporablja samo za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje, ki poteka izključno med Združenim kraljest vom na eni strani ter Unijo in državami 
članicami na drugi strani. Ne uporablja se za primere, ki nastanejo med državami članicami ali med 
državami članicami ter institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, prav tako pa se ne uporablja 
za dejavnosti o rganov, odgovornih za varovanje nacionalne varnosti, kadar delujejo na navedenem 
področju.  
Člen LAW.GEN.2: Opredelitev pojmov  
Za namene tega dela se uporabljajo naslednje opredelitve:  
(a) „tretja država“ pomeni državo, ki ni država po zgornji opredelitvi;  
(b) „pos ebne vrste osebnih podatkov“ pomenijo osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično 
poreklo, politično mnenje, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, genske 
podatke, biometrične podatke, ki se obdelujejo za namene edinstvene identifi kacije 
posameznika, podatkov v zvezi z zdravjem ali podatkov v zvezi s posameznikovim spolnim 
življenjem ali spolno usmerjenostjo;  
(c) „genski podatki“ pomenijo vse osebne podatke, povezane s podedovanimi ali pridobljenimi 
genetskimi značilnostmi posameznika, ki dajejo edinstvene informacije o fiziologiji ali zdravju 
posameznika in so zlasti rezultat analize biološkega vzorca zadevnega posameznika;  
(d) „biometrični podatki“ pomenijo osebne podatke, ki so rezultat posebne tehnične obdelave v 
zvezi s fizičnimi, fizio loškimi ali vedenjskimi značilnostmi fizične osebe, ki omogočajo ali 
potrjujejo edinstveno identifikacijo navedene fizične osebe, kot so podobe obraza ali 
daktiloskopski podatki;  
(e) „obdelava“ pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebni mi podatki ali nizi 
osebnih podatkov z avtomatiziranimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, 
strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s 
posredovanjem, razširjanje ali drugačn o omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, 
omejevanje, izbris ali uničenje;  
(f) „kršitev varstva osebnih podatkov“ pomeni kršitev varnosti, ki povzroči nenamerno ali 
nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebni h 
podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani;  
 
289 
 (g) „zbirka“ pomeni vsak strukturiran niz osebnih podatkov, ki so dostopni v skladu s posebnimi 
merili, niz pa je lahko centraliziran, decentraliziran ali razpršen na funkcionalni ali geografski 
podlagi;  
(h) „Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje“ pomeni odbor s tem imenom, ustanovljen s členom INST.2 [Odbori].  
Člen LAW.GEN.3: Varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin  
1. Sodelovanje iz tega dela temelji na dolgotrajnem spoštovanju demokracije, pravne države in 
varstva temeljnih pravic in svoboščin posameznikov s strani pogodbenic in držav članic, tudi kakor je 
določeno v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in Evropski konvenciji o člove kovih pravicah, ter 
na pomembnosti uveljavljanja pravic in svoboščin iz navedene konvencije na nacionalni ravni.  
2. Nič v tem delu ne spreminja obveznosti spoštovanja temeljnih pravic in pravnih načel, kot se 
odražajo zlasti v Evropski konvenciji o človekovih  pravicah, v primeru Unije in njenih držav članic pa v 
Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.  
Člen LAW.GEN.4: Varstvo osebnih podatkov  
8. Sodelovanje iz tega dela temelji na dolgotrajni zavezanosti pogodbenic k zagotavljanju visoke 
ravni varstva osebnih  podatkov.  
9. Pogodbenici za izkazovanje te visoke ravni varstva zagotovita, da se za osebne podatke, ki se 
obdelujejo v skladu s tem delom, v ureditvah pogodbenic za varstvo osebnih podatkov uporabljajo 
učinkoviti zaščitni ukrepi, vključno s tem, da:  
(a) se oseb ni podatki obdelujejo zakonito in pošteno v skladu z načeli najmanjšega obsega 
podatkov, omejitve namena, natančnosti in omejitve hrambe;  
(b) je obdelava posebnih vrst osebnih podatkov dovoljena le v potrebnem obsegu, pri tem pa se 
zanjo uporabljajo ustrezni z aščitni ukrepi, prilagojeni posebnim tveganjem pri obdelavi;  
(c) se raven varnosti, ki ustreza tveganju pri obdelavi, zagotovi z ustreznimi tehničnimi in 
organizacijskimi ukrepi, zlasti kar zadeva obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov;  
(d) se posameznikom, na ka tere se nanašajo osebni podatki, ob upoštevanju morebitnih z 
zakonom določenih omejitev, ki v demokratični družbi pomenijo potrebne in sorazmerne 
ukrepe za zaščito pomembnih ciljev javnega interesa, podelijo izvršljive pravice do dostopa, 
popravka in izbri sa; 
(e) se v primeru kršitve varstva podatkov, ki pomeni tveganje za pravice in svoboščine fizičnih 
oseb, o kršitvi nemudoma obvesti pristojni nadzorni organ; se, kadar bi kršitev verjetno 
povzročila veliko tveganje za pravice in svoboščine fizičnih oseb, ob u poštevanju morebitnih z 
zakonom določenih omejitev, ki v demokratični družbi pomenijo potrebne in sorazmerne 
ukrepe za zaščito pomembnih ciljev javnega interesa, o tem obvestijo tudi posamezniki, na 
katere se nanašajo osebni podatki;  
(f) so nadaljnji prenosi v  tretjo državo dovoljeni le pod pogoji in ob upoštevanju zaščitnih 
ukrepov, ki so primerni za prenos in zagotavljajo, da raven zaščite ni ogrožena;  
 
290 
 (g) nadzor nad spoštovanjem zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov in njihovim izvrševanjem 
zagotavljajo neodvisn i organi; ter  
(h) se posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, podelijo izvršljive pravice do 
učinkovitega upravnega in sodnega varstva v primeru kršitve zaščitnih ukrepov za varstvo 
podatkov.  
10. Združeno kraljestvo na eni strani in Unija, tudi v imenu katere koli njene države članice, na 
drugi strani Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje 
uradno obvestita o nadzornih organih, pristojnih za nadzor izvajanja pravil o varstvu podatkov, ki se 
uporabljajo za sodel ovanje na podlagi tega dela, in zagotavljanje skladnosti z njimi. Nadzorni organi 
sodelujejo za namene zagotavljanja skladnosti s tem delom.  
11. Določbe o varstvu osebnih podatkov iz tega dela se uporabljajo za obdelavo osebnih 
podatkov, ki v celoti ali delno poteka z avtomatiziranimi sredstvi, ter za drugačno obdelavo osebnih 
podatkov, ki so del zbirke ali so namenjeni oblikovanju dela zbirke.  
12. Ta člen ne posega v uporabo posebnih določb iz tega dela v zvezi z obdelavo osebnih 
podatkov.  
Člen LAW.GEN.5: Obseg sodelovanja, kadar država članica ne sodeluje več pri podobnih ukrepih na 
podlagi prava Unije  
1. Ta člen se uporablja, če država članica preneha sodelovati pri določbah prava Unije v zvezi s 
sodelovanjem na področju kazenskega pregona in pravosodnim sodelovan jem v kazenskih zadevah, 
ki so podobne katerim koli ustreznim določbam tega dela, ali uživati pravice v skladu z njimi.  
2. Združeno kraljestvo lahko Unijo pisno uradno obvesti, da namerava prenehati uporabljati 
zadevne določbe iz tega dela v zvezi z navedeno državo članico.  
3. Uradno obvestilo iz odstavka 2 začne učinkovati na dan, ki je v njem določen, vendar ne pred 
datumom, na katerega država članica preneha sodelovati pri pravicah na podlagi določb prava Unije 
iz odstavka 1 ali jih uživati.  
4. Če Združeno kralje stvo v skladu s tem členom poda uradno obvestilo, da namerava 
prenehati uporabljati zadevne določbe tega dela, se sestane Specializirani odbor za sodelovanje na 
področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da odloči, kateri ukrepi so potrebni za 
zagotovitev, da se vsako sodelovanje, ki se je začelo v skladu s tem naslovom in na katerega vpliva 
prenehanje, sklene na ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z vsemi osebnimi 
podatki, pridobljenimi s sodelovanjem v okviru ustreznih določb tega dela, preden se prenehajo 
uporabljati zadevne določbe zagotovita, da se raven varstva, v okviru katere so bili osebni podatki 
preneseni, ohrani tudi po učinkovanju prenehanja.  
5. Unija po diplomatski poti pisno uradno obvesti Združeno kraljestvo o datumu , na katerega 
bo država članica ponovno začela sodelovati pri zadevnih določbah prava Unije ali uživati pravice na 
njihovi podlagi. Zadevne določbe tega dela začnejo ponovno učinkovati na navedeni dan ali, če je to 
pozneje, na prvi dan meseca, ki sledi dne vu navedenega uradnega obvestila.  
6. Za lažjo uporabo tega člena Unija Združeno kraljestvo uradno obvesti, kadar država članica 
preneha sodelovati pri določbah prava Unije v zvezi s sodelovanjem na področju kazenskega pregona 
in pravosodnim sodelovanjem v kaz enskih zadevah, ki so podobne ustreznim določbam tega dela, ali 
uživati pravice v skladu z njimi.  
 
291 
 NASLOV II: IZMENJAVE  DNK, PRSTNIH ODTISO V IN PODATKOV IZ REG ISTROV VOZIL  
Člen LAW.PRUM.5: Cilj  
Cilj tega dela je vzpostaviti vzajemno sodelovanje med pristoj nimi organi kazenskega pregona 
Združenega kraljestva na eni strani in državami članicami na drugi strani v zvezi z avtomatiziranim 
prenosom profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in nekaterih podatkov iz nacionalnih registrov 
vozil.  
Člen LAW.PRUM.6: Oprede litev pojmov  
V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „pristojni organ kazenskega pregona“ pomeni državno policijo, carino ali drug organ, ki mu 
notranje pravo daje pooblastila za odkrivanje, preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj ali 
kriminalnih dejavnosti ter za izvajanje pooblastil in uporabo prisilnih ukrepov v okviru takih 
dejavnosti; agencije,telesa in druge enote, ki se ukvarjajo predvsem z vprašanji nacionalne 
varnosti, niso pristojni organi kazenskega pregona za namene tega  naslova;  
(b) „iskanje“ in „primerjava“ iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], 
LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK], LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano 
iskanje daktiloskopskih podatkov] in LAW.PRUM.17 [Izvedbeni ukrepi]pomenita pos topka, s 
katerima se ugotavlja ujemanje med podatki o DNK oziroma daktiloskopskimi podatki, ki jih 
posreduje ena država, in podatki o DNA oziroma daktiloskopskimi podatki, shranjenimi v 
podatkovnih zbirkah ene, več kot ene ali vseh držav;  
(c) „avtomatizirano i skanje“ iz člena LAW.PRUM.15 [Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov 
vozil] pomeni postopek spletnega dostopa za pregledovanje zbirk podatkov ene, več ali vseh 
držav članic;  
(d) „nekodirajoči del DNK“ pomeni kromosomska področja, ki ne vsebujejo nobenih genetskih 
informacij, tj. ki jim ni mogoče pripisati nobenih funkcionalnih lastnosti nekega organizma;  
(e) „profil DNK“ pomeni črkovno ali številčno kodo, ki predstavlja niz razločevalnih značilnosti 
nekodirajočega dela analiziranega vzorca človeške DNK, tj. s pecifično molekularno strukturo 
različnih področij DNK (lokusov);  
(f) „referenčni podatki o DNK“ pomenijo profil DNK in referenčno številko; Referenčni podatki o 
DNK vsebujejo izključno profile DNK, ki so bili ugotovljeni iz nekodirajočih delov DNK, in 
referen čno številko. Referenčni podatki o DNK ne vsebujejo podatkov, ki omogočajo 
neposredno identifikacijo oseb. Referenčni podatki o DNK, ki niso pripisani nobeni fizični osebi 
(neznani profili DNK), so kot takšni razpoznavni;  
(g) „referenčni profil DNK“ pomeni pro fil DNK identificirane osebe;  
(h) „neznan profil DNK“ pomeni profil DNK še neidentificirane osebe, pridobljen iz sledi, zbranih 
pri preiskovanju kaznivih dejanj;  
(i) „opomba“ pomeni zabeležko pri profilu DNK, ki jo država članica vnese v svojo nacionalno 
podatkovn o zbirko, in navaja, da je bilo ob iskanju ali primerjanju s strani druge države članice 
pri zadevnem profilu DNK že ugotovljeno ujemanje;  
 
292 
 (j) „daktiloskopski podatki“ pomenijo prstne odtise, sledi prstnih odtisov, odtise dlani, sledi 
odtisov dlani in vzorce t akih podob (kodirane minucije), kadar so shranjeni in se obdelujejo v 
avtomatizirani podatkovni zbirki;  
(k) „daktiloskopski referenčni podatki“ pomenijo daktiloskopske podatke in referenčno številko. 
Daktiloskopski referenčni podatki ne vsebujejo podatkov, ki omogočajo neposredno 
identifikacijo oseb. Daktiloskopski referenčni podatki, ki niso pripisani nobeni fizični osebi 
(neznani daktiloskopski podatki), so kot takšni razpoznavni;  
(l) „podatki iz registrov vozil“ pomenijo niz podatkov, kakor je opredeljen v poglavju  3 PRILOGE 
LAW -1; 
(m) „posamezen primer“ iz drugega stavka člena LAW.PRUM.8(1) [Avtomatizirano iskanje profilov 
DNK], drugega stavka člena LAW.PRUM.12(1) [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih 
podatkov], in člena LAW.PRUM.15(1) [Avtomatizirano iskanje  podatkov iz registrov vozil] 
pomeni en sam preiskovalni ali kazenski spis; če tak spis vsebuje več kot en profil DNK oziroma 
en daktiloskopski podatek ali podatek iz registrov vozil, se lahko posreduje skupaj kot en 
zahtevek;  
(n) „laboratorijska dejavnost“ p omeni vse ukrepe, sprejete v laboratoriju pri lokalizaciji in 
pridobivanju sledi na predmetih, pa tudi pri pripravi, analizi in interpretaciji forenzičnih 
dokazov v zvezi s profili DNK in daktiloskopskimi podatki zaradi priprave izvedenskega mnenja 
ali izm enjave forenzičnih dokazov;  
(o) „rezultati laboratorijskih dejavnosti“ pomenijo vse analitične ugotovitve in z njimi neposredno 
povezane interpretacije;  
(p) „izvajalec forenzičnih dejavnosti“ pomeni vsako javno ali zasebno organizacijo, ki opravlja 
laboratorijske dejavnosti na zahtevo pristojnih organov za preprečevanje, odkrivanje in 
preiskovanje kaznivih dejanj ali pristojnih sodnih organov;  
(q) „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni edini organ v državi, ki izvaja akreditacijo s 
pooblastilom te države.  
Člen LAW.PR UM.7: Oblikovanje nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK  
1. Države vzpostavijo in hranijo nacionalnie zbirke podatkov o preiskavah DNK za preiskovanje 
kaznivih dejanj.  
2. Za izvajanje tega naslova države zagotovijo dostopnost referenčnih podatkov o DNK iz s vojih 
nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK iz odstavka  1. 
3. Države priglasijo nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 
LAW.PRUM.7 [Oblikovanje nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK] do LAW.PRUM.10 
[Pridobivanje  celičnega materiala in pošiljanje profilov DNK] ter členi LAW.PRUM.13 [Nacionalne 
kontaktne točke], LAW.PRUM.14 [Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij] in 
LAW.PRUM. 17 [Izvedbeni ukrepi], ter pogoje za avtomatizirano iskanje iz člena  LAW.PRUM.8(1) 
[Avtomatizirano iskanje profilov DNK].  
 
293 
 Člen  LAW.PRUM.8: Avtomatizirano iskanje profilov DNK  
1. Države za preiskovanje kaznivih dejanj nacionalni kontaktni točki druge države iz člena 
LAW.PRUM.13 [Nacionalne kontaktne točke] omogočijo dostop do referenčnih podatkov o DNK v 
svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, pri čemer lahko izvedejo avtomatizirano iskanje s 
primerjavo profilov DNK. Iskanje je dovoljeno samo v posameznih primerih in v skladu z nacionalno 
zakonodajo države prosilke.  
2. Če je bil o z avtomatiziranim iskanjem ugotovljeno ujemanje poslanega profila DNK s profili 
DNK v zbirki zaprošene države, zaprošena država nacionalni kontaktni točki države prosilke 
avtomatsko pošlje referenčne podatke o DNK, s katerim je bilo ugotovljeno ujemanje.  Če ujemanja ni 
mogoče najti, se to avtomatsko sporoči.  
Člen  LAW.PRUM.9: Avtomatizirana primerjava profilov DNK  
1. Za preiskovanje kaznivih dejanj države prek nacionalnih kontaktnih točk primerjajo profile 
DNK svojih neznanih profilov DNK z vsemi profili DNK iz referenčnih podatkov zbirk podatkov o 
preiskavah DNK v skladu z vzajemno sprejetimi praktičnimi ureditvami med zadevnimi državami. 
Pošiljanje in primerjava profilov DNK se opravita v elektronski obliki. Pošiljanje zaradi primerjave 
neznanih profilov DNK  se opravi le, kadar je to v skladu z nacionalno zakonodajo države prosilke.  
2. Če država pri primerjavi v skladu z odstavkom  1 ugotovi ujemanje profilov DNK, ki jih je 
poslala ena država, s profili v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, nacionalni konta ktni točki 
države prosilke nemudoma pošlje referenčne podatke o DNK, s katerim je bilo ugotovljeno ujemanje.  
Člen LAW.PRUM.10: Pridobivanje celičnega materiala in pošiljanje profilov DNK  
Kadar v okviru potekajočih preiskovalnih ali kazenskih postopkov ni n a razpolago profila DNK 
določenega posameznika, ki je na ozemlju zaprošene države, ta država zagotovi pravno pomoč, tako 
da pridobi in preišče celični material tega posameznika ter pridobljeni profil DNK pošlje državi 
prosilki, če:  
(a) država prosilka sporoči,  za kakšne namene je to potrebno;  
(b) država prosilka predloži nalog za preiskavo ali sporočilo pristojnega organa, iz katerega v 
skladu z njeno nacionalno zakonodajo izhaja, da so izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo 
celičnega materiala, če bi bil zad evni posameznik na ozemlju države prosilke, in  
(c) so po nacionalni zakonodaji zaprošene države izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo 
celičnega materiala ter pogoji za pošiljanje pridobljenega profila DNK.  
Člen LAW.PRUM.11: Daktiloskopski podatki  
Za iz vajanje tega naslova države zagotovijo dostopnost daktiloskopskih referenčnih podatkov iz spisa 
za notranje sisteme za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov, vzpostavljene za preprečevanje 
in preiskovanje kaznivih dejanj.  
Člen LAW.PRUM.12: Avtomati zirano iskanje daktiloskopskih podatkov  
1. Države za preiskovanje kaznivih dejanj nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav iz člena 
LAW.PRUM.13 [Nacionalne kontaktne točke] omogočijo dostop do referenčnih podatkov iz sistemov 
 
294 
 za avtomatizirano identifikacij o prstnih odtisov, ki so jih vzpostavile za ta namen, s pooblastilom za 
izvajanje avtomatiziranega iskanja s primerjavo daktiloskopskih podatkov. Iskanje je dovoljeno samo 
v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države prosilke.  
2. Potrditev  ujemanja daktiloskopskih podatkov z referenčnimi podatki iz zbirke, ki jo upravlja 
zaprošena država, opravi nacionalna kontaktna točka države prosilke na podlagi elektronsko poslanih 
referenčnih podatkov, ki so potrebni za nedvoumno potrditev ujemanja.  
Člen LAW.PRUM.13: Nacionalne kontaktne točke  
1. Za namene pošiljanja podatkov iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov 
DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK] in LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano 
iskanje daktiloskopskih podatkov] držav e imenujejo nacionalne kontaktne točke.  
2. V tem poglavju se za nacionalne kontaktne točke v zvezi z državami članicami štejejo 
nacionalne kontaktne točke, določene za podobno izmenjavo podatkov v Uniji.  
3. Pooblastila nacionalnih kontaktnih točk so urejena z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja.  
Člen LAW.PRUM.14: Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij  
Če postopek iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], LAW.PRUM.9 
[Avtomatizirana primerjava profilov DNK] in LAW.PRUM.1 2 [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih 
podatkov] pokaže ujemanje profilov DNK ali daktiloskopskih podatkov, pošiljanje nadaljnjih 
razpoložljivih osebnih podatkov in drugih informacij, povezanih z referenčnimi podatki, brez 
poseganja v člen  LAW.PRUM.17(1 ) [Izvedbeni ukrepi] ureja notranja zakonodaja zaprošene države 
članice, vključno z njenimi pravili o pravni pomoči.  
Člen LAW.PRUM.15: Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil  
1. Države nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic iz odstavka  2 zaradi 
preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pregona drugih kršitev, ki v državi prosilki spadajo v 
pristojnost sodišč ali državnega tožilstva, kot tudi zaradi ohranjanja javne varnosti, v posameznih 
primerih dovolijo avtomatizirano iskanje n aslednjih podatkov v nacionalnih registrih vozil:  
(a) podatki o lastnikih ali upravljavcih vozil ter  
(b) podatki o vozilih.  
2. Poizvedba v skladu z odstavkom  1 je mogoča le z uporabo celotne številke šasije ali celotne 
registrske številke ter v skladu z nacionalno zakonodajo države prosilke.  
3. Za pošiljanje podatkov iz odstavka 1 vsaka država imenuje nacionalno kontaktno točko, ki je 
zadolžena za sprejemanje zahtevkov iz drugih držav. Pooblastila nacionalnih kontaktnih točk so 
urejena z nacionalno zakono dajo, ki se uporablja.  
Člen LAW.PRUM.16: Akreditacija izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske 
dejavnosti  
1. Države zagotovijo, da njihove izvajalce forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske 
dejavnosti, nacionalni akreditacijski organ akreditira kot skladne z EN ISO/IEC  17025.  
 
295 
 2. Vsaka država članica zagotovi, da njeni organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje in 
preiskovanje kaznivih dejanj, priznajo rezultate akreditiranih izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki 
opravljajo laboratorijske dejavnosti v drugih državah članicah, za enako zanesljive kot rezultate 
domačih izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti, akreditiranih po EN 
ISO/IEC 17025.  
3. Pristojni organi kazenskega pregona Zdru ženega kraljestva ne izvajajo iskanja in 
avtomatizirane primerjave v skladu s členi LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK], 
LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK] in LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano iskanje 
daktiloskopskih podatkov], dokl er Združeno kraljestvo ne začne izvajati in uporabljati ukrepov iz 
odstavka  1 tega člena.  
4. Odstavka  1 in 2 ne vplivata na nacionalna pravila glede sodne presoje dokazov.  
5. Združeno kraljestvo specializiranemu odboru za sodelovanje na področju kazenskega 
prego na in pravosodno sodelovanje posreduje besedilo glavnih določb, sprejetih za izvajanje in 
uporabo določb tega člena.  
Člen LAW.PRUM.17: Izvedbeni ukrepi  
1. Za namene tega naslova dajo države pristojnim organom kazenskega pregona drugih držav 
na voljo vse kate gorije podatkov za iskanje in primerjavo pod enakimi pogoji, kot so tisti, pod 
katerimi so na voljo za iskanje in primerjavo nacionalnim pristojnim organom kazenskega pregona. 
Države nadaljnje razpoložljive osebne podatke in druge informacije, povezane z r eferenčnimi 
podatki, iz člena  LAW.PRUM.14 [Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij] pošljejo 
pristojnim organom kazenskega pregona drugih držav za namene tega naslova, in sicer pod enakimi 
pogoji, kot bi bili poslani nacionalnim organom . 
2. Za namene izvajanja postopkov iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov 
DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK], LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano 
iskanje daktiloskopskih podatkov] in LAW.PRUM.15 [Avtomatizirano iskanje podatkov i z registrov 
vozil] se v PRILOGI LAW -1 določijo tehnične in postopkovne specifikacije.  
3. V odnosih med državami članicami in Združenim kraljestvom se uporabljajo tudi izjave, ki so 
jih države članice podale v skladu s sklepoma Sveta 2008/615/PNZ77 in 2008/616/ PNZ78.  
Člen LAW.PRUM.18: Predhodna ocena  
1. Da bi se preverilo, ali Združeno kraljestvo izpolnjuje pogoje iz člena  LAW.PRUM.17 [Izvedbeni 
ukrepi] in PRILOGE LAW -1, se, kolikor se zahteva v PRILOGI LAW -1, izvedeta ocenjevalni obisk in 
preskus v zvezi in v skl adu s pogoji in ureditvijo, sprejemljivimi za Združeno kraljestvo. V vsakem 
primeru se preskus izvede v zvezi z iskanjem podatkov v skladu s členom LAW.PRUM.15 
[Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil].  
                                                            
77  Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na 
področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL EU L  210, 6.8.2008, str.  1). 
78  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi 
čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL EU L  210, 
6.8.2008, str.  12). 
 
296 
 2. Unija na podlagi celovitega ocenjevalnega  poročila o ocenjevalnem obisku in, po potrebi, 
preskusu iz odstavka  1 določi datum ali datume, od katerih lahko države članice Združenemu 
kraljestvu pošiljajo osebne podatke v skladu s tem poglavjem.  
3. Do izida ocenjevanja iz odstavka 1 lahko države članice  od datuma začetka veljavnosti tega 
sporazuma Združenemu kraljestvu pošiljajo osebne podatke iz členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano 
iskanje profilov DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK], LAW.PRUM.12 
[Avtomatizirano iskanje daktiloskopski h podatkov] in LAW.PRUM.14 [Pošiljanje nadaljnjih osebnih 
podatkov in drugih informacij] do datuma ali datumov, ki jih Unija določi v skladu z odstavkom  2, 
vendar ne dlje kot devet mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma. Specializirani odbor za 
sode lovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje lahko to obdobje enkrat podaljša za 
največ devet mesecev .  
Člen LAW.PRUM.19: Prekinitev in razveljavitev  
1. Če Unija meni, da je treba ta naslov spremeniti, ker se je pravo Unije v zvezi s predmetom, ki 
ga ureja navedeni naslov, bistveno spremenilo ali je v postopku bistvene spremembe, lahko v zvezi s 
tem uradno obvesti Združeno kraljestvo, da se dogovorita o uradni spremembi tega sporazuma  v 
zvezi s tem naslovom. Po takem uradnem obvestilu pogodbenici za čneta posvetovanja.  
2. Kadar se pogodbenici v devetih  mesecih od navedenega uradnega obvestila ne dogovorita o 
spremembi tega naslova, se lahko Unija odloči, da bo prekinila uporabo tega naslova ali katerih koli 
določb tega naslova za obdobje največ devetih  mesecev. Pred zaključkom tega obdobja se lahko 
pogodbenici dogovorita za podaljšanje prekinitve za dodatno obdobje največ devetih  mesecev. Če se 
pogodbenici do konca obdobja prekinitve ne dogovorita o spremembi tega naslova, se določbe, 
katerih uporaba je p rekinjena, prenehajo uporabljati na prvi dan meseca, ki sledi izteku obdobja 
prekinitve, razen če Unija obvesti Združeno kraljestvo, da ne želi več spremeniti tega naslova . V tem 
primeru se določbe tega naslova, katerih uporaba je prekinjena, spet začnejo uporabljati.  
3. Če se v skladu s tem členom prekine uporaba katere koli določbe tega naslova uradno 
obvestilo o začasni prekinitvi uporabe, se Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu 
in pravosodno sodelovanje sestane, da odloči, kateri ukrep i so potrebni za zagotovitev, da se vsako 
morebitno sodelovanje, začeto v skladu s tem naslovom in na katerega vpliva prekinitev, zaključi na 
ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s 
sodelovanjem v okvi ru tega naslova, preden se začasno prenehajo uporabljati zadevne določbe 
zagotovita, da se raven varstva, v okviru katere so bili osebni podatki preneseni, ohrani tudi po 
začetku veljavnosti začasne prekinitve uporabe.  
NASLOV III: PRENOS I N OBDELAVA PODAT KOV IZ EVIDENCE PODA TKOV O POTNIKIH  
Člen LAW.PNR.18: Področje uporabe  
1. Ta naslov določa pravila, na podlagi katerih se lahko podatki iz evidenc podatkov o potnikih 
prenesejo pristojnemu organu Združenega kraljestva, ki jih nato obdela in uporablja, za lete med 
Unijo in Združenim kraljestvom, ter vzpostavlja posebne zaščitne ukrepe v zvezi s tem.  
2. Ta naslov se uporablja za letalske prevoznike, ki opravljajo potniške lete med Unijo in 
Združenim kraljestvom.  
3. Ta naslov se uporablja tudi za letalske prevoznike, ki  so registrirani v Uniji ali v njej 
shranjujejo podatke ter opravljajo potniške lete v Združeno kraljestvo ali iz njega.  
 
297 
 4. Ta naslov določa tudi policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah med 
Združenim kraljestvom in Unijo v zvezi s podatki iz PNR.  
Člen LAW.PNR.19: Opredelitev pojmov  
V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz z veljavno operativno licenco ali 
enakovrednim dovoljenjem, ki mu omogoča opravljanje zračnega prevoza  potnikov med 
Združenim kraljestvom in Unijo;  
(b) „evidenca podatkov o potnikih“ („PNR“) pomeni zapis zahtevanih podatkov o potovanju 
vsakega potnika, ki vsebuje potrebne informacije, da lahko letalski prevozniki, ki zagotavljajo 
rezervacije, in udeleženi leta lski prevozniki obdelujejo in nadzorujejo rezervacije za vsako 
potovanje, ki ga rezervira posamezna oseba ali se rezervira v njenem imenu, ne glede na to, ali 
je sestavni del sistema rezervacij, sistema za nadzor odhodov, ki se uporablja za prijavo 
potniko v na let, ali enakovrednih sistemov, ki zagotavljajo enake funkcije; podatki iz PNR, kot 
se uporabljajo v tem naslovu, vsebujejo zlasti elemente iz PRILOGE LAW -2; 
(c) „pristojni organ Združenega kraljestva“ pomeni organ Združenega kraljestva, pristojen za 
prejemanje in obdelavo podatkov iz PNR na podlagi tega sporazuma; če ima Združeno 
kraljestvo več kot en pristojni organ, zagotovi storitev enotne točko za podatke o potnikih, ki 
letalskim prevoznikom omogoča prenos podatkov iz PNR enotni vstopni točki za preno s 
podatkov, in določi enotno kontaktno točko za prejemanje in vlaganje zahtevkov v skladu s 
členom LAW.PNR.22 [Policijsko in pravosodno sodelovanje];  
(d) „enote za informacije o potnikih“ pomenijo enote, ki jih ustanovijo ali imenujejo države članice 
in so odg ovorne za prejemanje in obdelavo podatkov iz PNR;  
(e) „terorizem“ pomeni katero koli kaznivo dejanje iz PRILOGE LAW -7; 
(f) „hudo kaznivo dejanje“ pomeni katero koli kaznivo dejanje, ki se po notranjem pravu države 
članice lahko kaznuje z zaporno kaznijo oziroma  ukrepom odvzema prostosti z najvišjo 
zagroženo kaznijo najmanj treh let.  
Člen LAW.PNR.20: Nameni uporabe podatkov iz PNR  
1. Združeno kraljestvo zagotovi, da se podatki iz PNR, prejeti v skladu s tem naslovom, 
obdelujejo izključno za preprečevanje, odkrivanje, p reiskovanje ali pregon terorizma ali hudih 
kaznivih dejanj, ter za namene nadzora nad obdelavo podatkov iz PNR v skladu s pogoji iz tega 
sporazuma.  
2.  Pristojni organ Združenega kraljestva lahko obdela podatke iz PNR, če je to nujno za zaščito 
življenjskih i nteresov vsake fizične osebe, v izjemnih primerih, kot so:  
(a) tveganje smrti ali hudih telesnih poškodb ali  
(b) večje tveganje za javno zdravje, zlasti kakor je opredeljeno v mednarodno priznanih 
standardih.  
 
298 
 3. Pristojni organ Združenega kraljestva lahko podatke iz PNR glede na posamezni primer 
obdela tudi, če razkritje ustreznih podatkov iz PNR zahteva sodišče ali upravno sodišče Združenega 
kraljestva v postopku, ki je neposredno povezan s katerim koli namenom iz odstavka  1. 
Člen LAW.PNR.21: Zagotavljanje podatkov i z PNR  
1. Unija zagotovi, da ta naslov ne ovira letalskih prevoznikov pri prenosu podatkov iz PNR 
pristojnemu organu Združenega kraljestva.  
2. Unija zagotovi, da lahko letalski prevozniki v skladu s tem naslovom prenesejo podatke iz 
PNR pristojnemu organu Združen ega kraljestva prek pooblaščenih zastopnikov, ki delujejo v imenu in 
pod odgovornostjo letalskega prevoznika.  
3. Združeno kraljestvo od letalskega prevoznika ne zahteva zagotavljanja podatkovnih 
elementov iz PNR, ki jih letalski prevoznik še ni zbral ali jih še ne hrani za namene rezervacij.  
4. Združeno kraljestvo po prejemu izbriše vse podatke, ki mu jih prenese letalski prevoznik v 
skladu s tem poglavjem, če navedeni podatkovni element ni naveden v PRILOGI LAW -2. 
Člen LAW.PNR.22: Policijsko in pravosodno sodelovanje  
1. Pristojni organ Združenega kraljestva v okviru njunih pristojnosti Europolu ali Eurojustu ali 
enotam za informacije o potnikih držav članic čim prej posreduje vse relevantne in ustrezne 
analitične informacije, ki vsebujejo podatke iz PNR, v pos ameznih primerih, kadar je to potrebno za 
preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon terorizma ali hudih kaznivih dejanj.  
2. Na zahtevo Europola ali Eurojusta v okviru njunih pristojnosti ali enote za informacije o 
potnikih države članice pristojni or gan Združenega kraljestva izmenja podatke iz PNR, rezultate 
obdelave teh podatkov ali analitične informacije, ki vsebujejo podatke iz PNR, v posameznih 
primerih, kadar je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon terorizma ali 
hudih  kaznivih dejanj.  
3. Enote za informacije o potnikih držav članic pristojnemu organu Združenega kraljestva čim 
prej izmenjajo vse relevantne in ustrezne analitične informacije, ki vsebujejo podatke iz PNR, v 
posameznih primerih, kadar je to potrebno za prepre čevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon 
terorizma ali hudih kaznivih dejanj.  
4. Na zahtevo pristojnega organa Združenega kraljestva enote za informacije o potnikih države 
članice izmenjajo podatke iz PNR, rezultate obdelave teh podatkov ali analitične in formacije, ki 
vsebujejo podatke iz PNR, v posameznih primerih, kadar je to potrebno za preprečevanje, 
odkrivanje, preiskovanje ali pregon terorizma ali hudih kaznivih dejanj.  
5. Pogodbenici  zagotovita, da se informacije iz odstavkov 1 do 4 izmenjajo v skladu s sporazumi 
in dogovori o kazenskem pregonu ali izmenjavi informacij med Združenim kraljestvom ter 
Europolom, Eurojustom ali zadevno državo članico. Izmenjava informacij z Europolom na podlagi 
tega člena poteka prek varnih komunikacijskih kanalov, vzpostav ljenih za izmenjavo informacij prek 
Europola.  
6. Pristojni organ Združenega kraljestva in enote za informacije o potnikih držav članic 
zagotovijo, da se v skladu z odstavki 1 do 4 izmenja le minimalna količina potrebnih podatkov iz PNR.  
 
299 
 Člen LAW.PNR.23: Nedis kriminacija  
Združeno kraljestvo zagotovi, da se zaščitni ukrepi, ki se uporabljajo pri obdelavi podatkov iz PNR, 
enako uporabljajo za vse fizične osebe, brez nezakonite diskriminacije.  
Člen LAW.PNR.24: Uporaba posebnih vrst osebnih podatkov  
V skladu s tem naslovom je vsaka obdelava posebnih vrst osebnih podatkov prepovedana. Če kakršni 
koli podatki iz PNR, ki se prenesejo pristojnemu organu Združenega kraljestva, vključujejo posebne 
vrste osebnih podatkov, pristojni organ Združenega kraljestva take podatke izbriše.  
Člen LAW.PNR.25: Varnost in celovitost podatkov  
1. Združeno kraljestvo izvaja regulativne, postopkovne ali tehnične ukrepe za zaščito podatkov 
iz PNR pred naključnim, nezakonitim ali nepooblaščenim dostopom, obdelavo ali izgubo.  
2. Združeno kraljestvo z agotovi preveritev skladnosti ter varstvo, varnost, zaupnost in 
celovitost podatkov. V zvezi s tem Združeno kraljestvo:  
(a) za podatke iz PNR uporabi postopke šifriranja, pooblaščanja in dokumentiranja;  
(b) omeji dostop do podatkov PNR na pooblaščene uradnike;  
(c) hrani podatke iz PNR v varnem prostoru, ki je zavarovan z nadzorom dostopa; ter  
(d) vzpostavi mehanizem, ki zagotavlja, da poizvedbe o podatkih iz PNR potekajo v skladu s 
členom LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR].  
3. V primeru nepooblaščenega dostopa do podatkov iz PNR o fizični osebi ali njihovega razkritja 
Združeno kraljestvo sprejme ukrepe, da obvesti zadevno fizično osebo in zmanjša tveganje škode ter 
sprejme popravne ukrepe.  
4. Pristojni organ Združenega kraljestva nemudoma obvesti Specializirani odbor za sodelovanje 
pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje o vsakem pomembnem primeru naključnega, 
nezakonitega ali nepooblaščenega dostopa do podatkov iz PNR ali njihove obdelave ali izgube.  
5. Združeno kraljestvo zagotovi, da se za vse kršitve varnosti podatkov, zlasti kršitve, ki 
povzročijo naključno ali nezakonito uničenje ali naključno izgubo, spremembo, nepooblaščeno 
razkritje ali dostop ali druge nezakonite oblike obdelave, uporabijo učinkoviti in odvračilni popravni 
ukrepi, ki lahko vključujejo san kcije.  
Člen LAW.PNR.26: Preglednost in obveščanje potnikov  
1. Pristojni organ Združenega kraljestva na svojem spletišču  da na voljo:  
(a) seznam zakonodaje, ki dovoljuje zbiranje podatkov iz PNR;  
(b) nameni zbiranja podatkov iz PNR;  
(c) način varstva podatkov iz PNR;  
(d) način in obseg dovoljenega razkritja podatkov iz PNR;  
 
300 
 (e) informacije o pravicah do dostopa, popravkov, zaznamkov in pravnih sredstev ter  
(f) kontaktne informacije za poizvedbe.  
2. Pogodbenici sodelujeta z zainteresiranimi tretjimi stranmi, kot je letalska industrija , za 
spodbujanje preglednosti v času rezervacij glede namena zbiranja, obdelave in uporabe podatkov iz 
PNR ter glede tega, kako zahtevati dostop do podatkov, njihov popravek in uveljavljanje pravnega 
sredstva v zvezi z njimi. Letalski prevozniki potnikom z agotovijo jasne in izčrpne informacije v zvezi s 
prenosom podatkov iz PNR na podlagi tega naslova, vključno z navedbo podrobnosti o organu 
prejemnika, namenom prenosa in pravico, da potnik od organa prejemnika zahteva dostop do svojih 
osebnih podatkov, ki so bili preneseni, in popravljanje teh podatkov.  
3. Kadar se podatki iz PNR, ki se hranijo v skladu s členom LAW.PNR.28 [ Hramba podatkov iz 
PNR ], uporabijo  pod pogoji iz člena LAW.PNR.29 [ Pogoji uporabe evidence podatkov o potnikih ] 
oziroma so bili razkriti v  skladu s členom LAW.PNR.31 [ Razkrivanje znotraj Združenega kraljestva ] ali 
členom LAW.PNR.32 [ Razkrivanje zunaj Združenega kraljestva ], Združeno kraljestvo zadevne potnike 
pisno, posamično in v razumnem času obvesti, kadar tako informiranje ne more več og roziti 
preiskav, ki jih izvajajo zadevni javni organi, kolikor so na voljo ustrezni kontaktni podatki potnikov ali 
jih je mogoče pridobiti ob ustreznem prizadevanju. Uradno obvestilo vključuje informacije o tem, 
kako lahko zadevna fizična oseba zaprosi za upravno ali sodno varstvo.  
Člen  LAW.PNR.27: Avtomatizirana obdelava podatkov PNR  
1. Pristojni organ Združenega kraljestva zagotovi, da vsaka avtomatizirana obdelava podatkov 
iz PNR temelji na nediskriminatornih, posebnih in zanesljivih vnaprej pripravljenih m odelih in merilih, 
ki mu omogočajo, da:  
(a) dosega rezultate pri osredotočanju na fizične osebe, pri katerih bi lahko obstajal utemeljen 
sum vpletenosti v teroristična ali huda kazniva dejanja ali sodelovanja pri njih ali  
(b) se v izjemnih okoliščinah zaščitijo ži vljenjski interesi fizične osebe, kot je določeno v členu 
LAW.PNR.20(2) [ Nameni uporabe podatkov iz PNR ]. 
2. Pristojni organ Združenega kraljestva zagotovi, da so zbirke podatkov, v katerih se išče 
primerjava s podatki iz PNR, zanesljive, posodobljene in omej ene na tiste, zbirke podatkov ki jih 
uporablja za namene iz člena  LAW.PNR.20 [ Nameni uporabe podatkov iz PNR ]. 
3. Združeno kraljestvo ne sprejema odločitev, ki znatno negativno vplivajo na fizično osebo, 
izključno na podlagi avtomatizirane obdelave podatkov i z PNR.  
Člen LAW.PNR.28: Hramba podatkov PNR  
1. Združeno kraljestvo ne hrani podatkov iz PNR več kot pet let od datuma, ko jih je prejelo.  
2. Najpozneje v šestih mesecih od prenosa podatkov iz PNR iz odstavka  1 se vsi podatki iz PNR 
depersonalizirajo z zakrivanj em podatkovnih elementov, na podlagi katerih bi bilo mogoče 
neposredno identificirati potnika, na katerega se podatki iz PNR nanašajo, ali katero koli drugo 
fizično osebo, in sicer:  
(a) imen, vključno z imeni drugih potnikov v PNR, in števila potnikov v PNR, k i potujejo skupaj;  
 
301 
 (b) naslovov, telefonskih številk in elektronskih kontaktnih podatkov potnika, oseb, ki so 
rezervirale let za potnika, oseb, prek katerih je mogoče stopiti v stik s potnikom, in oseb, ki jih 
je treba obvestiti v nujnih primerih;  
(c) vseh razpolo žljivih informacij o plačilu in obračunu, kolikor vsebujejo kakršne koli informacije, 
na podlagi katerih bi bilo mogoče identificirati fizično osebo;  
(d) informacij v zvezi s programi zvestobe;  
(e) drugih dodatnih informacij, posebnih informacij v zvezi s storitvami in posebnih zahtev v zvezi 
s storitvami, če vsebujejo informacije, na podlagi katerih je mogoče identificirati fizično osebo, 
ter 
(f) kakršnih koli predhodnih informacij o potniku, ki so bile zbrane.  
3. Pristojni organ Združenega kraljestva lahko razkrije podatke PNR le, če je to potrebno za 
izvedbo preiskav za namene iz člena LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov iz PNR]. Takšni razkriti 
podatki iz PNR so dostopni le omejenemu številu posebej pooblaščenih uradnikov.  
4. Ne glede na odstavek  1 Združeno kraljestvo izbriše podatke o potnikih iz PNR po njihovem 
odhodu iz države, razen če ocena tveganja pokaže potrebo po tem, da se še naprej hranijo. Za 
določitev navedene potrebe Združeno kraljestvo dokaže obstoj o bjektivnih dokazov, na podlagi 
katerih je mogoče sklepati, da bi lahko nekateri potniki pomenili tveganje z vidika boja proti 
terorizmu in hudim kaznivim dejanjem.  
5. V odstavku  4 bi se moral za datum odhoda šteti zadnji dan obdobja najdaljšega zakonitega 
prebivanja zadevnega potnika v Združenem kraljestvu, razen če je na voljo podatek o točnem 
datumu odhoda.  
6. Za uporabo podatkov, ki se hranijo na podlagi tega člena, veljajo pogoji iz člena  LAW.PNR.29 
[Pogoji uporabe evidence podatkov o potnikih ]. 
7. Neodvisen upr avni organ v Združenem kraljestvu enkrat letno oceni pristop pristojnega 
organa Združenega kraljestva glede potrebe po hrambi podatkov iz PNR v skladu z odstavkom  4. 
8. Ne glede na odstavke  1, 2 in 4 lahko Združeno kraljestvo hrani podatke iz PNR, ki so potre bni 
za poseben ukrep, pregled, preiskavo, izvršilni ukrep, sodni postopek, pregon ali izvrševanje sankcij, 
dokler ta ukrep ni zaključen.  
9. Združeno kraljestvo izbriše podatke iz PNR po izteku obdobja njihove hrambe.  
10. Odstavek 11 se uporablja zaradi posebnih o koliščin, ki Združenemu kraljestvu preprečujejo 
tehnične prilagoditve, potrebne za preoblikovanje sistemov za obdelavo podatkov iz PNR, ki jih je 
Združeno kraljestvo uporabljalo, ko se je zanj uporabljalo pravo Unije, v sisteme, ki bi omogočili izbris 
poda tkov PNR v skladu z odstavkom 4.  
11. Združeno kraljestvo lahko začasno odstopa od odstavka 4 v vmesnem obdobju, katerega 
trajanje je določeno v  odstavku 13, dokler ne izvede tehničnih prilagoditev, kar mora storiti takoj, ko 
je mogoče. Pristojni organ Združene ga kraljestva v vmesnem obdobju prepreči uporabo podatkov iz 
PNR, ki jih je treba izbrisati v skladu z odstavkom 4, tako, da za te podatke iz PNR uporabi naslednje 
dodatne zaščitne ukrepe:  
 
302 
 (a) podatki iz PNR so dostopni le omejenemu številu pooblaščenih uradni kov in le, kadar je to 
potrebno za ugotovitev, ali bi bilo treba podatke PNR izbrisati v skladu z odstavkom 4;  
(b) zahteva za uporabo podatkov iz PNR se v primerih, ko je treba podatke izbrisati v skladu z 
odstavkom 4, zavrne in se ne odobri noben nadaljnji do stop do teh podatkov, če je iz 
dokumentacije iz točke (d) tega odstavka razvidno, da je bila predhodna zahteva za uporabo 
zavrnjena;  
(c) zagotovi se, da se podatki iz PNR po najboljših močeh izbrišejo takoj, ko je to mogoče, pri 
čemer se upoštevajo posebne oko liščine iz odstavka 10, ter  
(d) v skladu s členom LAW.PNR.30 [Zapisovanje in dokumentiranje obdelave podatkov iz PNR] se 
dokumentira naslednje, taka dokumentacija pa se da na voljo neodvisnemu upravnemu 
organu iz odstavka 7 tega člena:  
(i) vse zahteve za uporabo p odatkov iz PNR;  
(ii) datum in čas dostopa do podatkov iz PNR, da se oceni, ali je treba podatke PNR 
izbrisati;  
(iii) dejstvo, da je bila zahteva za uporabo podatkov iz PNR zavrnjena na podlagi tega, da bi 
morali biti podatki iz PNR izbrisani v skladu z odstavkom 4, v ključno z datumom in 
časom zavrnitve, ter  
(iv) datum in čas izbrisa podatkov iz PNR v skladu s točko (c) tega odstavka.  
12. Združeno kraljestvo devet mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma in spet eno leto 
pozneje, če se vmesno obdobje podaljša za nadaljnje leto, Specializiranemu odboru za sodelovanje 
pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje predloži:  
(a) poročilo neodvisnega upravnega organa iz odstavka 7 tega člena, ki vsebuje mnenje 
nadzornega organa Združenega kraljestva iz člena LAW.GEN.4(3) [Varstvo osebnih podatkov] o 
tem, ali so bili zaščitni ukrepi iz odstavka 11 tega člena učinkovito uporabljeni, ter  
(b) oceno Združenega kraljestva, ali še naprej obstajajo posebne okoliščine iz odstavka 10 tega 
člena, skupaj z opisom prizadevanj za preoblikovanje sistemov  Združenega kraljestva  za 
obdelavo podatkov iz PNR v sisteme, ki bi omogočali izbris podatkov iz PNR v skladu z 
odstavkom 4 tega člena.  
13. Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje se 
sestane v enem letu od za četka veljavnosti tega sporazuma, da preuči poročilo in oceno iz odstavka 
12. Če posebne okoliščine iz odstavka 10 še naprej obstajajo, Partnerski svet podaljša vmesno 
obdobje iz odstavka 11 za eno leto. Partnerski svet vmesno obdobje podaljša še za eno na daljnje, 
zadnje leto pod enakimi pogoji in po enakem postopku kot pri prvem podaljšanju, če je bil poleg tega 
dosežen znaten napredek, čeprav še ni bilo mogoče preoblikovati sistemov Združenega kraljestva za 
obdelavo podatkov iz PNR v sisteme, ki bi omogoč ali izbris podatkov iz PNR v skladu z odstavkom 4.  
14. Če Združeno kraljestvo meni, da je Partnerski svet katero koli od teh podaljšanj 
neupravičeno zavrnil, lahko ta naslov začasno prekine z enomesečnim odpovednim rokom.  
15. Na dan tretje obletnice začetka veljav nosti tega sporazuma se odstavki 10 do 14 prenehajo 
uporabljati.  
 
303 
 Člen LAW.PNR.29: Pogoji za uporabo podatkov iz PNR  
1. Pristojni organ Združenega kraljestva lahko podatke iz PNR, ki se v skladu  s 
členom  LAW.PNR.28 [ Hramba podatkov iz PNR ] hranijo za namene z izjemo varnostne in mejne 
kontrole, vključno z razkrivanjem na podlagi člena  LAW.PNR.31 [ Razkrivanje znotraj Združenega 
kraljestva ] in člena LAW.PNR.32 [ Razkrivanje zunaj Združenega kraljestva ], uporabi samo, kadar nove 
okoliščine, ki temeljijo na objektiv nih razlogih, kažejo, da bi lahko podatki iz PNR o enem ali več 
potnikih učinkovito prispevali k doseganju namenov iz člena  LAW.PNR.20 [Nameni uporabe 
podatkov iz PNR].  
2. Uporaba podatkov iz PNR s strani pristojnega organa Združenega kraljestva v skladu z 
odstavkom  1 je predmet predhodnega pregleda, ki ga sodišče ali neodvisni upravni organ 
Združenega kraljestva izvede na podlagi obrazložene zahteve pristojnega organa Združenega 
kraljestva znotraj nacionalnega pravnega okvira za postopke preprečevanja, odkriv anja ali pregona 
kaznivih dejanj, razen:  
(a) v ustrezno utemeljenih nujnih primerih ali  
(b) za preverjanje zanesljivosti in aktualnosti predhodno določenih modelov in meril, na katerih 
temelji avtomatska obdelava podatkov iz PNR, ali za opredelitev novih modelov i n meril za 
tako obdelavo.  
Člen  LAW.PNR.30: Zapisovanje in dokumentiranje obdelave podatkov iz PNR  
Pristojni organ Združenega kraljestva zapiše in dokumentira vsako obdelavo podatkov iz PNR. Tak 
zapis ali dokumentiranje uporablja samo za:  
(a) notranje spremljanje in preverjanje zakonitosti obdelave podatkov;  
(b) zagotavljanje ustrezne celovitosti podatkov;  
(c) zagotavljanje varnosti obdelave podatkov in  
(d) zagotavljanje pregleda nad delovanjem.  
Člen LAW.PNR.31: Razkrivanje znotraj Združenega kraljestva  
1. Pristojni o rgan Združenega kraljestva podatke iz PNR razkrije drugim javnim organom v 
Združenem kraljestvu, samo če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) podatki iz PNR se razkrijejo javnim organom, katerih naloge so neposredno povezane z nameni 
iz člena LAW.PNR.20 [Nameni  uporabe podatkov iz PNR];  
(b) podatki iz PNR se razkrijejo samo v posameznih primerih;  
(c) razkritje je v teh posebnih okoliščinah potrebno za namene iz člena  LAW.PNR.20 [Nameni 
uporabe  podatkov iz PNR];  
(d) razkrije se samo minimalna količina potrebnih podatkov iz PNR;  
(e) javni organ prejemnik zagotovi varstvo, ki je enakovredno zaščitnim ukrepom iz tega naslova, 
ter 
 
304 
 (f) javni organ prejemnik podatkov iz PNR ne razkrije drugim subjektom, razen če razkritje dovoli 
pristojni organ Združenega kraljestva v skladu s pogoji iz t ega odstavka.  
2. Pri prenosu analitičnih informacij, ki vsebujejo podatke iz PNR, pridobljene na podlagi tega 
naslova, se upoštevajo zaščitni ukrepi iz tega člena.  
Člen  LAW.PNR.32: Razkrivanje zunaj Združenega kraljestva  
1. Združeno kraljestvo zagotovi, da prist ojni organ Združenega kraljestva podatke iz PNR 
razkrije javnim organom v tretjih državah, samo če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) podatki iz PNR se razkrijejo javnim organom, katerih naloge so neposredno povezane z nameni 
iz člena LAW.PNR.20 [Nameni upora be podatkov iz PNR];  
(b) podatki iz PNR se razkrijejo samo v posameznih primerih;  
(c) podatki iz PNR se razkrijejo le, če je to potrebno za namene iz člena  LAW.PNR.20 [Nameni 
uporabe  podatkov iz PNR];  
(d) razkrije se samo minimalna količina potrebnih podatkov iz PNR; in 
(e) tretja država, ki so ji razkriti podatki iz PNR, je sklenila sporazum z Unijo, ki zagotavlja varstvo 
osebnih podatkov, primerljivo s tem sporazumom, ali zanjo velja sklep Evropske komisije v 
skladu s pravom Unije, ki ugotavlja, da tretja država zagotavl ja ustrezno raven varstva osebnih 
podatkov v smislu prava Unije.  
2. Kot izjema od točke (e) odstavka 1 lahko pristojni organ Združenega kraljestva prenese 
podatke iz PNR tretji državi, če:  
(a) vodja tega organa ali višji uradnik, ki ga je vodja posebej pooblastil , meni, da je razkritje 
potrebno za preprečevanje in preiskovanje resne in neposredne grožnje javni varnosti ali za 
zaščito življenjskih interesov katere koli fizične osebe, ter  
(b) tretja država na podlagi dogovora, sporazuma ali kako drugače pisno zagotovi, da se bodo 
informacije varovale v skladu z zaščitnimi ukrepi, ki se za obdelavo podatkov iz PNR, prejetih 
od Unije, uporabljajo po pravu Združenega kraljestva, vključno s tistimi iz tega naslova.  
3. Prenos v skladu z odstavkom 2 tega člena se dokumentira. Tak a dokumentacija se na 
zahtevo da na voljo nadzornemu organu iz člena LAW.GEN.4(3) [Varstvo osebnih podatkov], vključno 
z datumom in uro prenosa, informacijami o organu prejemniku, utemeljitvijo prenosa in prenesenimi 
podatki iz PNR.  
4. Če pristojni organ Zdru ženega kraljestva v skladu z odstavkoma  1 in 2 razkrije podatke iz 
PNR, zbrane na podlagi tega naslova, ki izhajajo iz države članice, organe navedene države članice 
uradno obvesti o razkritju, takoj ko je to mogoče. Združeno kraljestvo to uradno obvestilo  predloži v 
skladu s sporazumi ali dogovori o kazenskem pregonu ali izmenjavi informacij med Združenim 
kraljestvom in zadevno državo članico.  
5. Pri prenosu analitičnih informacij, ki vsebujejo podatke iz PNR, pridobljene na podlagi tega 
naslova, se upoštevaj o zaščitni ukrepi iz tega člena.  
 
305 
 Člen LAW.PNR.33: Metoda prenosa  
Letalski prevozniki prenesejo podatke iz PNR pristojnemu organu Združenega kraljestva izključno na 
podlagi metode „push“, tj. metode, s katero letalski prevozniki prenesejo podatke iz PNR v 
podatkovno zbirko pristojnega organa Združenega kraljestva, in v skladu z naslednjimi postopki, ki jih 
morajo letalski prevozniki upoštevati:  
(a) podatki iz PNR se prenesejo elektronsko v skladu s tehničnimi zahtevami pristojnega organa 
Združenega kraljestva, v primeru tehnične okvare pa na kakršen koli drug ustrezen način, ki 
zagotavlja ustrezno raven varnosti podatkov;  
(b) podatki iz PNR se prenesejo z uporabo dogovorjenih oblik sporočanja; in  
(c) podatki iz PNR se prenesejo na varen način z uporabo enotnih protokolov, kakor zahteva 
pristojni organ Združenega kraljestva.  
Člen LAW.PNR.34: Pogostost prenosa  
1. Pristojni organ Združenega kraljestva od letalskih prevoznikov zahteva, da podatke iz PNR 
prenašajo:  
(a) na začetku ne od prej kot 96 ur pred časom odhoda po voznem redu ter  
(b) največ petkrat, kot določi pristojni organ Združenega kraljestva.  
2. Pristojni organ Združenega kraljestva letalskim prevoznikom dovoli, da prenos iz točke  (b) 
odstavka  1 omejijo na posodobitve podatkov iz PNR, ki so bili preneseni v skladu s točko (a) 
navedenega odstavka.  
3. Pristojni organ Združenega kraljestva obvesti letalske prevoznike o časih, določenih za 
prenose.  
4. V posebnih primerih, kada r je mogoče sklepati, da je dodatni dostop do podatkov iz PNR 
nujen za odzivanje na posebno grožnjo v zvezi z nameni uporabe, določenimi v členu  LAW.PNR.20 
[Nameni uporabe podatkov iz PNR], lahko pristojni organ Združenega kraljestva od letalskega 
prevozni ka zahteva, da mu zagotovi podatke iz PNR pred načrtovanimi prenosi, med njimi ali po njih. 
Pristojni organ Združenega kraljestva pri izvrševanju navedene diskrecijske pravice deluje preudarno 
in sorazmerno ter uporablja metodo prenosa iz člena  LAW.PNR.33 [Metoda prenosa].  
Člen LAW.PNR.35: Sodelovanje  
Pristojni organ Združenega kraljestva in enote za informacije o potnikih držav članic si skupaj 
prizadevajo za uskladitev svojih sistemov obdelave podatkov iz PNR, ki dodatno povečuje varnost 
posameznikov v Zd ruženem kraljestvu, Uniji in drugih državah.  
Člen LAW.PNR.36: Neodstopanje  
Ta naslov ne pomeni odstopanja od medsebojnih obveznosti Združenega kraljestva in držav članic ali 
tretjih držav, da zaprosijo za pomoč ali se odzovejo na prošnjo za pomoč na podlag i instrumenta 
medsebojne pomoči.  
 
306 
 Člen LAW.PNR.37: Posvetovanje in preverjanje  
1. Pogodbenici se posvetujeta o vsakem ukrepu, ki naj bi se sprejel in bi lahko vplival na ta 
naslov.  
2. Pri izvajanju skupnih pregledov tega naslova, kot je določeno v členu  LAW.OTHER .135(1) 
[Pregled in ocena], pogodbenici posebno pozornost namenita nujnosti in sorazmernosti pri obdelavi 
in hrambi podatkov iz PNR za posamezne namene iz člena  LAW.PNR.20 [Nameni uporabe podatkov 
iz PNR]. Skupni pregledi vključujejo tudi pregled, kako pri stojni organ Združenega kraljestva 
zagotavlja zanesljivost, ustreznost in posodobljenost vnaprej pripravljenih modelov, meril in 
podatkovnih zbirk iz člena  LAW.PNR.27 [Avtomatizirana obdelava podatkov iz PNR] ob upoštevanju 
statističnih podatkov.  
Člen LAW. PNR 38: Prekinitev sodelovanja iz tega naslova  
1. Če katera  od pogodbenic  meni,  da nadaljnje  delovanje  tega  naslova  ni več primerno,  lahko  o 
svoji  nameri,  da začasno  preneha  uporabljati ta naslov, uradno obvesti drugo pogodbenico. Po 
takem uradnem obvestilu p ogodbenici začneta posvetovanja.  
2. Če se pogodbenici v 6 mesecih od navedenega  uradnega  obvestila  ne dogovorita  o rešitvi,  se 
lahko  vsaka  pogodbenica  odloči,  da bo prekinila  uporabo  tega  poglavja  za obdobje  največ  6 mesecev.  
Pred  zaključkom  tega  obdobja  se lahko  pogodbenici  dogovorita  za podaljšanje  prekinitve  za dodatno  
obdobje  največ  6 mesecev.  Če se pogodbenici  do konca  obdobja  prekinitve  ne dogovorita  o rešitvi  
glede  tega  naslova,  se določbe  tega  naslova,  katerih  uporaba  je prekinjena,  prenehajo  uporablja ti na 
prvi dan meseca, ki sledi izteku obdobja prekinitve, razen če pogodbenica, ki je poslala uradno 
obvestilo, drugo pogodbenico obvesti, da ne želi umakniti uradno obvestilo. V tem primeru se 
določbe tega poglavja spet začnejo uporabljati.  
3. Če se v sklad u s tem členom  prekine  uporaba  tega  naslova,  se Specializirani  odbor  za 
sodelovanje  pri kazenskem  pregonu  in pravosodno  sodelovanje  sestane,  da odloči,  kateri  ukrepi  so 
potrebni  za zagotovitev,  da se vsako  morebitno  sodelovanje,  začeto  v skladu  s tem naslo vom  in na 
katerega  vpliva  prekinitev,  zaključi  na ustrezen  način.  V vsakem  primeru  pogodbenici  v zvezi  z vsemi  
osebnimi  podatki,  pridobljenimi  s sodelovanjem  v okviru  tega  naslova,  preden  se začasno  prenehajo  
uporabljati  zadevne  določbe  zagotovita,  da se raven  varstva,  v okviru  katere  so bili osebni  podatki  
preneseni,  ohrani  tudi po začetku  veljavnosti  začasne  prekinitve  uporabe.  
  
 
307 
 NASLOV IV: SODELOVAN JE V ZVEZI Z OPERATI VNIMI INFORMACIJAMI  
Člen LAW.OPCO.1: Sodelovanje v zvezi z operativnimi informacijami  
1. Cilj tega naslova je, da pogodbenici zagotovita, da si lahko pristojni organi Združenega 
kraljestva in držav članic ob upoštevanju pogojev notranjega prava in v okviru svojih pooblastil ter 
kolikor to ni določeno v drugih naslovih tega dela, medsebojno po magajo z zagotavljanjem ustreznih 
informacij za namene:  
(a) preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj;  
(b) izvrševanja kazenskih sankcij;  
(c) varovanja pred grožnjami javni varnosti in njihovega preprečevanja in  
(d) preprečevanja pranja denarja i n financiranja terorizma ter boja proti njima.  
2. Za namene tega naslova „pristojni organ“ pomeni državno policijo, carino ali drug organ, 
pristojen v skladu z notranjim pravom za izvajanje dejavnosti za namene iz odstavka  1. 
3. Informacije, vključno z informacijami o iskanih in pogrešanih osebah ter predmetih, lahko 
zahteva pristojni organ Združenega kraljestva ali države članice ali se na lastno pobudo zagotovijo 
pristojnemu organu Združenega kraljestva ali države članice.  Infor macije se lahko zagotovijo na 
zahtevo ali na lastno pobudo, ob upoštevanju pogojev notranjega prava, ki se uporablja za pristojni 
organ, ki zagotovi informacije, in v okviru njegovih pooblastil.  
4. Informacije se lahko zahtevajo in zagotovijo, če pogoji notra njega prava, ki se uporablja za 
pristojni organ, ki zahteva ali zagotovi informacije, ne določajo, da morajo informacije zahtevati ali 
zagotoviti pravosodni organi oz. se morajo informacije zahtevati ali zagotoviti prek pravosodnih 
organov.  
5. Pristojni organ , ki zagotovi informacije, v nujnih primerih zagotovi informacije na zahtevo ali 
na lastno pobudo čim prej.  
6. Pristojni organ države, ki zahteva informacije, lahko v skladu z ustreznim notranjim pravom 
ob vložitvi zahteve ali naknadno zaprosi državo, ki zago tovi informacije, za soglasje, da se informacije 
uporabijo v dokazne namene v postopkih pred pravosodnim organom. Država, ki zagotovi 
informacije, lahko pod pogoji iz naslova  VIII [Medsebojna pravna pomoč] in pogoji notranjega prava, 
ki se zanjo  uporabljaj o, soglaša, da se informacije uporabijo v dokazne namene pred pravosodnim 
organom v državi, ki je zahtevala informacije. Prav tako lahko država, ki zagotovi informacije na 
lastno pobudo, soglaša, da se informacije uporabijo v dokazne namene v postopkih pre d 
pravosodnim organom v državi, ki prejme informacije. Če soglasje ni dano v skladu s tem odstavkom, 
se prejete informacije ne uporabijo v dokazne namene v postopkih pred pravosodnim organom.  
7. Pristojni organ, ki zagotovi informacije, lahko v skladu z ustre znim notranjim pravom določi 
pogoje za uporabo zagotovljenih informacij.  
8. Pristojni organ lahko v skladu s tem naslovom zagotovi vse vrste informacij, ki jih ima, ob 
upoštevanju pogojev notranjega prava, ki se zanj uporablja, in v okviru svojih pooblastil.  To lahko 
vključuje informacije iz drugih virov, samo če je nadaljnji prenos teh informacij dovoljen v skladu z 
ureditvijo, po kateri jih je pridobil pristojni organ, ki je zagotovil informacije.  
 
308 
 9. Informacije se lahko v skladu s tem naslovom zagotovijo prek katerega koli ustreznega 
komunikacijskega kanala, vključno z varno komunikacijsko linijo za zagotavljanje informacij prek 
Europola.  
10. Ta člen ne vpliva na izvajanje ali sklepanje dvostranskih sporazumov med Združenim 
kraljestvom in državami članicami, če drž ave članice ravnajo v skladu s pravom Unije. Prav tako ne 
vpliva na druga pooblastila, ki so na voljo pristojnim organom Združenega kraljestva ali držav članic v 
skladu z veljavnim notranjim ali mednarodnim pravom za zagotavljanje pomoči z izmenjavo 
inform acij za namene iz odstavka  1. 
NASLOV  V: SODELOVANJ E Z EUROPOLOM  
Člen LAW.EUROPOL.46: Cilj  
Cilj tega naslova je vzpostaviti sodelovanje med Europolom in pristojnimi organi Združenega 
kraljestva, da bi podprli in okrepili ukrepe držav članic in Združenega kr aljestva ter njihovo vzajemno 
sodelovanje pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj, terorizma in oblik kaznivih dejanj, ki vplivajo na 
skupni interes politike Unije, kot je navedeno v členu LAW.EUROPOL.48 [Oblike kaznivih dejanj], in 
boju proti njim.  
Člen L AW.EUROPOL.47: Opredelitve pojmov  
V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „Europol“ pomeni Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, 
odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ustanovljeno z Uredbo (EU ) 2016/794 79 (v 
nadaljnjem besedilu: uredba o Europolu);  
(b) „pristojni organ“ pomeni za Unijo Europol, za Združeno kraljestvo pa nacionalni organ za 
preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki je v skladu z notranjim pravom 
pristojen za preprečevanje kaznivih dejanj in boj proti njim.  
Člen LAW.EUROPOL.48: Oblike kaznivih dejanj  
1. Sodelovanje, določeno v tem poglavju, se nanaša na oblike kaznivih dejanj, ki so v 
pristojnosti Europola, kot so navedene v PRILOGI LAW -3, vključno s povezanimi kaznivimi dejan ji. 
2. Povezana kazniva dejanja so kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za 
storitev oblik kaznivih dejanj iz odstavka 1, kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja ali 
izvajanja takih kaznivih dejanj, in kazniva dejanja, storjena za zag otovitev nekaznovanja takih 
kaznivih dejanj.  
3. Če se spremeni seznam oblik kaznivih dejanj, za katere je v skladu s pravom Unije pristojen 
Europol, lahko specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
                                                            
79   Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije 
za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) t er 
nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 
2009/968/PNZ ( UL EU L 135, 24.5.2016, str. 53).  
 
309 
 sodelovanje na predlog Unije ustrezno spremeni PRILOGO LAW -3 od datuma, ko začne veljati 
sprememba pristojnosti Europola.  
Člen LAW.EUROPOL.49: Področja sodelovanja  
Sodelovanje lahko poleg izmenjave osebnih podatkov pod pogoji iz tega naslova in v skladu z 
nalogami Europola, kot  so določene v uredbi o Europolu, vključuje zlasti:  
(a) izmenjavo informacij, kot je strokovno znanje;  
(b) poročila o splošnem stanju;  
(c) rezultati strateških analiz;  
(d) informacije o postopkih kazenskih preiskav;  
(e) informacije o metodah za preprečevanje kaznivih dejanj;  
(f) sodelovanje pri dejavnostih usposabljanja ter  
(g) svetovanje in podpora pri posameznih kazenskih preiskavah ter operativno sodelovanje.  
Člen LAW.EUROPOL.50: Nacionalna kontaktna točka in uradniki za zvez o 
1. Združeno kraljestvo določi nacionalno kontaktno točko, ki deluje kot osrednja kontaktna 
točka med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva.  
2. Izmenjava informacij med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva poteka 
med Europolom in nacionalno kontaktno točko iz odstavka 1. Vendar to ne izključuje neposredne 
izmenjave informacij med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva, če Europol in 
zadevni pristojni organi menijo, da je to primerno.  
3. Nacionalna kontaktna točka je  tudi osrednja kontaktna točka za pregled, popravljanje in 
izbris osebnih podatkov.  
4. Za olajšanje sodelovanja, vzpostavljenega v skladu s tem poglavjem, Združeno kraljestvo 
napoti v Europol enega ali več uradnikov za zvezo. Europol lahko v Združeno kraljest vo napoti enega 
ali več uradnikov za zvezo.  
5. Združeno kraljestvo zagotovi, da imajo njegovi uradniki za zvezo hiter in, kadar je to tehnično 
izvedljivo, neposreden dostop do zadevnih podatkovnih zbirk Združenega kraljestva, ki jih 
potrebujejo za izpolnjevan je svojih nalog.  
6. Število uradnikov za zvezo, podrobnosti o njihovih nalogah, njihovih pravicah in obveznostih 
ter s tem povezanih stroških urejajo delovni dogovori, sklenjeni med Europolom in pristojnimi organi 
Združenega kraljestva, kot je navedeno v člen u LAW.EUROPOL.59 [Delovni in upravni dogovori].  
7. Uradniki za zvezo iz Združenega kraljestva in predstavniki pristojnih organov Združenega 
kraljestva so lahko povabljeni na operativne sestanke. Uradniki za zvezo iz držav članic in tretjih 
držav, predstavnik i pristojnh organov držav članic in tretjih držav, osebje Europola in druge 
zainteresirane strani se lahko udeležujejo sestankov, ki jih organizirajo uradniki za zvezo ali pristojni 
organi Združenega kraljestva.  
 
310 
 Člen LAW.EUROPOL.51: Izmenjava informacij  
1. Izmenjava informacij med pristojnimi organi je v skladu s ciljem in določbami tega naslova. 
Osebni podatki se obdelujejo le za posebne namene iz odstavka 2.  
2. Pristojni organi najpozneje ob prenosu osebnih podatkov jasno navedejo posebni namen ali 
namene, za  katere se osebni podatki prenesejo. Pri prenosu Europolu se namen ali nameni prenosa 
določijo v skladu s posebnimi nameni obdelave iz uredbe o Europolu. Če pristojni organ, ki prenese 
podatke, tega ne stori, pristojni organ prejemnik v dogovoru z organom,  ki prenese podatke, obdela 
osebne podatke, da ugotovi njihovo relevantnost ter namen ali namene, za katere jih je treba 
nadalje obdelati. Pristojni organi lahko osebne podatke obdelujejo za drug namen od tistega, za 
katerega so bile, posredovane, samo v p rimeru, da jim to dovoli pristojni organ, ki prenese podatke.  
3. Pristojni organi, ki prejmejo osebne podatke, se zavežejo, da bodo ti podatki obdelani le za 
namen, za katerega so bili preneseni. Osebni podatki se izbrišejo takoj, ko niso več potrebni za 
nam en, za katerega so bili preneseni.  
4. Europol in pristojni organi Združenega kraljestva brez nepotrebnega odlašanja, vsekakor pa 
najpozneje šest mesecev po prejemu osebnih podatkov, ugotovijo ali in v kakšnem obsegu so 
navedeni osebni podatki potrebni za nam en, za katerega so bili preneseni, in o tem ustrezno 
obvestijo organ, ki jih je prenesel.  
Člen LAW.EUROPOL.52: Omejitve dostopa do prenesenih osebnih podatkov in njihove nadaljnje 
uporabe  
1. Pristojni organ, ki prenese podatke, lahko ob prenosu osebnih poda tkov navede splošne ali 
posebne omejitve glede dostopa do njih ali njihove uporabe, vključno v zvezi z njihovim nadaljnjim 
prenosom, izbrisom ali uničenjem po določenem obdobju ali njihovo nadaljnjo obdelavo. Kadar se 
potreba po takih omejitvah pokaže pote m, ko so bili osebni podatki že preneseni, pristojni organ, ki 
jih je prenesel, o tem obvesti pristojni organ  prejemnika.  
2. Pristojni organ prejemnik upošteva vse omejitve glede dostopa ali nadaljnje uporabe 
osebnih podatkov, ki jih navede pristojni organ, k i jih je prenesel, kot je navedeno v odstavku 1.  
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so bile informacije, prenesene na podlagi tega poglavja, 
zbrane, shranjene in prenesene v skladu z njeni pravnim okvirom. Vsaka pogodbenica v največji 
možni meri zagotovi, da t ake informacije niso bile pridobljene s kršitvijo človekovih pravic. Prav tako 
se take informacije ne posredujejo, če bi jih bilo mogoče v razumno predvidljivem obsegu uporabiti 
za predlaganje, izrek ali izvršitev smrtne kazni ali katere koli oblike kruteg a ali nečloveškega ravnanja.  
Člen LAW.EUROPOL.53: Različne kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki  
1. Prenos osebnih podatkov žrtev kaznivega dejanja, prič ali drugih oseb, ki lahko zagotovijo 
informacije o kaznivih dejanjih, ter oseb,  mlajših od 18 let, je prepovedan, razen če je tak prenos v 
posameznih primerih nujno potreben in sorazmeren za preprečevanje kaznivih dejanj ali boj proti 
njim.  
2. Tako Združeno kraljestvo kot Europol zagotovita, da za obdelavo osebnih podatkov iz 
odstavka 1  veljajo dodatni zaščitni ukrepi, vključno z omejitvami dostopa, dodatnimi varnostnimi 
ukrepi in omejitvami nadaljnjih prenosov.  
 
311 
 Člen LAW.EUROPOL.54: Lažji pretok osebnih podatkov med Združenim kraljestvom in Europolom  
Pogodbenici si v interesu vzajemnih operativnih koristi prizadevata za sodelovanje v prihodnje, da bi 
zagotovili čim hitrejšo izmenjavo podatkov med Europolom in pristojnimi organi Združenega 
kraljestva ter preučili možnost vključitve morebitnih novih postopkov in tehničnega razvoja, ki bi 
lahko pripomogli k temu cilju, ob upoštevanju dejstva, da Združeno kraljestvo ni država članica.  
Člen LAW.EUROPOL.55: Ocena zanesljivosti vira in točnosti informacij  
1. Pristojni organi v največji možni meri in najpozneje ob prenosu informacij navedejo 
zanes ljivost vira informacij na podlagi naslednjih meril:  
(a) kadar ni dvoma o verodostojnosti, zanesljivosti in pristojnosti vira ali če informacije  posreduje 
vir, ki se je vselej izkazal za zanesljivega;  
(b) kadar  informacije posreduje vir, katerega dosedanje informa cije so se večinoma izkazale za 
zanesljive;  
(c) kadar informacije posreduje vir, katerega dosedanje informacije so se večinoma izkazale za 
nezanesljive;  
(d) kadar zanesljivosti vira ni mogoče oceniti.  
2. Pristojni organi v največji možni meri in najpozneje ob prenosu  informacij navedejo točnost 
informacij na podlagi naslednjih meril:  
(a) ni dvomov o točnosti informacij;  
(b) informacije so viru znane osebno, ne pa tudi uradniku, ki jih prenese naprej;  
(c) informacije viru niso znane osebno, a jih potrjujejo druge zabeležene informacije;  
(d) informacije, ki viru niso znane osebno in ki jih ni mogoče potrditi.  
3. Kadar pristojni organ  prejemnik na podlagi informacij, ki jih že ima, ugotovi, da je treba 
oceno informacij ali njihovega vira, ki jo je predložil pristojni organ, ki je pren esel informacije, v 
skladu z odstavkoma 1 in 2, popraviti, o tem obvesti navedeni pristojni organ in se poskusi dogovoriti 
o spremembi ocene. Pristojni organ prejemnik brez takega dogovora ne spremeni ocene prejetih 
informacij ali njihovega vira.  
4. Če pristo jni organ prejme informacije brez ocene, poskuša, kolikor je mogoče in po možnosti 
v dogovoru s pristojnim organom , ki je prenesel informacije, oceniti zanesljivost vira ali točnost 
informacij na podlagi informacij, ki jih že ima.  
5. Če zanesljiva ocena ni mo goča, se informacije ocenijo v skladu s točko (d) odstavka 1 in točko 
(d) odstavka 2.  
Člen LAW.EUROPOL.56: Varnost izmenjave informacij  
1. Tehnični in organizacijski ukrepi za zagotavljanje varnosti izmenjave informacij v skladu s tem 
naslovom se določijo z upravnimi dogovori med Europolom in pristojnimi organi Združenega 
kraljestva, kot je določeno v členu LAW.EUROPOL.59 [Delovni in upravni dogovori].  
 
312 
 2. Pogodbenici se strinjata z vzpostavitvijo, izvajanjem in delovanjem varne komunikacijske 
linije za izmenjavo  informacij med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva .  
3. Upravni dogovori med Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva  iz člena 
LAW.EUROPOL.58 [Izmenjava  tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov]  urejajo pogoje 
uporabe v arne komunikacijske linije.  
Člen LAW.EUROPOL.57: Odgovornost za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo osebnih podatkov  
1. Pristojni organi so v skladu s svojimi pravnimi okviri odgovorni za kakršno koli škodo, ki jo 
posameznik utrpi zaradi pravnih ali dejans kih napak pri izmenjavi informacij. Da bi se izognili 
odgovornosti do oškodovanca v skladu z njihovimi pravnimi okviri, se niti Europol niti pristojni organi 
Združenega kraljestva ne morejo sklicevati na to, da je drugi pristojni organ posredoval netočne 
informacije.  
2. Če se Europolu ali pristojnemu organu Združenega kraljestva naloži plačilo odškodnine zaradi 
njune uporabe informacij, ki jih je drugi organ pomotoma posredoval ali jih posredoval zaradi 
neizpolnjevanja svojih obveznosti, drugi organ povrne zn esek, ki so ga Europol ali pristojni organi 
Združenega kraljestva plačali kot nadomestilo v skladu z odstavkom 1, razen če so bile informacije 
uporabljene v nasprotju s tem naslovom.  
3. Europol in pristojni organi Združenega kraljestva drug od drugega ne zahtevajo plačila 
kaznovalne odškodnine ali druge odškodnine, katere namen ni povračilo škode v skladu z 
odstavkoma 1 in 2.  
Člen LAW.EUROPOL.58: Izmenjava tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov  
Izmenjavo in varovanje tajnih in občutljivih netajnih podatkov, če je potrebna v skladu s tem 
naslovom, urejajo delovni in upravni dogovor iz člena LAW.EUROPOL.59 [Delovni in upravni 
dogovori] med Europolom in pristojnimi organi Združeneg a kraljestva.  
Člen LAW.EUROPOL.59: Delovni in upravni dogovori  
1. Podrobnosti sodelovanja med Združenim kraljestvom in Europolom za dopolnitev in 
izvajanje določb tega naslova so predmet delovnih dogovorov v skladu s členom 23(4) uredbe o 
Europolu in upravnih  dogovorov v skladu s členom 25(1) uredbe o Europolu, sklenjenih med 
Europolom in pristojnimi organi Združenega kraljestva.  
2. Brez poseganja v določbe tega naslova in ob upoštevanju statusa Združenega kraljestva kot 
nečlanice EU lahko Europol in pristojni o rgani Združenega kraljestva, če tako odloči upravni odbor 
Europola, v delovne dogovore ali upravne dogovore, odvisno od primera, vključijo določbe, ki 
dopolnjujejo ali izvajajo ta naslov in omogočajo zlasti:  
(a) posvetovanja med Europolom in enim ali več preds tavniki nacionalne kontaktne točke 
Združenega kraljestva o vprašanjih politike in zadevah skupnega interesa za uresničevanje 
njihovih ciljev in usklajevanje njihovih dejavnosti ter za spodbujanje  sodelovanja med 
Europolom in pristojnimi organi Združenega k raljestva;  
(b) sodelovanje enega ali več predstavnikov Združenega kraljestva kot opazovalcev na posebnih 
sestankih vodij enot Europola v skladu s poslovnikom takih sestankov;  
 
313 
 (c) sodelovanje enega ali več predstavnikov Združenega kraljestva v projektih operativne  analize v 
skladu s pravili, ki jih določijo ustrezni upravljavski organi Europola;  
(d) opredelitev nalog uradnikov za zvezo, njihovih pravic in obveznosti ter s tem povezanih 
stroškov ali  
(e) sodelovanje  med pristojnimi organi Združenega kraljestva in Europolom  v primeru kršitev 
zasebnosti ali varnosti.  
3. Vsebina delovnih in upravnih dogovorov se lahko določi skupaj v enem dokumentu.  
Člen LAW.EUROPOL.60: Obvestilo o izvajanju  
1. Tako Združeno kraljestvo kot Europol javno objavita dokument, v katerem so v razumljivi  
obliki navedene določbe o obdelavi osebnih podatkov, prenesenih v skladu s tem naslovom, vključno 
s sredstvi, ki so na voljo za uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, 
ter drug drugemu zagotovita izvod navedenega dokumenta . 
2. Združeno kraljestvo in Europol sprejmeta pravila o tem, kako se bo skladnost z določbami o 
obdelavi osebnih podatkov uveljavljala v praksi, če taka pravila še ne obstajajo. Tako Združeno 
kraljestvo kot Europol pošljeta kopijo teh pravil drug drugemu in zadevnim nadzornim organom.  
Člen LAW.EUROPOL.61: Pristojnosti Europola  
Nič v tem naslovu se ne razlaga tako, da Europolu nalaga obveznost sodelovanja s pristojnimi organi 
Združenega kraljestva, ki presega njegove pristojnosti, kot so določene v ustrezni za konodaji Unije.  
  
 
314 
 NASLOV VI: SODELOVAN JE Z EUROJUSTOM  
Člen LAW.EUROJUST.61: Cilj  
Cilj tega naslova je vzpostaviti sodelovanje med Eurojustom in pristojnimi organi Združenega 
kraljestva v boju proti hudim kaznivim dejanjem iz člena LAW.EUROJUST.63 [Oblike kaznivih dejanj].  
Člen LAW.EUROJUST.62: Opredelitev pojmov  
V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „Eurojust“ pomeni Agencijo Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, 
ustanovljeno z Uredbo (EU) 2018/172780 (v nadaljnj em besedilu: uredba o Eurojustu);  
(b) „pristojni organ“ pomeni za Unijo Eurojust, ki ga zastopa kolegij ali nacionalni član, za 
Združeno kraljestvo pa nacionalni organ, pristojen v skladu z notranjim pravom v zvezi s 
preiskovanjem in pregonom kaznivih dejanj;  
(c) „kolegij“ pomeni kolegij Eurojusta, kakor je opredeljen v uredbi o Eurojustu;  
(d) „nacionalni član“ pomeni nacionalnega člana, ki ga v Eurojust napoti vsaka država članica v 
skladu z uredbo o Eurojustu;  
(e) „pomočnik“ pomeni osebo, ki lahko pomaga nacionalnemu čl anu in namestniku nacionalnega 
člana oziroma tožilcu za zvezo, kot so opredeljeni v uredbi o Eurojustu oziroma členu 
LAW.EUROJUST.66(3) [Tožilec za zvezo];  
(f) „tožilec za zvezo“ pomeni državnega tožilca, ki ga je Združeno kraljestvo napotilo v Eurojust in 
za katerega glede statusa državnega tožilca velja notranje pravo Združenega kraljestva;  
(g) „sodnik za zvezo“ pomeni pravosodnega funkcionarja, ki ga Eurojust napoti v Združeno 
kraljestvo v skladu s členom LAW.EUROJUST.67 [sodnik za zvezo];  
(h) „domači korespondent z a zadeve, povezane s terorizmom“ pomeni kontaktno točko, ki jo 
določi Združeno kraljestvo v skladu s členom LAW.EUROJUST.65 [Kontaktne točke za Eurojust] 
in je odgovorna za korespondenco v zvezi s terorizmom.  
Člen LAW.EUROJUST.63: Oblike kaznivih dejanj  
1. Sodelovanje, vzpostavljeno v skladu s tem naslovom, se nanaša na oblike hudih kaznivih 
dejanj, ki so v pristojnosti Eurojusta, kot so navedene v PRILOGI LAW -4, vključno s povezanimi 
kaznivimi dejanji.  
2. Povezana kazniva dejanja so kazniva dejanja, storjena z n amenom pridobitve sredstev za 
storitev oblik hudih kaznivih dejanj iz odstavka 1, kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja 
ali izvajanja takih hudih kaznivih dejanj, in kazniva dejanja, storjena za zagotovitev nekaznovanja 
takih hudih kaznivih dejanj . 
                                                            
80  Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske 
unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 
2002/187/PNZ (UL EU L 295, 21.11.2018, str. 138).  
 
315 
 3. Če se spremeni seznam oblik hudih kaznivih dejanj, za katere je v skladu s pravom Unije 
pristojen Eurojust, lahko specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in 
pravosodno sodelovanje na predlog Unije ustrezno spremeni PRILOGO LAW -4 od datuma, ko začne 
veljati sprememba pristojnosti Eurojusta.  
Člen LAW.EUROJUST.64: Področja sodelovanja  
Pogodbenici zagotovita, da Eurojust in pristojni organi Združenega kraljestva sodelujejo na področjih 
dejavnosti iz členov 2 in 54 uredbe o Eurojustu ter iz tega naslova.  
Člen LAW.EUROJUST.65: Kontaktne točke za Eurojust  
1. Združeno kraljestvo vzpostavi ali imenuje vsaj eno kontaktno točko za Eurojust znotraj 
pristojnih organov Združenega kraljestva.  
2. Združeno kraljestvo eno od svojih kontaktnih točk določi za domačega korespondenta 
Združenega kraljestva za zadeve, povezane s terorizmom.  
Člen  LAW.EUROJUST.66: Tožilec za zvezo  
1. Za olajšanje sodelovanja, vzpostavljenega v skladu s tem poglavjem, Združeno kraljestvo 
napoti v Eurojust tožilca za zvezo.  
2. Pooblastila in trajanje napotitve določi Združeno kraljestvo.  
3. Tožilcu za zvezo lahko pomaga največ pet pomočnikov,  glede na obseg sodelovanja. Po 
potrebi lahko pomočniki nadomestijo tožilca za zvezo ali delujejo v njegovem imenu.  
4. Združeno kraljestvo obvesti Eurojust o vrsti in obsegu sodnih pooblastil tožilca za zvezo in 
njegovih pomočnikov v Združenem kraljestvu, da  lahko opravljajo svoje naloge v skladu z namenom 
tega naslova. Združeno kraljestvo določi pristojnost svojega tožilca za zvezo in njegovih pomočnikov 
za ukrepanje v zvezi s tujimi pravosodnimi organi.  
5. Tožilec za zvezo in njegovi pomočniki imajo dostop do informacij v nacionalni kazenski 
evidenci ali katerem koli drugem registru Združenega kraljestva v skladu z notranjim pravom v 
primeru tožilca ali osebe z enakovrednimi pristojnostmi.  
6. Tožilec za zvezo in njegovi pomočniki so pooblaščeni, da neposredno stop ijo v stik s 
pristojnimi organi Združenega kraljestva.  
7. Število pomočnikov iz odstavka 3, tega člena, podrobnosti o nalogah tožilca za zvezo in 
njegovih pomočnikov, njihovih pravicah in obveznostih ter s tem povezanih stroških ureja delovni 
dogovor, sklenje n med Eurojustom in pristojnimi organi Združenega kraljestva, kot je navedeno v 
členu LAW.EUROJUST.75 [Delovni dogovor].  
8. Delovne dokumente tožilca za zvezo in njegovih pomočnikov hrani Eurojust in zagotavlja 
njihovo nedotakljivost.  
 
316 
 Člen LAW.EUROJUST.67: S odniki za zvezo  
1. Da bi olajšali pravosodno sodelovanje z Združenim kraljestvom v primerih, ko Eurojust 
zagotovi pomoč, lahko Eurojust v skladu s členom 53 uredbe o Eurojustu v Združeno kraljestvo 
napoti sodnike za zvezo.  
2. Podrobnosti o nalogah sodnika za zvezo iz odstavka 1 tega člena, njegovih pravicah in 
obveznostih ter s tem povezanih stroških ureja delovni dogovor, sklenjen med Eurojustom in 
pristojnimi organi Združenega kraljestva, kot je navedeno v členu LAW.EUROJUST.75 [Delovni 
dogovor].  
Člen LAW.EU ROJUST.68: Operativni in strateški sestanki  
1. Tožilec za zvezo, njegovi pomočniki in predstavniki drugih pristojnih organov Združenega 
kraljestva, vključno s kontaktno točko za Eurojust, se lahko na povabilo predsednika Eurojusta 
udeležujejo sestankov v zvez i s strateškimi zadevami, z dovoljenjem zadevnih nacionalnih članov pa 
tudi operativnih sestankov v zvezi s strateškimi zadevami.  
2. Nacionalni člani, njihovi namestniki in pomočniki, upravni direktor Eurojusta in osebje 
Eurojusta se lahko udeležujejo sestank ov, ki jih organizirajo tožilec za zvezo, njegovi pomočniki ali 
drugi pristojni organi Združenega kraljestva, vključno s kontaktno točko za Eurojust.  
Člen LAW.EUROJUST.69: Izmenjava neosebnih podatkov  
Eurojust in pristojni organi Združenega kraljestva si lahko izmenjujejo neosebne podatke, kolikor so 
pomembni za sodelovanje iz tega naslova, ob upoštevanju vseh omejitev iz člena LAW.EUROJUST.74 
[Izmenjava tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov] .  
Člen LAW.EUROJUST.70: Izmenjava osebnih podatkov  
1. Osebni podatki, ki jih pristojni organi zahtevajo in prejmejo v skladu s tem naslovom, se 
obdelujejo samo za cilje iz člena  LAW.EUROJUST.61 [Cilj] za posebne namene iz odstavka 2 tega 
člena in ob upoštevanju omejitev glede dos topa ali nadaljnje uporabe iz odstavka 3 tega  člena.  
2. Pristojni organ, ki prenese podatke, najpozneje ob prenosu osebnih podatkov jasno navede 
posebni namen ali namene, za katere se podatki prenesejo.  
3. Pristojni organ, ki prenese podatke, lahko ob prenosu os ebnih podatkov navede splošne ali 
posebne omejitve glede dostopa do njih ali njihove uporabe, vključno v zvezi z njihovim nadaljnjim 
prenosom, izbrisom ali uničenjem po določenem obdobju ali njihovo nadaljnjo obdelavo. Kadar se 
potreba po takih omejitvah p okaže potem, ko so bili osebni podatki že predloženi, organ, ki jih je 
prenesel, o tem obvesti organ prejemnik.  
4. Pristojni organ prejemnik upošteva vse omejitve glede dostopa ali nadaljnje uporabe 
osebnih podatkov, ki jih navede pristojni organ, ki jih je p renesel, kot je določeno v odstavku 3.  
Člen LAW.EUROJUST.71: Kanali za prenos  
1. Informacije se izmenjujejo:  
 
317 
 (a) med tožilcem za zvezo ali njegovimi pomočniki ali, če nobeden od njih ni imenovan ali ni na 
voljo, kontaktno točko Združenega kraljestva za Eurojust in zadevnimi nacionalnimi člani ali 
kolegijem;  
(b) če je Eurojust v Združeno kraljestvo napotil sodnika za zvezo, med sodnikom za zvezo in 
katerim koli pristojnim organom Združenega kraljestva; v tem primeru se o vsaki taki izmenjavi 
informacij obvesti tožilc a za zvezo;. ali  
(c) neposredno med pristojnim organom v Združenem kraljestvu in zadevnimi nacionalnimi člani 
ali kolegijem; v tem primeru se o vsaki taki izmenjavi informacij obvesti tožilca za zvezo in po 
potrebi sodnika za zvezo.  
2. Eurojust in pristojni organ i Združenega kraljestva se lahko v posebnih primerih dogovorijo za 
uporabo drugih kanalov za izmenjavo informacij.  
3. Eurojust in pristojni organi Združenega kraljestva zagotovijo, da so njihovi predstavniki 
pooblaščeni za izmenjavo informacij na ustrezni rav ni v skladu s pravom Združenega kraljestva 
oziroma uredbo o Eurojustu in da so ustrezno preverjeni.  
Člen LAW.EUROJUST.72: Nadaljnji prenos  
Pristojni organi Združenega kraljestva in Eurojust tretjim državam ali mednarodnim organizacijam ne 
sporočijo nobeni h informacij, ki jih je posredoval drugi od njih, brez soglasja pristojnega organa 
Združenega kraljestva ali Eurojusta, ki je zagotovil informacije, in brez ustreznih zaščitnih ukrepov 
glede varstva osebnih podatkov.  
Člen LAW.EUROJUST.73: Odgovornost za ne pooblaščeno ali nepravilno obdelavo osebnih podatkov  
1. Pristojni organi so v skladu s svojimi pravnimi okviri odgovorni za kakršno koli škodo, ki jo 
posameznik utrpi zaradi pravnih ali dejanskih napak pri izmenjavi informacij. Da bi se izognili 
odgovornosti do oškodovanca v skladu z njihovimi pravnimi okviri, se niti Eurojust niti pristojni 
organi Združenega kraljestva ne morejo sklicevati na to, da je drugi pristojni organ posredoval 
netočne informacije.  
2. Če se kateremu koli od pristojnih organov naloži plač ilo odškodnine zaradi uporabe 
informacij, ki jih je drugi organ pomotoma posredoval ali jih posredoval zaradi neizpolnjevanja svojih 
obveznosti, drugi organ povrne znesek, ki ga je pristojni organ plačal kot nadomestilo v skladu z 
odstavkom 1, razen če so bile informacije uporabljene v nasprotju s tem naslovom.  
3. Eurojust in pristojni organi Združenega kraljestva drug od drugega ne zahtevajo plačila 
kaznovalne odškodnine ali druge odškodnine, katere namen ni povračilo škode v skladu z 
odstavkoma 1 in 2.  
Člen  LAW.EUROJUST.74: Izmenjava tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov  
Izmenjavo in varovanje tajnih in občutljivih netajnih podatkov, če je potrebna v skladu s tem 
naslovom, ureja delovni dogovor iz člena LAW.EUROJUST.75 [Delovni dogovor] med Euroj ustom in 
pristojnimi organi Združenega kraljestva.  
 
318 
 Člen LAW.EUROJUST.75: Delovni dogovor  
Načini sodelovanja med pogodbenicama za izvajanje tega naslova so predmet delovnega dogovora, 
sklenjenega med Eurojustom in pristojnimi organi Združenega kraljestva v skladu s členom 47(3) in 
členom 56(3) uredbe o Eurojustu.  
Člen LAW.EUROJUST.76: Pristojn osti Eurojusta  
Nobena določba tega naslova se ne razlaga tako, da Eurojustu nalaga obveznost sodelovanja s 
pristojnimi organi Združenega kraljestva, ki presega njegove pristojnosti, kot so določene v 
ustreznem pravu Unije.  
NASLOV  VII: PREDAJA  
Člen LAW.SURR.76: Cilj  
Cilj tega naslova je zagotoviti, da sistem izročitve med državami članicami na eni strani in Združenim 
kraljestvom na drugi strani temelji na  mehanizmu predaje na podlagi naloga za prijetje v skladu s 
pogoji iz tega naslova.  
Člen LAW.SURR .77: Načelo sorazmernosti  
Sodelovanje v okviru naloga za prijetje je potrebno in sorazmerno ob upoštevanju pravic zahtevane 
osebe in interesov žrtev ob upoštevanju resnosti dejanja, verjetne kazni, ki bi bila izrečena, in 
možnosti, da država sprejme ukrepe , ki so manj prisilni od predaje zahtevane osebe, zlasti zato, da bi 
se izognili nepotrebno dolgim obdobjem pripora.  
Člen  LAW.SURR.78: Opredelitve pojmov  
V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „nalog za prijetje“ je sodna odločba, ki jo  izda država z namenom prijetja in predaje zahtevane 
osebe s strani druge države z namenom uvesti kazenski postopek ali izvršiti kazen zapora ali 
ukrep, vezan na odvzem prostosti;  
(b) „pravosodni organ“ pomeni organ, ki je v skladu z notranjim pravom sodnik, s odišče ali državni 
tožilec. Državni tožilec se šteje za pravosodni organ le, če tako določa notranje pravo;  
(c) „izvršitveni pravosodni organ“ je pravosodni organ izvršitvene države, ki je po notranjem 
pravu navedene države pristojen za izvršitev naloga za pri jetje;  
(d) „odreditveni pravosodni organ“ je pravosodni organ odreditvene države, ki je po notranjem 
pravu navedene države pristojen za izdajo naloga za prijetje.  
Člen LAW.SURR.79: Področje uporabe  
1. Nalog za prijetje se lahko izda za dejanja, za katera je po pr avu odreditvene države najvišja 
zagrožena zaporna kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, najmanj 12 mesecev ali kadar se 
kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, izreče za najmanj štiri mesece.  
 
319 
 2. Predaja se brez poseganja v odstavka 3 in 4 po gojuje s tem, da dejanja, za katera je bil izdan 
nalog za prijetje, po pravu izvršitvene države pomenijo kaznivo dejanje, ne glede na njegove 
sestavne elemente ali opis.  
3. Ob upoštevanju člena LAW.SURR.80 [Razlogi za obvezno neizvršitev naloga za prijetje], 
točk(b) do (h) člena LAW.SURR.81(1) [Drugi razlogi za neizvršitev naloga za prijetje], člena 
LAW.SURR.82 [Izjema za politična kazniva dejanja], člena LAW.SURR.83 [Izjema glede na 
državljanstvo] in člena LAW.SURR.84 [Jamstva, ki jih mora dati odreditvena dr žava v nekaterih 
primerih], država ne zavrne izvršitve naloga za prijetje, izdanega v zvezi z naslednjim ravnanjem, 
kadar je za tako ravnanje najvišja zagrožena kazen zaporna kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem 
prostosti, v trajanju najmanj 12 mesecev, in  sicer:  
(a) ravnanjem katere koli osebe, ki prispeva k temu, da skupina oseb, ki delujejo s skupnim 
namenom, stori eno ali več kaznivih dejanj na področju terorizma iz členov 1 in 2 Evropske 
konvencije o zatiranju terorizma, sklenjene 27. januarja 1977 v Stra sbourgu, ali v zvezi z 
nedovoljeno trgovino z drogami in psihotropnimi snovmi ali umorom, hudo telesno poškodbo, 
ugrabitvijo, protipravnim odvzemom prostosti, jemanjem talcev ali posilstvom, tudi če 
zadevna oseba ne sodeluje pri dejanski izvršitvi kazniveg a dejanja; tako prispevanje mora biti 
namerno in storjeno ob zavedanju, da bo prispevalo k izvajanju kriminalnih dejavnosti 
skupine; ali  
(b) terorizmom, kot je opredeljen v PRILOGI LAW -7. 
4. Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic  lahko obvestita 
Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da 
se na podlagi vzajemnosti pogoj dvojne kaznivosti iz odstavka 2 ne bo uporabljal, če je kaznivo 
dejanje, na katerem temelji nalog:  
(a) eno od kaz nivih dejanj iz odstavka 5, kot so opredeljena v pravu odreditvene države, ter  
(b) se v odreditveni državi kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom, ki vključuje odvzem prostosti za 
najdaljše obdobje vsaj treh let.  
5. Kazniva dejanja iz odstavka 4 so:  
 sodelovanje v hudodelski združbi;  
 terorizem,  kot je opredeljen v PRILOGI LAW -7; 
 trgovina z ljudmi;  
 spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija;  
 nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi;  
 nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in ekspl ozivi;  
 korupcija, vključno s podkupovanjem;  
 goljufija, vključno z goljufijo, ki škoduje finančnim interesom Združenega kraljestva ali Unije;   
 
320 
  pranje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem;  
 ponarejanje denarja;  
 kazniva dejanja računalniške kriminalitete;  
 kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nedovoljeno trgovino z ogroženimi živalskimi vrstami 
in ogroženimi rastlinskimi vrstami in sortami;  
 pomoč pri nezakonitem vstopu v državo in bivanju v njej;  
 umor;  
 huda telesna poškodba;  
 nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi;  
 ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev;  
 rasizem in ksenofobija;  
 organiziran ali oborožen rop;  
 nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli;  
 goljufanje;  
 izsiljevanje in oderuštvo;  
 ponarejanje in piratstvo izdelkov;  
 ponarejanje uradnih listin in promet z njimi;  
 ponarejanje plačilnih sredstev;  
 nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti;  
 nedovoljena trgovina z jedrskimi ali radioaktivnimi snovmi;  
 trgovina z ukradenimi vozili;  
 posilstvo;  
 požig;  
 kazniva dejanja, za katera je pristojno Mednarodno kazensko sodišče;  
 ugrabitev zrakoplova, ladje ali vesoljskega plovila ter  
 
321 
  sabotaža.  
Člen LAW.SU RR.80: Razlogi za obvezno neizvršitev naloga za prijetje  
Izvršitev naloga za prijetje se zavrne:  
(a) če za kaznivo dejanje, za katero je bil izdan nalog za prijetje, velja amnestija v izvršitveni 
državi, kadar je bila navedena država pristojna za pregon kazniv ega dejanja po svojem 
kazenskem pravu;  
(b) če je izvršitveni pravosodni organ obveščen, da je zahtevani osebi država izrekla pravnomočno 
sodbo za ista dejanja, pod pogojem, da je v primeru izrečene kazni ta kazen že izvršena ali je v 
postopku izvrševanja ali j e po pravu države, ki jo je izrekla, ni mogoče več izvršiti; ali  
(c) če oseba, za katero je izdan nalog za prijetje, po pravu izvršitvene države zaradi svoje starosti 
ne more biti kazensko odgovorna za dejanja, za katera je bil izdan nalog za prijetje.  
Člen LAW.SURR.81: Drugi razlogi za neizvršitev naloga za prijetje  
1. Izvršitev naloga za prijetje se lahko zavrne:  
(a) če, v enem od primerov iz člena LAW.SURR.79(2) [Področje uporabe], dejanje, za katero je bil 
izdan nalog za prijetje, ni kaznivo dejanje po pravu izv ršitvene države. Vendar se v zvezi z davki 
ali dajatvami, carino in deviznim poslovanjem izvršitev naloga za prijetje ne sme zavrniti iz 
razlogov, da pravo izvršitvene države ne odmerja enake vrste davkov in dajatev ali ne vsebuje 
enakih pravil glede davko v ali dajatev ter carinskih in deviznih predpisov kot pravo 
odreditvene države;  
(b) če je oseba, za katero je izdan nalog za prijetje, v izvršitveni državi v kazenskem pregonu zaradi 
istega dejanja, kot je tisto, za katero je bil izdan nalog za prijetje;  
(c) če se pravosodni organi izvršitvene države odločijo, da ne bodo izvedli kazenskega pregona za 
dejanje, za katero je bil izdan nalog za prijetje, ali da bodo postopek ustavili, ali kadar je bila 
zahtevani osebi v državi za ista dejanja izrečena pravnomočna sodb a, ki onemogoča nadaljnji 
postopek;  
(d) če sta kazenski pregon ali kazen za zahtevano osebo zastarala po pravu izvršitvene države in 
dejanja spadajo v pristojnost navedene države po njenem kazenskem pravu;  
(e) če je izvršitveni pravosodni organ obveščen, da je zah tevani osebi tretja država izrekla 
pravnomočno sodbo za ista dejanja, pod pogojem, da je v primeru izrečene kazni ta kazen že 
izvršena ali je v postopku izvrševanja ali je po pravu države, ki jo je izrekla, ni mogoče več 
izvršiti;  
(f) če je nalog za prijetje i zdan zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem 
prostosti, zahtevana oseba pa biva v izvršitveni državi, je njen državljan ali ima tam 
prebivališče in se navedena država zaveže izvršiti kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem 
prostosti, v skladu s svojim notranjim pravom. če je za premestitev izvrševanja kazni ali 
odvzema prostosti v izvršitveno državo potrebno soglasje zahtevane osebe, lahko izvršitvena 
država zavrne izvršitev naloga za prijetje šele potem, ko zahtevana oseba privoli v pre mestitev 
izvrševanja kazni ali odvzema prostosti;  
 
322 
 (g) če se nalog za prijetje nanaša na kazniva dejanja, ki:  
(i) če se po pravu  izvršitvene  države  obravnavajo,  kot da so bila v celoti  ali delno  storjena  
na ozemlju  izvršitvene  države  ali na kraju,  ki se šteje  kot tak, ali 
(ii) so bila storjena zunaj ozemlja odreditvene države, pravo izvršitvene države pa ne 
dovoljuje kazenskega pregona za ista kazniva dejanja, če so storjena zunaj njenega 
ozemlja;  
(h) če na podlagi objektivnih elementov obstajajo razlogi za domnevo, da je b il nalog za prijetje 
izdan zaradi kazenskega pregona ali kaznovanja osebe na podlagi njenega spola, rase, vere, 
etničnega porekla, državljanstva, jezika, političnega prepričanja ali spolne usmerjenosti, ali da 
bo oseba zaradi katerega od navedenih razlogov  v slabšem položaju;  
(i) če je bil nalog za prijetje izdan zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem 
prostosti, in zahtevana oseba ni bila osebno navzoča na sojenju, ki se je zaključilo z odločbo, 
razen če je v nalogu za prijetje navedeno,  da je bila oseba v skladu z dodatnimi procesnimi 
zahtevami, določenimi v notranjem pravu odreditvene države članice:  
(i) pravočasno:  
(A) osebno povabljena in tako obveščena o predvidenem datumu in kraju 
sojenja, ki se je zaključilo z odločbo, ali če je bila zadevna oseba dejansko 
kako drugače uradno obveščena o predvidenem datumu in kraju sojenja, in 
sicer tako, da je mogoče nedvoumno ugotoviti, da je bila ta oseba 
seznanjena dnem in krajem predvidenega sojenja,  
ter 
(B) obveščena, da se odločba lahko izreče, če s e sojenja ne udeleži,  
ali 
(ii) seznanjena  z datumom  in krajem  predvidenega  sojenja  in je pooblastila  odvetnika,  ki 
ga je imenovala  sama  ali ga je imenovala  država,  da jo zastopa  na sojenju,  in jo je ta 
odvetnik  na sojenju  dejansko  zastopal,  
ali 
(iii) potem  ko ji je bila vročena  odločba  in je bila izrecno  obveščena  o pravici  do 
ponovnega  sojenja  ali pritožbe,  v kateri  ima pravico  sodelovati  in ki omogoča,  da se 
vsebina  zadeve  skupaj  z novimi  dokazi  ponovno  prouči,  in ki lahko  privede  do 
spremembe  prvotne  odločbe:  
(A) izrec no izjavila, da ne izpodbija odločbe,  
ali 
(B) ni zahtevala ponovnega sojenja ali vložila pritožbe v ustreznem roku  
ali 
 
323 
 (iv) ji odločba  ni bila osebno  vročena,  temveč:  
(A) ji bo osebno vročena nemudoma po predaji in bo izrecno obveščena o 
pravici do ponovnega sojenja ali pritožbe, v kateri ima pravico sodelovati in 
ki omogoča, da se vsebina zadeve, vključno z novimi dokazi, znova prouči, in 
ki lahko privede do spremembe prvotne odločbe,  
ter 
(B) bo obveščena o roku, v katerem mora zahtevati ponovno sojenje ali vložiti 
prito žbo, kot je navedeno v zadevnem nalogu za prijetje.  
2.  Kadar se nalog za prijetje izda zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem 
prostosti, pod pogoji iz točke (i)(iv) odstavka 1 in zadevna oseba predhodno ni prejela uradnega 
obvesti la o kazenskem postopku zoper njo, lahko ta oseba, ko je obveščena o vsebini naloga za 
prijetje, pred predajo zahteva izvod sodbe. Takoj ko je odreditveni organ obveščen o zahtevi, prek 
izvršitvenega organa zadevni osebi zagotovi izvod sodbe. Postopek pred aje ali sprejetje odločitve o 
izvršitvi naloga za prijetje se zaradi take zahteve zadevne osebe ne odloži. Sodba se zadevni osebi 
izroči zgolj v informativne namene; ne šteje se za uradno vročitev sodbe niti ne vpliva na nobene 
roke v zvezi z zahtevo za po novno sojenje ali vložitvijo pritožbe.  
3.  Kadar  je oseba  predana  pod pogoji  iz točke  (i)(iv)  odstavka  1 in je zahtevala  ponovno  sojenje  
ali vložila  pritožbo,  se pridržanje  osebe,  ki čaka  na ponovno  sojenje  ali postopek  pritožbe,  redno  ali 
na zahtevo  zadev ne osebe  pregleduje  v skladu  z notranjim  pravom  odreditvene  države,  dokler  ni 
postopek  ponovnega  sojenja  ali pritožbe  zaključen.  Tak pregled  vključuje  možnost  opustitve  ali 
prekinitve  pridržanja.  Ponovno  sojenje  ali postopek  pritožbe  se začne  po preteku  ustreznega  časa  po 
predaji.  
Člen LAW.SURR.82: Izjema za politična kazniva dejanja  
1. Izvršitve naloga za prijetje ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da lahko izvršitvena država 
kaznivo dejanje obravnava kot politično kaznivo dejanje, kaznivo dejanje, povezano s političnim 
kaznivim dejanjem, ali kaznivo dejanje, ki temelji na političnih motivih.  
2. Vendar lahko Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic obvestita 
Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in prav osodno sodelovanje, da 
se bo odstavek 1 uporabljal samo v zvezi z naslednjim:  
(a) kaznivimi dejanji, navedenimi v členih 1 in 2 Evropske konvencije o zatiranju terorizma;  
(b) kaznivimi dejanji zarote ali združevanja z namenom storitve enega ali več kaznivih dejanj  iz 
členov 1 in 2 Evropske konvencije o zatiranju terorizma, če ta kazniva dejanja ustrezajo opisu 
ravnanja iz člena LAW.SURR.79(3) [Področje uporabe] tega sporazuma, ter  
(c) terorizmom, kakor je opredeljen v Prilogi LAW -7 k temu sporazumu.  
3. Kadar nalog za prij etje izda država, ki je poslala obvestilo iz odstavka 2, ali država, v imenu 
katere je bilo takšno obvestilo poslano, lahko država, ki izvrši nalog za prijetje, uporabi vzajemnost.  
 
324 
 Člen LAW.SURR.83: Izjema glede na državljanstvo  
1. Izvršitve naloga za prijet je ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da je zahtevana oseba državljan 
izvršitvene države.  
2. Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko obvestita 
Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravoso dno sodelovanje,  da 
državljani te države ne bodo predani ali da se njihova predaja dovoli le pod določenimi pogoji. 
Obvestilo temelji na razlogih, povezanih s temeljnimi načeli ali prakso domačega pravnega reda 
Združenega kraljestva ali države, v imenu katere je bilo poslano obvestilo. V takem primeru lahko 
Združeno kraljestvo ali Unija v imenu katere koli od svojih držav članic v razumnem času po prejemu 
obvestila druge pogodbenice obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega 
pregona in pravosodno sodelovanje, da lahko izvršitveni pravosodni organi države članice ali 
Združenega kraljestva, kot je ustrezno, zavrnejo predajo svojih državljanov tej državi ali da se njihova 
predaja dovoli le pod določenimi pogoji.   
3. V okoliščinah, k o država zavrne izvršitev naloga z utemeljitvijo, da je – v primeru Združenega 
kraljestva – poslala obvestilo oziroma je – v primeru države članice – Unija v njenem imenu poslala 
obvestilo iz odstavka 2, ta  država ob upoštevanju stališč odreditvene države preuči možnost uvedbe 
s predmetom naloga sorazmernega postopka proti svojemu državljanu. V okoliščinah, ko se 
pravosodni organ odloči, da takega postopka ne bo začel, se lahko žrtev kaznivega dejanja, za katero 
je bil izdan nalog za prijetje, obvesti o odl očitvi v skladu z veljavnim notranjim pravom.  
4. Kadar pristojni organi države začnejo postopek proti svojemu državljanu v skladu z 
odstavkom 3, ta država zagotovi, da njeni pristojni organi lahko sprejmejo ustrezne ukrepe za pomoč 
žrtvam in morebitnim priča m v okoliščinah, ko te prebivajo v drugi državi, zlasti glede poteka 
postopka.  
Člen LAW.SURR.84: Jamstva, ki jih mora dati odreditvena država v nekaterih primerih  
Za izvršitev naloga za prijetje, ki jo izvede izvršitveni pravosodni organ, lahko veljajo na slednja 
jamstva:  
(a) če je za kaznivo dejanje, za katero je bil izdan nalog za prijetje, zagrožena dosmrtna zaporna 
kazen ali dosmrtni ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, lahko izvršitvena država  izvrši 
navedeni nalog za prijetje pod pogojem, da odreditvena  država z jamstvom, ki je po mnenju 
izvršitvene države ustrezno, zagotovi, da bo preizkusila izrečeno kazen ali ukrep na zahtevo ali 
najpozneje po 20 letih ali spodbujala uporabo ukrepa pomilostitve, za katerega lahko oseba 
zaprosi po pravu ali praksi odre ditvene države, da se taka kazen ali ukrep ne izvrši;  
(b) če je oseba, za katero je izdan nalog za prijetje zaradi izvedbe kazenskega pregona, državljan 
ali prebivalec izvršitvene države, se jo lahko preda pod pogojem, da je oseba po obravnavi 
vrnjena izvršitv eni državi, da bi v njej prestajala zaporno kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem 
prostosti, ki ji ga je izrekla odreditvena država; če je za premestitev izvrševanja kazni ali 
odvzema prostosti v izvršitveno državo potrebno soglasje zahtevane osebe, je jams tvo, da bo 
oseba vrnjena državi izvršiteljici, da bi prestajala kazen, pogojeno s tem, da zahtevana oseba 
po zaslišanju privoli v vrnitev v državo izvršiteljico;  
(c) če se upravičeno domneva, da obstaja resnična nevarnost za spoštovanje temeljnih pravic 
zahtev ane osebe, lahko izvršitveni pravosodni organ pred odločanjem, ali bo izvršil nalog za 
prijetje, po potrebi zahteva dodatne informacije ali jamstva glede ravnanja z zahtevano osebo 
po njeni predaji.  
 
325 
 Člen LAW.SURR.85: Udeležba osrednjih organov  
1. Tako Združeno kraljestvo in kot Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko 
obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje o – v primeru Združenega kraljestva – njegovem osrednjem organu – v pri meru Unije  –
 takem organu za vsako državo, ki je tak organ imenovala, ali, če tako določa pravni sistem zadevne 
države, več osrednjih organih za pomoč pristojnim pravosodnim organom.  
2. Pri obveščanju Specializiranega odbora za sodelovanje na področju kazensk ega pregona in 
pravosodno sodelovanje v skladu z odstavkom 1 lahko Združeno kraljestvo in Unija, ki deluje v imenu 
katere koli od svojih držav članic, navedeta, da so osrednji organ ali osrednji organi zaradi 
organizacije notranjega pravosodnega sistema za devnih držav odgovorni za upravno pošiljanje in 
prejemanje nalogov za prijetje ter za vso drugo uradno korespondenco v zvezi z upravnim 
pošiljanjem in prejemanjem nalogov za prijetje. Taka navedba je zavezujoča za vse organe 
odreditvene države članice.  
Člen LAW.SURR.86: Vsebina in oblika naloga za prijetje  
1. Nalog za prijetje vsebuje naslednje podatke, navedene v skladu z obrazcem v PRILOGI LAW -
5: 
(a) identiteto in državljanstvo zahtevane osebe;  
(b) naziv, naslov, številko telefona in telefaksa in elektronski naslov  odreditvenega pravosodnega 
organa;  
(c) dokazilo o izvršljivi sodbi, nalogu za prijetje ali katerikoli drugi izvršljivi sodni odločbi z enakim 
učinkom, ki spada na področje uporabe člena LAW.SURR.79 [Področje uporabe]  
(d) vrsto in pravno kvalifikacijo kaznivega d ejanja, zlasti v zvezi s členom LAW.SURR.79 [Področje 
uporabe];  
(e) opis okoliščin, v katerih je bilo kaznivo dejanje storjeno, vključno s časom, krajem in vrsto 
udeležbe zahtevane osebe pri kaznivem dejanju;  
(f) izrečeno kazen v primeru pravnomočne sodbe ali raz pon zagroženih kazni za kaznivo dejanje 
po pravu odreditvene države; ter  
(g) če je mogoče, druge posledice kaznivega dejanja.  
2. Nalog za prijetje mora biti preveden v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov izvršitvene 
države. Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko pred datumom 
začetka veljavnosti tega sporazuma ali pozneje obvestita Specializirani odbor za sodelovanje na 
področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da bo sprejet prevod v enega ali več 
drugih u radnih jezikov države.  
Člen LAW.SURR.87: Pošiljanje naloga za prijetje  
Če je lokacija zahtevane osebe znana, lahko odreditveni pravosodni organ nalog za prijetje pošlje 
neposredno izvršitvenemu pravosodnemu organu.  
 
326 
 Člen LAW.SURR.88: Podrobnosti postopka pošiljanja naloga za prijetje  
1. Če odreditveni pravosodni organ ne ve, kateri organ je pristojni izvršitveni pravosodni organ, 
te informacije z ustreznimi poizvedbami pridobi od izvršitvene države.  
2. Odreditveni pravosodni organ lahko od Mednarodno organizacij e kriminalistične policije 
(Interpol) zahteva, naj pošlje nalog za prijetje.  
3. Odreditveni pravosodni organ lahko za pošiljanje naloga za prijetje uporabi kateri koli varen 
način, ki omogoča ohranjanje pisnega zapisa pod pogoji, ki izvršitveni državi omogoča jo ugotavljanje 
avtentičnosti naloga za prijetje.  
4. Vse težave v zvezi s pošiljanjem ali avtentičnostjo katerega koli dokumenta, ki je potreben za 
izvršitev naloga za prijetje, se rešujejo v neposrednih stikih med vpletenimi pravosodnimi organi ali, 
kjer je ustrezno, z udeležbo osrednjih organov držav.  
5. Če organ, ki prejme nalog za prijetje, ni pristojen za ukrepanje v zvezi z njim, nalog za prijetje 
avtomatično pošlje pristojnemu organu v svoji državi in o tem ustrezno obvesti odreditveni 
pravosodni organ.  
Člen LAW.SURR.89: Pravice zahtevane osebe  
1. Po prijetju zahtevane osebe za namene izvršitve naloga za prijetje pristojni izvršitveni 
pravosodni organ  v skladu s svojim notranjim pravom to osebo obvesti o nalogu za prijetje in njegovi 
vsebini ter o možnosti soglašanja s predajo odreditveni državi.  
2. Zahtevana oseba, ki je prijeta zaradi izvršitve naloga za prijetje in ki ne govori ali razume 
jezika postopka v zvezi z nalogom za prijetje, ima v skladu z notranjim pravom izvršitvene države 
pravico, da ji pomaga tolmač in da se ji zagotovi pisni prevod v  njen materni jezik ali kateri koli drug 
jezik, ki ga govori ali razume.  
3. Zahtevana oseba ima v skladu z notranjim pravom izvršitvene države pravico, da ji ob prijetju 
pomaga odvetnik.  
4. Zahtevana oseba se obvesti o pravici, da v odreditveni državi imenuje o dvetnika za pomoč 
odvetniku v izvršitveni državi pri postopku zaradi naloga za prijetje. Ta odstavek ne posega v roke iz 
člena LAW.SURR.101 [Roki za predajo osebe].   
5. Zahtevana oseba, ki je prijeta, ima pravico, da se konzularni organi države, katere 
državl janstvo ima, ali, če je ta oseba brez državljanstva, konzularni organi države, v kateri običajno 
prebiva, brez nepotrebnega odlašanja obvestijo o prijetju in da komunicira s temi organi, če tako želi.  
Člen LAW.SURR.90: Zadrževanje osebe v priporu  
Kadar je oseba prijeta na podlagi naloga za prijetje, izvršitveni pravosodni organ v skladu s pravom 
izvršitvene države odloči, ali naj oseba ostane v priporu. Oseba je lahko kadar koli začasno izpuščena 
v skladu z notranjim pravom izvršitvene države, če pristojni organ navedene države sprejme vse 
ukrepe, za katere meni, da so potrebni, da se osebi prepreči pobeg.  
 
327 
 Člen LAW.SURR.91: Soglasje k predaji  
1. Če prijeta oseba navede, da soglaša s predajo, se tako soglasje in, če je ustrezno, izrecna 
odpoved upravičenosti do „pravila specialnosti“, navedenega v členu LAW.SURR.105(2) [Morebiten 
kazenski pregon zaradi drugih kaznivih dejanj], da pred izvršitvenim pravosodnim organom v skladu z 
notranjim pravom izvršitvene države.  
2. Vsaka država sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi, da sta soglasje in, kadar je ustrezno, 
odpoved iz odstavka 1 dana na način, iz katerega  izhaja, da ju je zadevna oseba izrekla prostovol jno 
in zavedajoč se vseh posledic. V ta namen ima zahtevana oseba pravico do odvetnika.  
3. Soglasje in, kadar je ustrezno, odpoved iz odstavka 1 se uradno zapišeta v skladu s 
postopkom, ki ga določa notranje pravo izvršitvene države.  
4. Soglasja načeloma ni mogo če preklicati. Vsaka država lahko v skladu s pravili, ki se 
uporabljajo na podlagi njenega notranjega prava, določi, da se soglasje in, če je ustrezno, odpoved, iz 
odstavka 1 tega člena lahko prekličeta. V takem primeru se čas od dneva, ko je soglasje dano , do 
dneva preklica ne upošteva pri določitvi rokov iz člena LAW.SURR.101 [Roki za predajo osebe]. Tako 
Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko  Specializirani odbor za 
sodelovanje na področju kazenskega pregona in pra vosodno sodelovanje obvestita, da želita 
uporabiti to možnost, ter navedeta postopke , po katerih je mogoče preklicati soglasje, in vse njihove 
spremembe .  
Člen LAW.SURR.92: Zaslišanje zahtevane osebe  
Kadar prijeta oseba ne soglaša s predajo, kot je naveden o v členu LAW.SURR.91 [Soglasje k predaji],  
ima navedena oseba pravico do zaslišanja pred izvršitvenim pravosodnim organom v skladu s 
pravom izvršitvene države.  
Člen LAW.SURR.93: Odločitev o predaji  
1. Izvršitveni pravosodni organ v rokih in v skladu s pogoj i, določenimi v tem delu, zlasti  z 
načelom sorazmernosti, kakor je določeno v členu LAW.SURR 77 [Načelo sorazmernosti], odloči, ali 
bo oseba predana.  
2. Če izvršitveni pravosodni organ ugotovi, da informacije, ki jih je sporočila odreditvena 
država, ne zadost ujejo za odločitev o predaji, zahteva, da se mu nujno pošljejo potrebne dodatne 
informacije, zlasti v zvezi s členom LAW.SURR. 77 [Načelo sorazmernosti],  členi LAW.SURR.80 
[Razlogi za obvezno neizvršitev naloga za prijetje] do LAW.SURR.82 [Izjema za politi čna kazniva 
dejanja], členom LAW.SURR.84 [Jamstva, ki jih mora dati odreditvena država v nekaterih primerih] in 
členom LAW.SURR.86 [Vsebina in oblika naloga za prijetje], in lahko določi rok za njihov prejem, pri 
čemer upošteva potrebo po spoštovanju rokov  iz člena LAW.SURR.95 [Roki in postopki pri odločanju 
o izvršitvi naloga za prijetje].  
3. Odreditveni pravosodni organ lahko izvršitvenemu pravosodnemu organu kadar koli pošlje 
morebitne dodatne koristne informacije.  
Člen LAW.SURR.94: Odločitev v primeru ve č nalogov  
1. Če dve ali več držav izda evropski nalog za prijetje ali nalog za prijetje za isto osebo, odločitev 
o tem, katerega od teh nalogov za prijetje je treba izvršiti, sprejme izvršitveni pravosodni organ ob 
ustreznem upoštevanju vseh okoliščin, zlasti  sorazmerne teže in kraja kaznivih dejanj, datumov 
 
328 
 nalogov za prijetje ali evropskih nalogov za prijetje, dejstva, ali sta bila izdana zaradi izvedbe 
kazenskega pregona ali izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti, ter pravnih 
obve znosti držav članic, ki izhajajo iz prava Unije, zlasti glede načel svobode gibanja in 
nediskriminacije na podlagi državljanstva.  
2. Izvršitveni pravosodni organ države članice se lahko pri odločanju na podlagi odstavka 1 
posvetuje z Eurojustom.  
3. V primeru navzkrižja med nalogom za prijetje in prošnjo za izročitev, ki jo predloži tretja 
država, odločitev o tem, ali ima prednost nalog za prijetje ali prošnja za izročitev, sprejme pristojni 
organ izvršitvene države, pri čemer ustrezno upošteva vse okoliščine, zlasti tiste iz odstavka 1 in tiste 
iz konvencije, ki se uporablja.  
4. Ta člen ne posega v obveznosti, ki jih imajo države po statutu Mednarodnega kazenskega 
sodišča.  
Člen LAW.SURR.95: Roki in postopki pri odločanju o izvršitvi naloga za prijetje  
1. Nalog za pr ijetje se obravnava in izvrši kot nujna zadeva.  
2. Če zahtevana oseba soglaša s predajo, se končna odločitev o izvršitvi naloga za prijetje 
sprejme v desetih dneh po danem soglasju.  
3. V drugih primerih se končna odločitev o izvršitvi naloga za prijetje sprejme v 60 dneh po 
prijetju zahtevane osebe.  
4. Kadar v posebnih primerih naloga za prijetje ni mogoče izvršiti v rokih, določenih v odstavkih 
2 ali 3, izvršitveni pravosodni organ o tem nemudoma obvesti odreditveni pravosodni organ in 
navede razloge za zamudo. V t akih primerih se rok lahko podaljša za dodatnih 30 dni.  
5. Dokler izvršitveni pravosodni organ ne sprejme končne odločitve o nalogu za prijetje, 
zagotovi, da ostanejo izpolnjeni materialni pogoji, potrebni za dejansko predajo osebe.  
6. Vsaka zavrnitev izvršitve naloga za prijetje mora biti obrazložena.  
Člen LAW.SURR.96: Razmere do odločitve  
1. Kadar se nalog za prijetje izda zaradi izvedbe kazenskega pregona, se mora izvršitveni 
pravosodni organ bodisi:  
(a) strinjati, da je treba zahtevano osebo zaslišati v skladu s čl enom LAW.SURR.97 [Zaslišanje 
osebe pred sprejetjem odločitve] , bodisi  
(b) privoliti v začasno premestitev zahtevane osebe.  
2. Odreditveni in izvršitveni pravosodni organ sporazumno določita pogoje in trajanje začasne 
premestitve.  
3. V primeru začasne premestitve mora imeti oseba možnost vrnitve v izvršitveno državo, da se 
udeleži zaslišanj, ki so del postopka njene predaje.  
 
329 
 Člen LAW.SURR.97: Zaslišanje osebe pred sprejetjem odločitve  
1. Zahtevano osebo zasliši pravosodni organ. V ta zah tevan osebi pomaga odvetnik, ki se določi 
v skladu s pravom odreditvene države.  
2. Zahtevana oseba je zaslišana v skladu s pravom izvršitvene države in pogoji, ki jih 
sporazumno določita odreditveni in izvršitveni pravosodni organ.  
3. Pristojni izvršitveni pravo sodni organ lahko imenuje drug pravosodni organ svoje države za 
sodelovanje pri zaslišanju zahtevane osebe, da se zagotovi pravilna uporaba tega člena.  
Člen LAW.SURR.98: Privilegiji in imunitete  
1. Kadar zahtevana oseba uživa privilegij ali imuniteto v zvezi s pristojnostjo ali izvršitvijo v 
izvršitveni državi, začnejo roki iz člena LAW.SURR.95 [Roki in postopki pri odločanju o izvršitvi naloga 
za prijetje] teči šele, ko in če je izvršitveni pravosod ni organ obveščen o odpovedi privilegiju ali 
imuniteti.  
2. Ko oseba preneha uživati tak privilegij ali imuniteto, izvršitvena država zagotovi, da so 
izpolnjeni materialni pogoji, potrebni za dejansko predajo.  
3. Kadar je za preklic privilegija ali imunitete pri stojen organ izvršitvene države, ga izvršitveni 
pravosodni organ prosi, naj to pristojnost brez odlašanja izkoristi. Kadar so za preklic privilegija ali 
imunitete pristojni organ druge države, tretja država ali mednarodna organizacija, za izkoriščenje te 
pristojnosti prosi odreditveni pravosodni organ.  
Člen LAW.SURR.99: Konkurenčne mednarodne obveznosti  
1. Ta sporazum ne posega v obveznosti izvršitvene države, kadar je zahtevano osebo navedeni 
državi izročila tretja država in kadar navedeno osebo ščitijo dolo čbe dogovora, v skladu s katerim je 
bila izročena, ki zadevajo pravilo specialnosti. Izvršitvena država sprejme vse potrebne ukrepe, da 
tretjo državo, ki ji je izročila zahtevano osebo, brez odlašanja prosi za soglasje, da lahko zahtevano 
osebo preda držav i, ki je izdala nalog za prijetje. Roki iz člena LAW.SURR.95 [ Roki in postopki pri 
odločanju o izvršitvi naloga za prijetje] začnejo teči šele na dan, ko se to pravilo o specialnosti 
preneha uporabljati.  
2. Dokler tretja država, ki je zahtevano osebo izročil a, ne sprejme odločitve, izvršitvena država 
zagotovi, da materialni pogoji, potrebni za dejansko predajo, ostanejo izpolnjeni.  
Člen LAW.SURR.100: Obvestilo o odločitvi  
Izvršitveni pravosodni organ takoj obvesti odreditveni pravosodni organ o svoji odločit vi glede 
ukrepov v zvezi z nalogom za prijetje.  
Člen LAW.SURR.101: Roki za predajo osebe  
1. Zahtevana oseba se preda takoj, ko je mogoče, na dan, za katerega se dogovorita zadevna 
organa.  
2. Zahtevana osebo se preda najpozneje v desetih dneh po sprejetju končne  odločitve o 
izvršitvi naloga za prijetje.  
 
330 
 3. Če predajo zahtevane osebe v roku iz odstavka 2 preprečijo okoliščine, na katere državi 
nimata vpliva, se izvršitveni in odreditveni pravosodni organ takoj povežeta in se dogovorita o 
novem datumu predaje. V naved enem primeru se predaja opravi v desetih dneh po tako 
dogovorjenem novem datumu.  
4. Predaja se lahko izjemoma začasno preloži iz resnih humanitarnih razlogov, na primer kadar 
obstaja upravičen razlog za prepričanje, da bo predaja očitno ogrozila življenje ali  zdravje zahtevane 
osebe. Nalog za prijetje se izvrši takoj, ko navedeni razlogi prenehajo. Izvršitveni pravosodni organ 
nemudoma obvesti odreditveni pravosodni organ in se z njim dogovori o novem datumu predaje. V 
navedenem primeru se predaja opravi v des etih dneh po tako dogovorjenem novem datumu.  
5. Če je po poteku rokov iz odstavkov 2 do 4 zahtevana oseba še vedno v priporu, se izpusti. 
Izvršitveni in odreditveni pravosodni organ se povežeta takoj, ko se zdi, da bo oseba izpuščena na 
podlagi tega odstavka,  in se dogovorijo o podrobnostih predaje navedene osebe.  
Člen LAW.SURR.102: Preložena ali pogojna predaja  
1. Izvršitveni pravosodni organ lahko po tem, ko se odloči za izvršitev naloga za prijetje, preloži 
predajo zahtevane osebe, da se lahko zoper njo izvede  pregon v izvršitveni državi ali, če je zahtevana 
oseba že bila obsojena, da bi lahko na ozemlju izvršitvene države prestala kazen, ki ji je bila izrečena 
za dejanje, ki ni tisto, ki je navedeno v nalogu za prijetje.  
2. Namesto da izvršitveni pravosodni organ  preloži predajo, lahko zahtevano osebo začasno 
preda odreditveni državi pod pogoji, ki jih v medsebojnem sporazumu določita izvršitveni in 
odreditveni pravosodni organ. Sporazum se sklene v pisni obliki, pogoji pa so zavezujoči za vse 
organe v odreditveni  državi.  
Člen LAW.SURR.103: Tranzit  
1. Vsaka država dovoli tranzit prek svojega ozemlja zahtevani osebi, ki je predana, pod 
pogojem, da je prejela informacije o:  
(a) identiteti in državljanstvu osebe, za katero je izdan nalog za prijetje;  
(b) obstoju naloga za prijetje;  
(c) vrsti in pravni kvalifikaciji kaznivega dejanja; ter  
(d) opisu okoliščin kaznivega dejanja, vključno z datumom in krajem.  
2. Država, v imenu katere je bilo v skladu s členom LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na 
državljanstvo] poslano obvestilo, da njeni drža vljani ne bodo predani ali da bo predaja dovoljena le 
pod določenimi pogoji, lahko pod enakimi pogoji zavrne tranzit svojih državljanov čez svoje ozemlje 
ali zanj določi enake pogoje.  
3. Države imenujejo organ, ki je odgovoren za prejem zahtev za tranzit s s premljajočimi 
potrebnimi dokumenti ter vseh drugih uradnih dopisov v zvezi z zahtevami za tranzit.  
4. Zahteva za tranzit in podatki iz odstavka 1, se lahko naslovijo na organ, imenovan na podlagi 
odstavka 3, na kateri koli način, ki omogoča ohranjanje pisnega  zapisa. Tranzitna država svojo 
odločitev sporoči po enakem postopku.  
 
331 
 5. Ta člen se ne uporablja v primeru tranzita po zraku brez načrtovanega postanka. V primeru 
nenačrtovanega pristanka pa odreditvena država predloži podatke iz odstavka 1 organu, 
imenovanem u na podlagi odstavka 3.  
6. Pri tranzitu osebe, ki jo tretja država izroča državi, se ta člen smiselno uporablja. Zlasti se 
sklicevanja na „nalog za prijetje“ obravnavajo kot sklicevanja na „prošnja za izročitev“.  
Člen LAW.SURR.104: Vštevanje pripora, prebit ega v izvršitveni državi  
1. Odreditvena država všteje celoten čas pripora, ki izhaja iz izvršitve naloga za prijetje, v skupni 
čas odvzema prostosti, ki ga mora oseba prestati v odreditveni državi zaradi izrečene zaporne kazni 
ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti.  
2. Izvršitveni pravosodni organ ali osrednji organ, imenovan na podlagi člena LAW.SURR.85 
[Udeležba osrednjih organov], ob predaji osebe pošlje odreditvenemu pravosodnemu organu vse 
informacije v zvezi s trajanjem pripora zahtevane osebe na podlagi  naloga za prijetje.  
Člen LAW.SURR.105: Morebiten kazenski pregon zaradi drugih kaznivih dejanj  
1. Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli od držav članic lahko Specializirani 
odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje obvestita, da v 
odnosih z drugimi državami, za katere velja enaka izjava, velja domneva, da je dano soglasje za 
kazenski pregon, sojenje ali pripor osebe zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje 
odvzem prostosti, za dejanje, ki j e bilo storjeno pred predajo osebe in se razlikuje od dejanja, zaradi 
katerega je bila oseba predana, razen če v posameznem primeru izvršitveni pravosodni organ v svoji 
odločbi o predaji ne navede drugače.  
2. Razen v primerih, navedenih v odstavkih 1 in 3, se  predane osebe ne sme kazensko 
preganjati, kaznovati ali ji kako drugače odvzeti prostost za dejanje, ki je bilo storjeno pred njeno 
predajo, razen za dejanje, zaradi katerega je bila predana.  
3. Odstavek 2 tega člena se ne uporablja v primerih, ko:  
(a) oseba, ki  je imela možnost zapustiti ozemlje države, ki ji je bila predana, tega ne stori v 45 
dneh po svoji dokončni izpustitvi ali se na navedeno ozemlje po odhodu znova vrne;  
(b) za kaznivo dejanje ni zagrožena zaporna kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti;  
(c) kazenski postopek ne daje podlage za uporabo ukrepov, ki omejujejo prostost;  
(d) bi bila oseba lahko kaznovana s kaznijo ali ukrepom, ki ne vključuje odvzema prostosti, zlasti z 
denarno kaznijo ali nadomestnim ukrepom za denarno kazen, čeprav bi lahko ta kaze n ali 
ukrep povzročila omejevanje prostosti osebe;  
(e) oseba da soglasje k predaji, če je ustrezno hkrati z odpovedjo pravilu specialnosti, v skladu s 
členom LAW.SURR.91 [Soglasje k predaji];  
(f) se oseba po predaji izrecno odpove upravičenosti do pravila specialnosti v zvezi s posameznimi 
dejanji, ki so bila storjena pred njeno predajo; odpoved se mora dati pred pristojnim 
pravosodnim organom odreditvene države in se zapiše v skladu z notranjim pr avom navedene 
države; odpoved se mora dati na način, iz katerega izhaja, da jo je zadevna oseba dala 
prostovoljno in zavedajoč se vseh posledic; v ta namen ima oseba pravico do odvetnika; ter  
 
332 
 (g) izvršitveni pravosodni organ, ki je osebo predal, da soglasje v  skladu z odstavkom 4 tega člena.  
4. Prošnja za soglasje se predloži izvršitvenemu pravosodnemu organu skupaj s podatki iz člena 
LAW.SURR.86(1) [Vsebina in oblika naloga za prijetje] in  prevodom iz člena LAW.SURR.86(2) [Vsebina 
in oblika naloga za prijetje] . Soglasje se da, kadar tudi za dejanje, za katero se zaproša, veljajo 
določbe o predaji iz tega sporazuma. Soglasje se zavrne iz razlogov iz člena LAW.SURR.80 [Razlogi za 
obvezno neizvršitev naloga za prijetje], sicer pa se lahko zavrne le iz razlogov iz člena LAW.SURR.81 
[Drugi razlogi za neizvršitev naloga za prijetje] , ali člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva 
dejanja] in člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo] . Odločitev se sprejme najpozneje v 
30 dneh po prejemu prošnje. V prime rih iz člena LAW.SURR.84 [ Jamstva, ki jih mora dati odreditvena 
država v nekaterih primerih] mora  odreditvena država dati jamstva, predvidena v navedenem členu.  
Člen LAW.SURR.106: Predaja ali naknadna izročitev  
1. Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu k atere koli od držav članic lahko Specializirani 
odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje obvestita, da v 
odnosih z drugimi državami, za katere velja enaka izjava, velja domneva, da je dano soglasje za 
predajo osebe drža vi, ki ni izvršitvena država, na podlagi naloga za prijetje ali evropskega naloga za 
prijetje, izdanega za kaznivo dejanje, ki je bilo storjeno pred predajo osebe, razen če v posameznem 
primeru izvršitveni pravosodni organ v svoji odločbi o predaji ne nave de drugače.  
2. Vsekakor je lahko oseba, ki je bila predana odreditveni državi na podlagi evropskega naloga 
za prijetje, predana državi, ki ni izvršitvena država, na podlagi naloga za prijetje ali evropskega naloga 
za prijetje, izdanega za katero koli kaznivo dejanje, ki je bilo storjeno pred njeno predajo, brez 
soglasja izvršitvene države, in sicer v naslednjih primerih, ko:  
(a) zahtevana oseba, ki je imela možnost zapustiti ozemlje države, ki ji je bila predana, tega ne 
stori v 45 dneh po svoji dokončni izpustitv i ali se na navedeno ozemlje po odhodu znova vrne;  
(b) zahtevana oseba soglaša s predajo državi, ki ni izvršitvena država, na podlagi naloga za prijetje 
ali evropskega naloga za prijetje; soglasje se mora dati pred pristojnimi pravosodnimi organi 
odreditvene d ržave in se zapiše v skladu z notranjim pravom navedene države; mora biti dano 
na način, iz katerega izhaja, da ga je zadevna oseba dala prostovoljno in zavedajoč se vseh 
posledic; v ta namen ima zahtevana oseba pravico do odvetnika; ter  
(c) za zahtevano oseb o ne velja pravilo specialnosti v skladu s točkami (a), (e), (f) ali (g) člena 
LAW.SURR.105(3)[Morebiten kazenski pregon zaradi drugih kaznivih dejanj].  
3. Izvršitveni pravosodni organ da soglasje k predaji osebe drugi državi v skladu z naslednjimi 
pravili:  
(a) prošnja za soglasje se predloži v skladu s členom LAW.SURR.87 [Pošiljanje naloga za prijetje] 
skupaj s podatki iz člena LAW.SURR.86(1) [Vsebina in oblika naloga za prijetje] in prevodom iz 
člena LAW.SURR.86(2) [Vsebina in oblika naloga za prijetje];  
(b) soglas je se da, kadar tudi za dejanje, za katero se zahteva, veljajo določbe o predaji iz tega 
sporazuma;  
(c) odločitev se sprejme najpozneje v 30 dneh po prejemu prošnje; ter  
(d) soglasje se zavrne iz razlogov iz člena LAW.SURR.80 [Razlogi za obvezno neizvršitev nalog a za 
prijetje], sicer pa se lahko zavrne le iz razlogov iz člena LAW.SURR.81 [Drugi razlogi za 
 
333 
 neizvršitev naloga za prijetje], člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja] in 
člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo].  
4. V primerih,  navedenih v členu LAW.SURR.84 [Jamstva, ki jih mora dati odreditvena država v 
nekaterih primerih], odreditvena država da jamstva, predvidena v navedenem členu.  
5. Ne glede na odstavek 1 se oseba, ki je bila predana na podlagi naloga za prijetje, ne izroči 
tretji državi brez soglasja pristojnega organa države, ki je osebo predal. To soglasje se da v skladu s 
konvencijami, ki zavezujejo navedeno državo, in z njenim notranjim pravom.  
Člen LAW.SURR.107: Izročitev predmetov  
1. Izvršitveni pravosodni organ na zahtev o odreditvenega pravosodnega organa ali na lastno 
pobudo in v skladu s svojim notranjim pravom zaseže in izroči predmete, ki:  
(a) se lahko zahtevajo kot dokaz ali  
(b) jih je zahtevana oseba pridobila s kaznivim dejanjem.  
2. Predmeti, navedeni v odstavku 1, se izročijo tudi, če naloga za prijetje ni mogoče izvršiti 
zaradi smrti ali pobega zahtevane osebe.  
3. Če se predmeti, navedeni v odstavku 1, lahko zasežejo ali odvzamejo na ozemlju izvršitvene 
države, jih lahko ta država, če jih potrebuje v zvezi z nedokončanim  kazenskim postopkom, začasno 
zadrži ali izroči odreditveni državi pod pogojem, da jih ta vrne.  
4. Ohranijo se vse pravice, ki jih izvršitvena država ali tretje osebe pridobijo na predmetih, 
navedenih v odstavku 1. Kadar te pravice obstajajo, odreditvena drža va predmete brez 
zaračunavanja stroškov vrne izvršitveni državi takoj po končanem kazenskem postopku.  
Člen LAW.SURR.108: Stroški  
1. Stroške, ki nastanejo na ozemlju izvršitvene države zaradi izvršitve naloga za prijetje, krije 
navedena država.  
2. Vse ostale str oške krije odreditvena država.  
Člen LAW.SURR.109: Razmerje do drugih pravnih instrumentov  
1. Ta naslov od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma nadomesti ustrezne določbe 
naslednjih konvencij, ki se uporabljata na področju izročitve v odnosih med Združen im kraljestvom 
na eni strani in državami članicami na drugi strani, brez poseganja v uporabo navedenih konvencij v 
odnosih med državami in tretjimi državami:  
(a) Evropska konvencija o izročitvi, podpisana 13. decembra 1957 v Parizu, in njeni dodatni 
protokoli ter  
(b) Evropska konvencija o zatiranju terorizma, kar zadeva izročitev .  
2. Kadar se konvenciji iz odstavka 1 nanašata na ozemlja držav ali tista ozemlja, katerih zunanji 
odnosi so odgovornost države, na katera se ta naslov ne nanaša, navedeni konvenciji še naprej 
urejata odnose med navedenimi ozemlji in drugimi državami.  
 
334 
 Člen LAW.SURR.110: Pregled obvestil  
Pri izvajanju skupnega pregleda tega naslova, kot je naved eno v členu LAW.OTHER.135(1) [ Pregled in 
ocena ], pogodbenici upoštevata potrebo, da se ohranijo obvestila v skladu s členom LAW.SURR.79(4) 
[Področje uporabe], členom LAW.SURR.82(2) [ Izjema za politična kazniva dejanja] in členom 
LAW.SURR.83(2) [Izjema gled e na državljanstvo] . Če se obvestila iz člena LAW.SURR.83(2) [Izjema 
glede na državljanstvo] ne  obnovijo, prenehajo veljati pet let po datumu začetka veljavnosti tega 
sporazuma. Obvestila iz člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede državljanstva] se lahko obnovi jo ali na 
novo pošljejo le v treh mesecih pred  peto obletnico začetka veljavnosti tega sporazuma in nato 
vsakih pet let, če so takrat izpolnjeni pogoji iz člena LAW.SURR.83(2) [izjema glede državljanstva].   
Člen LAW.SURR.111: Izdani nalogi za prijetje v pr imeru neuporabe  
Ne glede na člen LAW.GEN.5 [Obseg sodelovanja, kadar država članica ne sodeluje več pri podobnih 
ukrepih na podlagi prava Unije], člen LAW.OTHER.136[ Odpoved] in člen LAW.OTHER.137 [Začasna 
prekinitev uporabe] se  določbe tega naslova uporabl jajo za naloge za prijetje, pri katerih je bila 
zahtevana oseba prijeta pred prenehanjem uporabe tega naslova za namene izvršitve naloga za 
prijetje, ne glede na odločitev izvršitvenega pravosodnega organa glede tega, ali naj zahtevana oseba 
ostane v pripo ru ali naj se začasno izpusti.  
Člen LAW.SURR.112: Uporaba za izdane evropske naloge za prijetje  
To poglavje se uporablja za evropske naloge za prijetje, ki jih je v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 
2002/584/PNZ81 pred koncem prehodnega obdobja izdala država , če zahtevana oseba pred koncem 
prehodnega obdobja ni bila prijeta za namene izvršitve naloga.  
NASLOV VIII: VZAJEMN A POMOČ  
Člen LAW.MUTAS.113: Cilj  
1. Cilj tega naslova je dopolniti določbe in olajšati uporabo med državami članicami na eni 
strani in Združenim kraljestvom na drugi strani za:  
(a) Evropsko konvencijo o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, podpisano 20. aprila  
1959 v Strasbourgu (v nadaljnjem besedilu:  Evropska konvencija o medsebojni pravni pomoči);  
(b) Dodatni protokol k Evropski konve nciji o medsebojni pravni pomoči, podpisan 17. marca 1978  
v Strasbourgu;  ter 
(c) Drugi  dodatni protokol k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči, podpisan 8. 
novembra 2001 v Strasbourgu.  
2. Ta naslov ne posega  v določbe naslova IX [Izmenjava podatkov iz k azenskih evidenc], ki 
prevlada nad tem poglavjem.  
                                                            
81  Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13.  junija 2002 o Evropskem nalogu za prijetje in postopk ih 
predaje med državami članicami (UL EU  L 190, 18.7.2002, str.  1). 
 
335 
 Člen LAW.MUTAS.114: Opredelitev pristojnega organa  
Za namene tega naslova „pristojni organ“ pomeni vsak organ, ki je pristojen za pošiljanje ali 
prejemanje zahtevkov za vzajemno pomoč v skladu z določbami Evropske konvencije o medsebojni 
pravni pomoči in njenih protokolov ter kakor ga država opredeli v izjavi, naslovljeni na generalnega 
sekretarja Sveta Evrope. „Pristojni organ“ vključuje tudi organe Unije, o katerih je bilo obveščeno v 
skladu s točko (c) č lena LAW.OTHER.134(7) [Obvestila]; za take organe Unije se ustrezno uporabljajo 
določbe tega naslova.  
Člen LAW.MUTAS.115: Obrazec za zahtevek za vzajemno pomoč  
1. Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje si prizadeva  s sprejetjem priloge k temu sporazumu določiti standardni obrazec za 
zahtevke za vzajemno pomoč.  
2. Če specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje sprejme odločitev v skladu  z odstavkom 1, se zahtevk i za vzajemno pomoč vložijo na 
standardnem obrazcu.  
3. Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje lahko po potrebi spremeni standardni obrazec za zahtevke za vzajemno pomoč.  
Člen LAW.MUTAS.116 Pogoji za zahtev ek za vzajemno pomoč  
1. Pristojni organ države  prosilke lahko za vzajemno pomoč zaprosi le, če se prepriča, da sta 
izpolnjena naslednja pogoja:  
(a) zahtevek je potreben in sorazmeren za namene postopka, pri čemer se upoštevajo pravice  
osumljenca ali obdolženca, i n 
(b) preiskovalni ukrep ali preiskovalni ukrepi, predvideni v zahtevku, bi bili lahko pod istimi pogoji 
odrejeni tudi v podobnem notranjem primeru.  
2. Zaprošena  država se lahko posvetuje z državo prosilko, če pristojni organ zaprošene države 
meni, da pogoji iz o dstavka 1 niso izpolnjeni.  Po posvetovanju se lahko pristojni organ države 
prosilke odloči, da umakne zahtevek za vzajemno pomoč.  
Člen LAW.MUTAS.117: Uporaba druge vrste preiskovalnega ukrepa  
1. Kadar je mogoče,  pristojni organ zaprošene države, prouči možnos t uporabe preiskovalnega 
ukrepa, ki ni naveden v zahtevku za vzajemno pomoč, če:  
(a) preiskovalni ukrep, naveden v zahtevku, ne obstaja v pravu zaprošene države  ali 
(b) preiskovalni  ukrep, naveden v zahtevku, v podobnem notranjem primeru ne bi bil na voljo.  
2. Brez poseganja v razloge za zavrnitev, ki so na voljo v skladu z Evropsko konvencijo o 
medsebojni pravni pomoči in njenimi protokoli ter členom LAW.MUTAS.119 [ Ne bis in idem ], se 
odstavek 1 tega člena ne uporablja za naslednje preiskovalne ukrepe, ki so po prav u zaprošene 
države vedno na voljo:  
 
336 
 (a) pridobitev informacij iz podatkovnih zbirk policije ali pravosodnih organov, ki so neposredno 
na voljo pristojnemu organu zaprošene države v okviru kazenskih postopkov;  
(b) zaslišanje priče, izvedenca, žrtve, osumljenca, obdo lženca ali tretje osebe na ozemlju 
zaprošene države;  
(c) kakršen koli neprisilni preiskovalni ukrep, kot je opredeljen v skladu s pravom zaprošene 
države, ter  
(d) identifikacija  oseb, ki so naročniki in imajo določeno telefonsko številko ali naslov  IP. 
3. Pristojni o rgan zaprošene države lahko uporabi tudi preiskovalni ukrep, ki ni ukrep, naveden 
v zahtevku za vzajemno pomoč, če bi preiskovalni ukrep, ki ga je izbral pristojni organ zaprošene 
države, dosegel enak rezultat z manj intruzivnimi sredstvi kot preiskovalni ukrep, predviden  v 
zahtevku.  
4. Če se pristojni organ zaprošene države odloči, da bo uporabil ukrep, ki ni naveden v zahtevku 
za vzajemno pomoči odstavka 1 ali 3, o tem najprej obvesti pristojni organ države prosilke, ki se 
lahko odloči za umik ali dopolnitev  zahtevka.  
5. Če preiskovalni ukrep, naveden v zahtevku, v pravu zaprošene države ne obstaja ali ne bi bil 
na voljo v podobnem notranjem primeru in ni nobenega drugega preiskovalnega ukrepa, s katerim bi 
dosegli enak rezultat kot z zahtevanim preiskovalnim uk repom, pristojni organ zaprošene države 
uradno obvesti pristojni organ države prosilke, da zahtevane pomoči ni mogoče zagotoviti.  
Člen LAW.MUTAS.118: Obveznost obveščanja  
Pristojni  organ zaprošene države na kakršen koli način in brez odlašanja obvesti pris tojni organ 
države prosilke, če:  
(a) zahtevka za vzajemno pomoč ni mogoče izvršiti, ker je nepopoln ali očitno  nepravilen, ali  
(b) pristojni organ zaprošene države med izvrševanjem zahtevka za vzajemno pomoč brez 
nadaljnjih poizvedovanj meni, da bi bilo morda primerno izvesti preiskovalne ukrepe, ki na 
začetku niso bili predvideni ali jih ob vložitvi zahtevka za vzajemno pomoč ni bilo mogoče 
določiti, da se pristojnemu organu države prosilke omogoči nadaljnje ukrepanje v konkretnem 
primeru.  
Člen LAW.MUTAS.119: Ne bis in idem  
Vzajemna pomoč se lahko zavrne, in sicer poleg razlogov za zavrnitev, navedenih v Evropski 
konvenciji o medsebojni pravni pomoči in njenih protokolih, tudi na podlagi tega, da je osebo , v zvezi 
s katero je bila zaprošena pomoč in je predmet kazenske preiskave, kazenskega pregona ali drugega 
postopka, vključno s sodnim  postopkom, v državi prosilki, za ista dejanja pravnomočno obsodila že 
druga država, pod pogojem, da je v primeru izrečene kazni ta kazen že izvršena ali je v postopku 
izvrševanj a ali je po pravu države, ki jo je izrekla, ni več mogoče izvršiti.  
Člen LAW.MUTAS.120: Roki  
1. Zaprošena država se čim prej odloči, ali bo izvršila zahtevek za vzajemno pomoč, v vsakem 
primeru pa najpozneje v 45 dneh po prejemu zahtevka, in o svoji odločitvi  obvesti državo  prosilko.  
 
337 
 2. Zahtevek za vzajemno pomoč se izvrši čim prej, v vsakem primeru  pa najpozneje 90 dni po 
odločitvi iz odstavka 1 tega člena ali po posvetovanju iz člena MUTAS 116(2) [Pogoji za zahtevek za 
vzajemno pomoč].  
3. Če je v zahtevku za vzaje mno pomoč navedeno, da je zaradi procesnih rokov, teže kaznivega 
dejanja ali drugih posebno nujnih okoliščin potreben krajši rok, kot je določen v odstavku 1 ali 2, ali 
če je v zahtevku navedeno, da je treba ukrep za vzajemno pomoč izvesti na določen datum , 
zaprošena država v največji možni meri upošteva to  zahtevo.  
4. Če je vložen zahtevek za vzajemno pomoč za sprejetje začasnih ukrepov v skladu s členom 24 
Drugega dodatnega protokola k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči, pristojni organ 
zaprošene  države odloči o začasnem ukrepu in navedeno odločitev čim prej po prejemu zahtevka 
sporoči pristojnemu organu države prosilke. Pred odpravo kakršnega koli začasnega ukrepa, 
sprejetega v skladu s tem členom, pristojni organ zaprošene države, kadar je to mo goče, pristojnemu 
organu države prosilke omogoči, da predstavi razloge za nadaljevanje  ukrepa.  
5. Če v konkretnem primeru rokov iz odstavka 1, 2 oziroma roka ali določenega datuma iz 
odstavka 3 ni mogoče upoštevati ali je odločitev o sprejetju začasnih ukrepo v v skladu z odstavkom 4 
odložena, pristojni organ zaprošene države o tem takoj na kakršen koli način obvesti pristojni organ 
države prosilke in navede razloge za zamudo ter se s pristojnim organom države prosilke posvetuje o 
ustreznem časovnem okviru za i zvršitev zahtevka za vzajemno  pomoč.  
6. Roki iz tega člena se ne uporabljajo, če je zahtevek za medsebojno pomoč  vložen v zvezi s 
katerim koli od naslednjih kaznivih dejanj in kršitev, ki spadajo na področje uporabe Evropske 
konvencije o medsebojni pravni pom oči in njenih protokolov, kot so opredeljeni v pravu države 
prosilke:  
(a) prekoračitev dovoljene hitrosti, če druga oseba ni utrpela poškodbe ali ni umrla in  če 
prekoračitev hitrosti ni bila velika;  
(b) neuporaba varnostnega pasu;  
(c) neustavitev pri rdeči luči ali drugem obveznem signalu za zaustavitev;  
(d) vožnja brez zaščitne čelade; ali  
(e) uporaba prepovedanega voznega pasu (kot so prepovedana uporaba odstavnega pasu, pasu, 
rezerviranega za javni prevoz, ali pasu, ki je zaprt zaradi dela na cesti).  
7. Specializirani odbor  za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje spremlja izvajanje odstavka 6. Prizadeva si v treh letih od začetka veljavnosti tega 
sporazuma določiti roke  za zahtevke, za katere se uporablja odstavek 6, , pri čemer upošteva obseg  
zahtevkov. Lahko tudi odloči, da se odstavek 6 ne uporablja več.  
Člen LAW.MUTAS.121: Pošiljanje zahtevkov za vzajemno pomoč  
1. Poleg komunikacijskih kanalov, ki so določeni v Evropski konvenciji o medsebojni pravni 
pomoči in njenih protokolih, lahko, če je v  njihovih določbah določeno neposredno pošiljanje, 
zahtevke za vzajemno pomoč pristojnim organom držav članic neposredno pošljejo tudi državni 
tožilci v Združenem kraljestvu.  
 
338 
 2. Poleg komunikacijskih kanalov, ki so določeni v Evropski konvenciji o medsebojni pravni 
pomoči in njenih protokolih, se lahko v nujnih primerih vsi zahtevki za vzajemno pomoč in 
informacije, ki se pošiljajo na lastno pobudo, pošiljajo prek Europola ali Eurojusta v skladu z 
določbami ustreznih naslovov tega sporazuma.  
Člen LAW.MUTAS.122 : Skupne preiskovalne skupine  
Če pristojni organi držav ustanovijo skupno preiskovalno skupino, odnose med državami članicami v 
okviru skupne preiskovalne skupine ureja pravo Unije, ne glede na pravno podlago  iz sporazuma o 
ustanovitvi skupne preiskovalne skupine.  
NASLOV IX: IZMENJAVA  PODATKOV IZ KAZENSK E EVIDENCE  
Člen LAW.EXINF.120: Cilj  
1. Cilj tega naslova je omogočiti izmenjavo podatkov iz kazenske evidence med državami 
članicami na eni strani  in Združenim kraljestvom na drugi .  
2. V odnosih med Združenim kraljestvom in državami članicami določbe tega naslova:  
(a) dopolnjujejo člena 13 in 22(2) Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih 
zadevah in njenih dodatnih  protokolov z dne 17. marca 1978 in 8. novembra 2001 ter  
(b) nadomeščajo člen 22(1) Evro pske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih 
zadevah, kakor je bil dopolnjen s členom 4 Dodatnega protokola h Konvenciji z dne 17. marca 
1978.  
3. V odnosih med državo članico na eni strani in Združenim kraljestvom na drugi strani se obe 
strani odpo vesta pravici do sklicevanja na svoje pridržke glede člena 13 Evropske konvencije o 
medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah in člena 4 njenega Dodatnega protokola z dne 17. 
marca 1978.  
Člen LAW.EXINF.121: Opredelitev pojmov  
V tem naslovu se uporabljaj o naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „obsodba“ pomeni vsako pravnomočno odločbo kazenskega sodišča zoper fizično osebo zaradi 
storitve kaznivega dejanja, kolikor se odločba vnese v kazensko evidenco  države izreka 
obsodbe;  
(b) „kazenski postopek“ pomeni fazo pred sojenjem, sojenje in izvrševanje obsodbe;  
(c) „kazenska evidenca“ pomeni nacionalni register ali registre, ki vsebujejo obsodbe v skladu z 
notranjim pravom.   
Člen LAW.EXINF.122: Osrednji organi  
Vsaka država imenuje enega a li več osrednjih organov, ki so pristojni za izmenjavo informacij  iz 
kazenske evidence v skladu s tem naslovom in za izmenjavo iz člena 22(2) Evropske konvencije o 
medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah.  
 
339 
 Člen LAW.EXINF.123: Obvestila  
1. Vsaka država spr ejme potrebne ukrepe, da se vsaki obsodbi, izrečeni na njenem ozemlju, pri 
vpisu v nacionalno kazensko evidenco doda podatek o državljanstvu ali državljanstvih obsojene 
osebe, če gre za osebo, ki je državljanka druge države.  
2. Osrednji organ vsake države obv esti osrednji organ katere koli druge države o vseh kazenskih 
obsodbah, izrečenih na njenem ozemlju v zvezi z državljani navedene države ter o vseh naknadnih 
spremembah ali izbrisih  informacij iz kazenske evidence, kot so vpisane v kazenski evidenci. Osred nji 
organi držav si te informacije izmenjujejo vsaj enkrat  mesečno.  
3. Če osrednji organ države ugotovi, da je obsojena oseba državljan dveh ali več drugih držav, 
ustrezne informacije posreduje vsaki od teh držav, tudi če je obsojena oseba državljan države, na 
ozemlju katere je bila ta oseba obsojena.  
Člen LAW.EXINF.124: Shranjevanje obsodb  
1. Centralni organ vsake države hrani vse informacije, posredovane v skladu s členom 
LAW.EXINF.123 [Obvestila].  
2. Osrednji organ  vsake države zagotovi, da se v primeru obvest ila o naknadni spremembi ali 
izbrisu v skladu s členom LAW.EXINF.123(2) [Obvestila] izvede enaka sprememba ali izbris informacij, 
shranjenih v skladu z odstavkom 1 tega člena.  
3. Osrednji organ  vsake države zagotovi, da se pri odgovoru na zahtevke iz člena 
LAW.EXINF.125 [Zahtevki za informacije]  posredujejo samo informacije, ki so bile posodobljene v 
skladu z odstavkom 2 tega člena.  
Člen LAW.EXINF.125: Zahtevki za informacije  
1. Če se zahtevajo informacije iz kazenske evidence države na nacionalni ravni zaradi 
kazenskega postopka zoper osebo ali za druge namene kot za kazenski postopek, lahko osrednji 
organ te države v skladu z notranjim pravom osrednjemu organu druge države pošlje zahtevek za 
izpis informacij in z njimi povezanih podatkov iz kazenske  evidence.  
2. Če oseba pri centralnem organu države, ki ni država državljanstva te osebe, vloži zahtevek za 
informacije o svoji kazenski evidenci, centralni organ pošlje zahtevek za izpis informacij in z njimi 
povezanih podatkov iz kazenske evidence centralnemu organu dr žave državljanstva osebe, da bi se 
navedene informacije in z njimi povezani podatki lahko vključili v izpis, ki se predloži zadevni osebi.  
Člen LAW.EXINF.126: Odgovori na zahtevke  
1. Centralni organ zaprošene države pošlje odgovore na zahtevke za informacij e centralnemu 
organu države prosilke čim prej  in v vsakem primeru v roku, ki ni daljši od 20 delovnih dni od datuma 
prejema zahtevka.  
2. Osrednji organ vsake države odgovarja na zahtevke, ki niso vloženi za namene kazenskega 
postopka, v skladu z notranjim pravom.  
3. Ne glede na odstavek 2 države pri odgovarjanju na zahtevke, vložene zaradi zaposlovanja v 
poklicnih ali organiziranih prostovoljnih dejavnostih, ki vključujejo neposredne in redne stike z otroki, 
vključijo informacije o obstoju kazenskih obsodb za kazniva dejanja, povezana s spolno zlorabo ali  
 
340 
 spolnim izkoriščanjem otrok, otroško pornografijo, pridobivanjem otrok za spolne namene, vključno 
s spodbujanjem in pomočjo ali poskusom storitve katerega koli od teh kaznivih dejanj, ter 
informacije o morebit ni prepovedi opravljanja dejavnosti, ki vključujejo neposredne in redne stike z 
otroki, na podlagi teh kazenskih obsodb.  
Člen LAW.EXINF.127: Komunikacijski kanal  
Izmenjava informacij iz kazenske evidence med državami poteka elektronsko v skladu s tehničnimi in 
postopkovnimi specifikacijami iz PRILOGE LAW -6.  
Člen LAW.EXINF.128: Pogoji za uporabo osebnih podatkov  
1. Vsaka država lahko  osebne podatke, prejete v odgovor na njen zahtevek v skladu s členom 
LAW.EXINF. 126 [Odgovori na zahtevke], uporabi sa mo za namen, za katerega so bili zahtevani.  
2. Če se informacije zahtevajo za kakršen koli drug namen kot za kazenski postopek, lahko 
država prosilka osebne podatke,  prejete v skladu s členom LAW.EXINF.126 [Odgovori na zahtevke], 
uporabi v skladu s svojim no tranjim pravom samo v okvirih, ki jih določi zaprošena država na obrazcu 
iz poglavja 2 PRILOGE LAW -6. 
3. Ne glede na odstavka 1 in 2 tega člena lahko država prosilka osebne podatke, ki jih država 
posreduje kot odgovor na zahtevek v skladu s členom LAW.EXINF.1 26 [Odgovori na zahtevke], 
uporabi za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti.  
4. Vsaka država zagotovi, da njeni centralni organi osebnih podatkov, posredovanih  v skladu s 
členom LAW.EXINF.123 [Obvestila], ne razkrijejo organom v tretjih  drža vah, razen če so izpolnjeni 
naslednji pogoji:  
(a) osebni  podatki se razkrijejo samo v posameznih primerih;  
(b) osebni podatki se razkrijejo organom, katerih naloge so neposredno povezane z nameni, za 
katere se osebni podatki razkrijejo v skladu s točko (c)tega o dstavka;  
(c) osebni podatki se razkrijejo samo, če je to potrebno :  
(i) za namene  kazenskega  postopka;   
(ii) za kakršen  koli drug  namen  kot za kazenski  postopek  ali  
(iii) da se prepreči  neposredna  in resna  grožnja  javni  varnosti;  
(d) osebne podatke lahko tretja država prosilka  uporabi le za namene, za katere so bile 
informacije zahtevane, in v okvirih, ki jih določi država, ki je posredovala osebne podatke v 
skladu s členom LAW.EXINF.123 [Obvestila], ter  
(e) osebni podatki se razkrijejo samo, če osrednji organ, ki je ocenil vse ok oliščine v zvezi s 
prenosom osebnih podatkov tretji državi, ugotovi, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za 
varstvo osebnih podatkov.  
5. Ta člen se ne  uporablja za osebne podatke, ki jih država pridobi v skladu s tem naslovom in ki 
izvirajo iz te države.  
 
341 
 NASLOV X: PREPREČEVA NJE PRANJA DENARJA I N FINANCIRANJA TEROR IZMA  
Člen LAW.AML.127: Cilj  
Cilj tega naslova je podpreti in okrepiti ukrepanje Unije in Združenega kraljestva za preprečevanje 
pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima.  
Člen  LAW.AML.128: Ukrepi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti 
njima  
1. Pogodbenici soglašata, da bosta podpirali mednarodna prizadevanja za preprečevanje pranja 
denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima. Pogodbenici potrjujeta potrebo po sodelovanju 
pri preprečevanju uporabe svojih finančnih sistemov za pranje premoženjske koristi, pridobljene z 
vsemi kaznivimi dejanji, vključno z nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami in korupcijo, 
ter pri preprečevanju financ iranja terorizma in boju proti njemu.  
2. Pogodbenici si v skladu s svojima pravnima okviroma izmenjujeta zadevne informacije.  
3. Pogodbenici vzdržujeta celovito ureditev za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma 
ter redno preverjata potrebo po okrepitvi te ureditve, pri čemer upoštevata načela in cilje priporočil 
Projektne skupine za finančno ukrepanje.  
Člen LAW.AML.129: Preglednost dejanskega lastništva za gospodarske in druge pravne subjekte  
1. Za namene tega člena se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „dejanski lastnik“ pomeni vsakega posameznika v razmerju z gospodarskim subjektom, ki v 
skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice:  
(i) izvaja  ali ima pravico  izvajati  končni  nadzor  nad upravljanjem  podjetja;  
(ii) neposredno  ali posredno  končno  poseduje  ali nadzira  več kot 25 % glasovalnih  pravic  ali 
deležev  ali drugih  lastniških  deležev  v subjektu,  brez  poseganja  v pravico  vsake  
pogodbenice,  da določi  nižji odstotek  ali 
(iii) kako  drugače  obvladuje  subjekt  ali ima pravico,  da ga obvladuje.  
V zvez i s pravnimi subjekti, kakršni so ustanove, Anstalt in partnerstva z omejeno 
odgovornostjo, ima vsaka pogodbenica pravico, da bodisi določi podobna merila za določitev 
dejanskega lastnika bodisi se odloči uporabiti opredelitev iz točke (a) člena AML.130(1)  
[Preglednost dejanskega lastništva v pravnih ureditvah], pri čemer upošteva obliko in 
strukturo takih subjektov.  
V zvezi z drugimi pravnimi subjekti, ki niso navedeni zgoraj, vsaka pogodbenica pri določanju 
ustrezne ravni preglednosti dejanskega lastništv a upošteva različne oblike in strukture takih 
subjektov ter ravni pranja denarja in tveganja financiranja terorizma, povezane s temi subjekti.  
(b) „ osnovne informacije o dejanskem lastniku" pomenijo ime dejanskega lastnika, mesec in leto 
rojstva, državo prebi vališča in državljanstvo ter naravo in obseg deleža ali nadzora, ki ga ima 
dejanski lastnik nad subjektom;  
(c) „pristojni organi“ pomenijo:  
 
342 
 (i) javne  organe,  vključno  s finančnoobveščevalnimi  enotami,  z določenimi  odgovornostmi  
za boj proti  pranju  denarja  ali financiranju  terorizma;  
(ii) javne  organe,  katerih  naloga  je preiskovanje  ali pregon  pranja  denarja,  povezanih  
predhodnih  kaznivih  dejanj  in financiranja  terorizma  ter sledenje,  zaseg  ali zamrznitev  in 
zaplemba  sredstev,  pridobljenih  s kaznivimi  dejanji;  
(iii) javne  organe,  ki so odgovorni  za nadzor  ali spremljanje,  katerih  cilj je zagotavljanje  
skladnosti  z zahtevami  glede  preprečevanja  pranja  denarja  ali financiranja  terorizma.   
Ta opredelitev ne posega v pravico vsake pogodbenice, da določi dodatne pristojne organe, k i 
lahko dostopajo do informacij o dejanskih lastnikih.   
 
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da pravni subjekti na njenem ozemlju ohranjajo ustrezne, 
točne in posodobljene informacije o dejanskih lastnikih. Vsaka pogodbenica vzpostavi mehanizme, ki 
zagotavljajo, d a imajo njeni pristojni organi pravočasen dostop do takih informacij.  
3. Vsaka pogodbenica vzpostavi ali ohranja centralni register, v katerem so ustrezne, 
posodobljene in točne informacije o dejanskih lastnikih. V primeru Unije se centralni registri 
vzpostavijo na ravni držav članic. Ta obveznost se ne uporablja za pravne subjekte, ki kotirajo na 
borzi in za katere veljajo zahteve glede razkritja v zvezi z ustrezno ravnjo preglednosti. Kadar se v 
zvezi s subjektom ne ugotovi dejanski lastnik, register  vsebuje alternativne informacije, kot so izjava, 
da ni bil ugotovljen noben dejanski lastnik, ali podatki o fizični osebi ali osebah, ki so na višjem 
vodstvenem položaju v pravnem subjektu.  
4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so informacije v njenem centralnem  registru ali registrih na 
voljo njenim pristojnim organom brez omejitev in pravočasno.  
5. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so osnovne informacije o dejanskih lastnikih na voljo vsej 
javnosti. V primerih, ko bi javni dostop dejanskega lastnika izpostavil nesora zmernemu tveganju, kot 
so tveganja goljufije, ugrabitve, izsiljevanja, oderuštva, nadlegovanja, nasilja ali ustrahovanja, ali 
kadar je dejanski lastnik mladoleten ali kako drugače pravno nesposoben, so dovoljene omejene 
izjeme glede dostopa javnosti do inf ormacij v skladu s tem odstavkom.  
6. Vsaka pogodbenica zagotovi učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije zoper pravne ali 
fizične osebe, ki ne izpolnjujejo zahtev, ki so jim naložene v zvezi z zadevami iz tega člena.  
7. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni pristojni organi pristojnim organom druge 
pogodbenice pravočasno, učinkovito in brezplačno zagotovijo informacije iz odstavkov 2 in 3. V ta 
namen pogodbenici preučita načine za zagotovitev varne izmenjave informacij.  
Člen LAW.AML.130 Preglednost deja nskega lastništva v pravnih ureditvah  
1. Za namene tega člena se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „dejanski lastnik“ pomeni ustanovitelja, nadzornika (če obstaja), skrbnika, upravičenca ali 
skupino upravičencev, vsako osebo na enakovrednem položaju v  zvezi s pravno ureditvijo s 
strukturo ali funkcijo, podobno izrecnim skladom, in katero koli drugo fizično osebo, ki končno 
dejansko  nadzoruje sklad ali podobno pravno ureditev;  
(b) „pristojni organi“ pomenijo:  
 
343 
 (i) javne  organe,  vključno  s finančnoobveščevalnimi  enotami,  z določenimi  odgovornostmi  
za boj proti  pranju  denarja  ali financiranju  terorizma;  
(ii) javne  organe,  katerih  naloga  je preiskovanje  ali pregon  pranja  denarja,  povezanih  
predhodnih  kaznivih  dejanj  in financiranja  terorizma  ter sledenje,  zaseg  ali zamr znitev  in 
zaplemba  sredstev,  pridobljenih  s kaznivimi  dejanji;  
(iii) javne  organe,  ki so odgovorni  za nadzor  ali spremljanje,  katerih  cilj je zagotavljanje  
skladnosti  z zahtevami  glede  preprečevanja  pranja  denarja  ali financiranja  terorizma.  
Ta opredelitev ne po sega v pravico vsake pogodbenice, da določi dodatne pristojne organe, ki 
lahko dostopajo do informacij o dejanskih lastnikih.  
2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da skrbniki izrecnih skladov ohranjajo ustrezne, točne in 
posodobljene informacije o dejanskih lastnik ih. Ti ukrepi se uporabljajo tudi za druge pravne 
ureditve, ko jih posamezna pogodbenica opredeli za ureditve s skladom podobno strukturo ali 
funkcijo.  
3. Vsaka pogodbenica vzpostavi mehanizme za zagotovitev, da imajo njeni pristojni organi 
pravočasen dostop  do ustreznih, točnih in posodobljenih informacij o dejanskih lastnikih izrecnih 
skladov in drugih pravnih ureditev s skladom podobno strukturo ali funkcijo na njenem ozemlju.  
4. Če so informacije o dejanskem lastništvu skladov ali podobnih pravnih ureditev v  centralnem 
registru, zadevna država zagotovi, da so informacije ustrezne, točne in posodobljene ter da imajo 
pristojni organi pravočasen in neomejen dostop do takih informacij. Pogodbenici si prizadevata 
preučiti načine za zagotovitev dostopa do informaci j o dejanskem lastništvu skladov in podobnih 
pravnih ureditev posameznikom ali organizacijam, ki izkažejo pravni interes za vpogled v take 
informacije.  
5. Vsaka pogodbenica zagotovi učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije zoper pravne ali 
fizične osebe , ki ne izpolnjujejo zahtev, ki so jim naložene v zvezi z zadevami iz tega člena.  
6. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko njeni pristojni organi pristojnim organom druge 
pogodbenice pravočasno, učinkovito in brezplačno zagotovijo informacije iz odstavka 3. V ta namen 
pogodbenici preučita načine za zagotovitev varne izmenjave informacij.  
NASLOV XI: ZAMRZNITEV  IN ZAPLEMBA  
Člen LAW.CONFISC.1: Cilj in načela sodelovanja  
1.  Cilj tega naslova je poskrbeti za čim večji obseg sodelovanja med Združenim kraljestvom na 
eni strani in državami članicami na drugi strani pri preiskavah in postopkih, kate rih cilj je zamrznitev 
premoženja z namenom njegove poznejše zaplembe ter pri preiskavah in postopkih, katerih cilj je 
zaplemba premoženja v okviru postopkov v kazenskih zadevah. To ne izključuje drugega sodelovanja 
v skladu s členom LAW.CONFISC.10(5) in ( 6) [Obveznost zaplembe]. Ta naslov določa tudi 
sodelovanje z organi Unije, ki jih Unija imenuje za namene tega naslova.  
2. Vsaka država pod pogoji iz tega naslova ugodi zahtevku druge države:  
(a)  za zaplembo določenih delov premoženja in zaplembo premoženjs ke koristi v obliki zahteve 
po plačilu denarnega zneska, ki ustreza vrednosti premoženjske koristi;  
 
344 
 (b)  za pomoč pri preiskavah in začasne ukrepe za namene katere koli oblike zaplembe iz točke (a).  
3. Pomoč pri preiskavah in začasni ukrepi v skladu s točko (b) odstavka 2 se izvajajo, kolikor je 
to dovoljeno v notranjem pravu zaprošene države in v skladu z njim. Če zahtevek v zvezi z enim od 
teh ukrepov določa formalnosti ali postopke, ki so potrebni v skladu z notranjim pravom države 
prosilke, zaprošena drža va, tudi če ni seznanjena z njimi, ugodi takšnim zahtevkom, če zaprošeni 
ukrep ni v nasprotju s temeljnimi načeli njenega notranjega prava.  
4. Zaprošena država zagotovi, da se zahtevki iz druge države za identifikacijo, sledenje, 
zamrznitev ali zaseg premožen jske koristi in predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, 
obravnavajo z enako prioriteto kot zahtevki v okviru notranjih postopkov.  
5. Država prosilka pri zahtevku za zaplembo, pomoč pri preiskavah ali začasne ukrepe za namen 
zaplembe zagotovi, da  se spoštujeta načeli nujnosti in sorazmernosti.  
6. Določbe tega naslova se uporabljajo namesto poglavij „Mednarodno sodelovanje“ 
Konvencije o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim 
dejanjem, in o financiranju tero rizma, podpisane  16. maja 2005 v Varšavi (v nadaljnjem besedilu: 
Konvencija iz leta 2005) ter Konvencije o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske 
koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, podpisane 8. novembra 1990 v Strasbourgu (v nadaljnjem 
besedilu: Konvencija iz leta 1990). Člen LAW.CONFISC.2 [Opredelitve pojmov] tega sporazuma 
nadomešča ustrezne opredelitve pojmov iz člena 1 Konvencije iz leta 2005 in člena 1 Konvencije iz 
1990. Določbe tega naslova ne vplivajo na obveznosti držav v skladu  z drugimi določbami Konvencije 
iz leta 2005 in Konvencije iz 1990.  
Člen LAW.CONFISC.2: Opredelitve pojmov  
V tem naslovu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „zaplemba“ pomeni kazen ali ukrep, ki ga sodišče izreče po zaključku postopkov v zvezi s 
kaznivim dejanjem ali kaznivimi dejanji, kar vodi k dokončnemu odvzemu premoženja;  
(b) „zamrznitev“ ali „zaseg“ pomeni začasno prepoved prenosa, uničenja, preoblikovanja ali 
pretoka premoženja ter razpolaganja z njim ali začasen prevzem skrbništva ali nadzora n ad 
premoženjem na podlagi odredbe sodišča ali drugega pristojnega organa;  
(c) „predmeti, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja“ pomeni kakršno koli premoženje, ki se 
uporablja ali je na kakršen koli način v celoti ali delno namenjeno storitvi kaznivih deja nj; 
(d) „pravosodni organ“ pomeni organ, ki je v skladu z notranjim pravom sodnik, sodišče ali državni 
tožilec; državni tožilec se šteje za pravosodni organ le, če tako določa notranje pravo;  
(e) „premoženjska korist“ pomeni kakršno koli gospodarsko korist, ki izh aja iz kaznivih dejanj ali je 
z njimi neposredno ali posredno pridobljena, ali denarni znesek, enak tej gospodarski koristi; 
zajema lahko katero koli premoženje, kot je opredeljeno v tem členu;  
(f) „premoženje“ zajema vsakršno premoženje, materialno ali nemate rialno, premično ali 
nepremično, in pravne dokumente ali instrumente, ki izkazujejo pravni naslov ali interes na 
takšnem premoženju, za katero država prosilka meni, da:  
(i) predstavlja  premoženjsko  korist,  pridobljeno  s kaznivim  dejanjem,  ali ustreza  celotni  ali 
zgolj  delni  vrednosti  takšne  premoženjske  koristi;  
 
345 
 (ii) predstavlja  predmete,  ki so bili uporabljeni  za kaznivo  dejanje,  ali vrednost  takšnih  
predmetov;  
(iii) ga je treba  po zaključku  postopkov  v zvezi  s kaznivim  dejanjem  zapleniti  na podlagi  
katerih  koli drugih  določb,  ki se nanašajo  na pooblastila  za zaplembo  po pravu  države  
prosilke,  vključno  z zaplembo  sredstev  tretji  osebi,  razširjeno  zaplembo  in zaplembo  brez  
pravnomočne  obsodbe . 
Člen LAW.CONFISC.3: Obveznost zagotavljanja pomoči  
Države si na prošnjo medsebo jno zagotavljajo najširšo možno pomoč pri identifikaciji in sledenju 
predmetov, ki so bili uporabljeni za kaznivo dejanje, premoženjske koristi in drugega premoženja, ki 
ga je mogoče zapleniti. Taka pomoč vključuje vsak ukrep, da se priskrbi in zagotovi do kaz o obstoju, 
nahajanju ali gibanju, naravi, pravnem položaju ali vrednosti navedenih predmetov, ki so bili 
uporabljeni za kaznivo dejanje, premoženjske koristi in drugega premoženja.  
Člen LAW.CONFISC.4: Zahtevki za informacije o bančnih računih in sefih  
1. Zaprošena država pod pogoji iz tega člena sprejme vse potrebne ukrepe za ugotavljanje, v 
odgovor na zaprosilo druge države, ali fizična ali pravna oseba, proti kateri je uvedena preiskava 
kaznivega dejanja, poseduje ali nadzira enega ali več računov katere  koli vrste in na kateri koli banki, 
locirani na njihovem ozemlju, in če taki računi obstajajo, priskrbi vse podatke o ugotovljenih računih. 
Ti podatki vključujejo zlasti ime imetnika računa in številko IBAN ter v primeru sefov, ime najemnika 
ali edinstven o identifikacijsko številko.  
2. Obveznost iz člena 1 se uporablja le, če ima banka, ki vodi račun, te informacije na voljo.  
3. Poleg zahtev iz člena LAW.CONFISC.25 [Vsebina zahtevka] država prosilka v zahtevku:  
(a) navede razloge, zaradi katerih meni, da bi zahtev ane informacije lahko bile bistvenega 
pomena za preiskavo kaznivega dejanja;  
(b) navede razloge, na podlagi katerih domneva, da račun vodijo banke v zaprošeni državi, in v 
največji možni meri opredeli, za katere banke in račune bi lahko šlo; in  
(c) vključi vse dodatne informacije, ki jih ima na voljo in bi lahko olajšale izvršitev zahtevka.  
4. Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli države članice lahko uradno obvestita 
Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregon a in pravosodno sodelovanje, da 
bo ta člen razširjen na račune v nebančnih finančnih institucijah. Za takšna uradna obvestila lahko 
velja načelo vzajemnosti.  
Člen LAW.CONFISC.5: Zahtevki za informacije o bančnih poslih  
1. Na zahtevek druge države zaprošena dr žava posreduje podatke o določenih bančnih računih 
in bančnih poslih, ki so se v določenem obdobju opravljali prek enega ali več računov, navedenih v 
zahtevku, vključno s podatki o vseh računih pošiljatelja ali prejemnika.  
2. Obveznost iz člena 1 se uporablja  le, če ima banka, ki vodi račun, te informacije na voljo.  
3. Država prosilka poleg zahtev iz člena LAW.CONFISC.25 [Vsebina zahtevka] v svojem zahtevku 
navede, zakaj meni, da so zaprošene informacije pomembne za namene preiskave kaznivega dejanja.  
 
346 
 4. Zaprošena d ržava lahko izvršitev takega zahtevka pogojuje z enakimi pogoji, kot veljajo za 
zahtevke za preiskavo in zaseg.  
5. Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli države članice lahko uradno obvestita 
Specializirani odbor za sodelovanje na področju kaz enskega pregona in pravosodno sodelovanje, da 
bo ta člen razširjen na račune v nebančnih finančnih institucijah. Za takšna uradna obvestila lahko 
velja načelo vzajemnosti.  
Člen LAW.CONFISC.6: Zahtevki za spremljanje bančnih poslov  
1. Zaprošena država članica zagotovi, da na zahtevek druge države v določenem obdobju lahko 
spremlja bančno poslovanje, ki se opravlja prek enega ali več računov, navedenih v zahtevku, in da o 
rezultatih spremljanja obvesti državo prosilko.  
2. Država prosilka poleg zahtev iz člena LAW.C ONFISC.25 [Vsebina zahtevka] v svojem zahtevku 
navede, zakaj meni, da so zaprošene informacije pomembne za namene preiskave kaznivega dejanja.  
3. Odločitev o spremljanju v vsakem posameznem primeru sprejmejo pristojni organi 
zaprošene države v skladu z njenim  notranjim pravom.  
4. O praktičnih podrobnostih v zvezi s spremljanjem se dogovorijo pristojni organi države 
članice prosilke in zaprošene države.  
5. Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli države članice lahko uradno obvestita 
Specializirani odbo r za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da 
bo ta člen razširjen na račune v nebančnih finančnih institucijah. Za takšna uradna obvestila lahko 
velja načelo vzajemnosti.  
Člen LAW.CONFISC.7: Informacije, posredovane na last no pobudo  
Brez poseganja v lastne preiskave ali postopke lahko država brez predhodnega zahtevka drugi državi 
posreduje informacije o predmetih, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, premoženjskih koristih in 
drugem premoženju, ki se ga lahko zapleni, kadar meni, da bi lahko razkritje teh informacij državi 
prejemnici pomagalo pri začetku ali izvedbi preiskav ali postopkov ali bi lahko privedlo do zahtevka 
navedene države v skladu s tem naslovom.  
Člen LAW.CONFISC.8: Obveznost sprejetja začasnih ukrepov  
1. Na zahtevek druge države, ki je začela kazensko preiskavo ali postopek ali preiskavo ali 
postopek za zaplembo, zaprošena država sprejme potrebne začasne ukrepe, kot je zamrznitev ali 
zaseg, da prepreči kakršne koli posle s premoženjem, njegov prenos ali ra zpolaganje s premoženjem, 
ki bi lahko bilo pozneje predmet zahtevka za zaplembo ali bi lahko omogočilo ugoditev zahtevku.  
2. Država, ki prejme zahtevek za zaplembo v skladu s členom LAW.CONFISC.10 [Obveznost 
zaplembe], na zahtevo sprejme ukrepe iz odstavka 1  tega člena v zvezi z vsem premoženjem, ki je 
predmet zahtevka ali bi lahko omogočilo ugoditev zahtevku.  
3. Kadar zaprošena država prejme zahtevek v skladu s tem členom, nemudoma ter enako hitro 
in z enako prednostno obravnavo kot v podobnem notranjem primer u sprejme vse potrebne ukrepe 
za izpolnitev zahtevka ter državi prosilki brez odlašanja in na kateri koli način, ki omogoča ohranjanje 
pisnega zapisa, pošlje potrditev.  
 
347 
 4. Če država prosilka navede, da je potrebna takojšnja zamrznitev, ker obstajajo upravičen i 
razlogi za domnevo, da bo zadevno premoženje takoj odstranjeno ali uničeno, zaprošena  država 
sprejme vse potrebne ukrepe za  izpolnitev zahteve v 96 urah po njenem prejemu ter državi prosilki 
brez odlašanja in na kateri koli način, ki omogoča ohranjanje p isnega zapisa, pošlje potrditev.  
5. Kadar zaprošena država ne more upoštevati rokov iz odstavka 4, o tem nemudoma obvesti 
državo prosilko in se z njo posvetuje o ustreznih nadaljnjih ukrepih.  
6. Iztek rokov iz odstavka 4 ne povzroči prenehanja zahtev, ki jih z a zaprošeno državo določa ta 
člen.  
Člen LAW.CONFISC.9: Izvrševanje začasnih ukrepov  
1. Po izvršitvi začasnih ukrepov, zaprošenih v skladu s členom LAW.CONFISC.8(1) [Obveznost 
sprejetja začasnih ukrepov], država prosilka zaprošeni državi na lastno pobudo in čim prej zagotovi 
vse informacije, ki bi lahko izpodbijale ali spremenile obseg navedenih ukrepov. Država prosilka 
nemudoma zagotovi tudi vse dodatne informacije, ki jih zahteva zaprošena država in ki so potrebne 
za izvajanje začasnih ukrepov in nadaljnje ukrepanje v zvezi z njimi.  
2. Pred odpravo katerega koli začasnega ukrepa, sprejetega v skladu s členom LAW.CONFISC.8 
[Obveznost sprejetja začasnih ukrepov], zaprošena država, kadar je to mogoče, državi prosilki 
omogoči, da predstavi razloge za nadaljevanje ukrepa.  
Člen LAW.CONFISC.10: Obveznost zaplembe  
1. Država, ki prejme zahtevek za zaplembo premoženja, ki se nahaja na njenem ozemlju:  
(a) izvrši odredbo o zaplembi, ki jo je izdalo sodišče države prosilke v zvezi s takim premoženjem; 
ali 
(b) svojim pristojnim organo m predloži zahtevo za pridobitev odredbe o zaplembi in jo, če je 
izdana, izvrši.  
2. Za namene točke (b) odstavka 1 so države, kadar koli je to potrebno, pristojne za uvedbo 
postopkov zaplembe v skladu s svojim notranjim pravom.  
3. Odstavek 1 se uporablja tudi za  zaplembo v obliki zahteve po plačilu denarnega zneska, ki 
ustreza vrednosti premoženjske koristi, če se premoženje, za katero se lahko izvrši zaplemba, nahaja 
v zaprošeni državi. V takih primerih zaprošena država pri izvršitvi zaplembe v skladu z odstavko m 1, 
če plačilo ni prejeto, terjatev realizira na kateremkoli premoženju, ki je v ta namen na voljo.  
4. Če se zahtevek za zaplembo nanaša na določeno premoženje, se lahko država prosilka in 
zaprošena država dogovorita, da lahko zaprošena država izvrši zaplembo v obliki zahteve po plačilu 
denarnega zneska, ki ustreza vrednosti premoženja.  
5. Država v največjem možnem obsegu v skladu z notranjim pravom sodeluje z državo, ki 
zaprosi za izvršitev ukrepov, enakovrednih zaplembi premoženja, kadar zahtevek ni bil  odrejen v 
okviru postopkov v kazenskih zadevah, če take ukrepe odredi sodni organ države prosilke v zvezi s 
kaznivim dejanjem, pod pogojem, da je bilo ugotovljeno, da premoženje predstavlja premoženjsko 
korist ali:  
(a) drugo premoženje, v katero je bila premo ženjska korist spremenjena ali pretvorjena;  
 
348 
 (b) premoženje, pridobljeno iz zakonitih virov, če je bila premoženjska korist v celoti ali delno 
združena s takim premoženjem, do ocenjene vrednosti združene premoženjske koristi; ali  
(c) dohodke ali druge koristi, ki i zhajajo iz premoženjske koristi, iz premoženja, v katerega je bila 
premoženjska korist, pridobljena s kaznivim dejanjem, spremenjena ali pretvorjena, ali iz 
premoženja, s katerim je bila premoženjska korist, pridobljena s kaznivim dejanjem, združena, 
do oc enjene vrednosti združene premoženjske koristi, in sicer na enak način in v enakem 
obsegu kot premoženjska korist.  
6. Ukrepi iz odstavka 5 vključujejo ukrepe, ki omogočajo zaseg, zadržanje in razlastitev 
premoženja in sredstev s tožbo pri civilnih sodiščih.  
7. Zaprošena država odločitev o izvršitvi odredbe o zaplembi sprejme nemudoma in, brez 
poseganja v odstavek 8 tega člena, najpozneje v 45 dneh po prejemu zahtevka. Zaprošena država 
državi prosilki brez odlašanja in na kateri koli način, ki omogoča ohranjanje p isnega zapisa, pošlje 
potrditev. Če ni razlogov za odlog iz člena LAW.CONFISC.17 [Odlog], zaprošena država sprejme 
potrebne konkretne ukrepe, da se sklep o odvzemu izvrši nemudoma ter vsaj enako hitro in 
prednostno kot v podobnem nacionalnem primeru.  
8. Kadar  zaprošena država ne more upoštevati roka iz odstavka 7, o tem nemudoma obvesti 
državo prosilko in se z njo posvetuje o ustreznih nadaljnjih ukrepih.  
9. Iztek roka iz odstavka 7 ne povzroči prenehanja zahtev, ki jih za zaprošeno državo določa ta 
člen.  
Člen LAW.CONFISC.11: Izvršitev zaplembe  
1. Postopke za pridobitev in izvršitev zaplembe iz člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] 
ureja notranje pravo zaprošene države.  
2. Zaprošeno državo zavezujejo ugotovitve o dejstvih, če so navedene v obsodbi ali sodni 
odloč bi, ki jo izda sodišče države prosilke, ali če taka obsodba ali sodna odločba implicitno temelji na 
njih.  
3. Če zaplemba vključuje obveznost plačila denarnega zneska, pristojni organ zaprošene države 
ta znesek pretvori v valuto te države po menjalnem tečaju, ki velja ob sprejetju odločitve o izvršitvi 
zaplembe.  
Člen LAW.CONFISC.12: Zaplenjeno premoženje  
1. Ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena s premoženjem, zaplenjenim v skladu s členoma 
LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] in LAW.CONFISC.11 [Izvrševanje zap lembe], razpolaga 
zaprošena država v skladu s svojim notranjim pravom in upravnimi postopki.  
2. Na zahtevek druge države v skladu s členom LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] 
zaprošena država v obsegu, ki ga dopušča njeno notranje pravo, in če je za to naproš ena, prednostno 
obravnava vrnitev zaplenjenega premoženja državi prosilki, da bi ta lahko žrtvam kaznivega dejanja 
izplačala odškodnino ali to premoženje vrnila zakonitim lastnikom.  
3. Kadar zaprošena država ukrepa na zahtevek druge države v skladu s členom 
LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] in po tem, ko je upoštevala pravico žrtve do povračila 
 
349 
 premoženja ali odškodnine zanj v skladu z odstavkom 2 tega člena, z denarjem, pridobljenim na 
podlagi izvršitve odredbe o zaplembi, razpolaga, kot sledi:  
(a) če je znesek  enak ali nižji od 10  000 EUR, pripada zaprošeni državi; ali  
(b) če znesek presega 10  000 EUR, zaprošena država 50  % izterjanega zneska prenese na državo 
prosilko.  
4. Ne glede na odstavek 3 lahko država prosilka in zaprošena država za vsak primer posebej 
preučit a sklenitev drugih sporazumov ali dogovorov o razpolaganju s premoženjem, kot se jima zdi 
primerno.  
Člen LAW.CONFISC.13: Pravica do izvršbe in najvišji znesek zaplembe  
1. Zahtevek za zaplembo v skladu s členom LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] ne vpliva 
na pravico države prosilke, da sama izvrši odredbo o zaplembi.  
2. Nič v tem naslovu se ne razlaga tako, da bi dovoljevalo, da skupna vrednost zaplembe 
presega denarni znesek, določen v odredbi o zaplembi. Če ena od držav ugotovi, da bi se to lahko 
zgodilo, se z adevni državi posvetujeta, da bi se izognili takemu učinku.  
Člen LAW.CONFISC.14: Zaporna kazen za dolžnika  
Zaprošena država ne odredi zaporne kazni za dolžnika ali kakršnega koli drugega ukrepa, ki omejuje 
osebno svobodo, na podlagi zahtevka iz člena LAW. CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] brez soglasja 
države prosilke.  
Člen LAW.CONFISC.15: Razlogi za zavrnitev  
1. Sodelovanje v okviru tega naslova se lahko zavrne, če:  
(a) zaprošena država meni, da bi bila izvršitev zahtevka v nasprotju z načelom ne bis in idem ; ali  
(b) kaznivo dejanje, na katero se nanaša zahtevek, ni kaznivo dejanje po notranjem pravu 
zaprošene države, če je storjeno na območju njene jurisdikcije; vendar ta razlog za zavrnitev 
sodelovanja na podlagi členov LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči ] do 
LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na lastno pobudo] velja le, če zaprošena pomoč 
vključuje prisilne ukrepe;  
2. Združeno kraljestvo in Unija v imenu katere koli od svojih držav članic lahko obvestita 
Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da 
se na podlagi vzajemnosti pogoj dvojne kaznivosti iz točke (b) odstavka 1 tega člena ne bo uporabljal, 
če je kaznivo dejanje, zaradi katerega je prišlo do zahtevka:  
(a) eno od kaznivih dejanj iz člena LAW.SURR. 79(4) [Področje uporabe], kot so opredeljena v 
pravu odreditvene države, ter  
(b) se v državi prosilki kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom, ki vključuje odvzem prostosti za 
najdaljše obdobje vsaj treh let.  
3. Sodelovanje na podlagi členov LAW.CONFISC.3 [Obvezn ost zagotavljanja pomoči] do 
LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na lastno pobudo], če zaprošena pomoč vključuje prisilne 
 
350 
 ukrepe, in na podlagi členov LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] in 
LAW.CONFISC.9 [Izvrševanje začasnih ukrepov] se lahko zavrne tudi, če zaprošenih ukrepov ne bi bilo 
mogoče sprejeti na podlagi notranjega prava zaprošene države za namene preiskav ali postopkov v 
podobnem notranjem primeru.  
4. Kadar to zahteva notranje pravo zaprošene države, se lahko sodelovanje na po dlagi členov 
LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči] do LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na 
lastno pobudo], če iskana pomoč vključuje prisilne ukrepe, in na podlagi členov LAW.CONFISC.8 
[Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] in LAW.CONFISC.9 [Izvrševanje začasnih ukrepov] zavrne 
tudi, če zaprošeni ukrepi ali kateri koli drugi ukrepi s podobnimi učinki po zakonodaji zaprošene 
države ne bi bili dovoljeni ali če, kar zadeva pristojne organe države prosilke, zahtevka ni odobril 
sodni organ, ki ukr epa v zvezi s kaznivimi dejanji.  
5. Sodelovanje na podlagi členov LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] do LAW.CONFISC.14 
[Zaporna kazen za dolžnika] se lahko zavrne tudi, če:  
(a) zakonodaja zaprošene pogodbenice ne predvideva zaplembe za vrsto kršitve, na katero  se 
zahtevek nanaša;  
(b) bi bilo brez poseganja v obveznost iz člena LAW.CONFISC.10(3) [Obveznost zaplembe]  to v 
nasprotju z načeli notranjega prava zaprošene države glede višine zaplembe ob upoštevanju 
razmerja med kaznivim dejanjem in:  
(i) ekonomsko  koristjo,  ki jo je mogoče  opredeliti  kot premoženjsko  korist;  ali  
(ii) premoženjem,  ki ga je mogoče  opredeliti  kot predmete,  ki so bili uporabljeni  za kazniva  
dejanja;   
(c) po notranjem pravu zaprošene države zaplembe ne bi bilo mogoče več izreči ali izvršiti zaradi 
zastar anja;  
(d) se, brez poseganja v člen LAW.CONFISC.10(5) in (6) [Obveznost zaplembe], zahtevek ne 
nanaša na prejšnjo obsodbo ali sodno odločbo ali ugotovitev v taki odločbi, da je bilo storjeno 
eno ali več kaznivih dejanj, na podlagi katerih je bila odrejena ali  je zahtevana zaplemba;  
(e) zaplemba v državi prosilki bodisi ni izvršljiva bodisi je nanjo še vedno mogoča pritožba kot 
redno pravno sredstvo; ali  
(f) se zahtevek nanaša na odredbo o zaplembi, ki izhaja iz odločitve sodišča, izrečene v odsotnosti 
osebe, proti kateri je bila odredba izdana, in po mnenju zaprošene države država prosilka v 
postopku, ki je privedel do take odločitve, ni zagotovila minimalnih  pravic obrambe, ki bi jih 
moral imeti vsak obdolženec.  
6. Za namene točke (f) odstavka 5 se šteje, da odločitev ni bila izdana v odsotnosti, če:  
(a) je bila potrjena ali izrečena po ugovoru prizadete osebe ali  
(b) je bila izrečena na podlagi pritožbe, če je prito žbo vložila prizadeta oseba.  
7. Če se za namene točke (f) odstavka 5 ugotavlja, ali so bile zagotovljene minimalne pravice 
obrambe, zaprošena država upošteva dejstvo, da se je prizadeta oseba namenoma skušala izogniti 
roki pravice, ali dejstvo, da se je ta oseba odpovedala možnosti vloži tve pravnega sredstva proti 
 
351 
 odločitvi, sprejeti v odsotnosti, čeprav je tako možnost imela. Enako velja tudi, kadar je bilo prizadeti 
osebi pravočasno vročeno vabilo na sodišče, vendar se je odločila, da se nanj ne bo odzvala niti ne bo 
prosila za preložit ev.  
8. Države se ne sklicujejo na bančno tajnost kot razlog za zavrnitev sodelovanja v skladu s tem 
naslovom. Kadar to zahteva njeno notranje pravo, lahko zaprošena država zahteva, da zahtevek za 
sodelovanje, ki bi vključevala odpravo bančne tajnosti, odobri  sodni organ, ki ukrepa v zvezi s 
kaznivimi dejanji.  
9. Zaprošena država se ne more sklicevati na dejstvo, da:  
(a) je oseba, zoper katero so organi države prosilke uvedli preiskavo ali izdali odredbo o zaplembi, 
pravna oseba, kot na oviro za sodelovanje na podl agi tega naslova;   
(b) je fizična oseba, zoper katero je bila izdana odredba za zaplembo premoženjske koristi, 
pozneje umrla ali da je pravna oseba, zoper katero je bila izdana odredba za zaplembo 
premoženjske koristi, kasneje prenehala obstajati, kot na ovir o za zagotavljanje pomoči v 
skladu s točko (a) člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] (1) ali  
(c) je oseba, zoper katero so organi države prosilke uvedli preiskavo ali izdali odredbo o zaplembi, 
v zahtevku navedena kot storilec zadevnega kaznivega dejanja in kaznivega dejanja pranja 
denarja, kot na oviro za sodelovanje na podlagi tega poglavja.  
Člen LAW.CONFISC.16: Posvetovanje in obveščanje  
Kadar je mogoče utemeljeno domnevati, da bi izvršitev odredbe o zamrznitvi ali zaplembi pomenila 
resnično tveganje z a varstvo temeljnih pravic, se zaprošena država pred odločitvijo o izvršitvi 
odredbe o zamrznitvi ali zaplembi posvetuje z državo prosilko in lahko zahteva vse potrebne 
informacije.  
Člen LAW.CONFISC.17: Odlog  
Zaprošena država lahko odloži ukrepanje na podl agi zahtevka, če bi tako ukrepanje posegalo v 
preiskave ali postopke njenih organov.  
Člen LAW.CONFISC.18: Delna ali pogojna ugoditev zahtevku  
Preden zaprošena država zavrne ali odloži sodelovanje v skladu s tem naslovom, preuči – kadar je to 
primerno tudi po posvetu z državo prosilko – ali lahko zahtevku ugodi delno ali pod določenimi 
pogoji, ki se ji zdijo potrebni.  
Člen LAW.CONFISC.19: Vročitev sodnih pisanj  
1. Države druga drugi zagotavljajo kar najširšo vzajemno pomoč pri vročanju sodnih pisanj 
osebam, na katere se nanašajo začasni ukrepi in zaplemba.  
2. Nič v tem členu nima namena ovirati:  
(a) možnosti pošiljanja sodnih pisanj po pošti neposredno osebam v tujini; in  
 
352 
 (b) možnosti, da sodni uradniki ali drugi pristojni organi države, ki je izdala sodna pisanja, ta 
pisanja tudi vročijo neposredno prek konzularnih služb navedene države ali prek pravosodnih 
organov, vključno s sodnimi uradniki, ali drugih pristojnih organov namembne države.  
3. Pri vročanju sodnih pisanj osebam v tujini, na katere se nanašajo začasni ukrep i ali odredbe o 
zaplembi, izdane v državi pošiljateljici, navedena država navede pravna sredstva, ki so po njenem 
notranjem pravu tem osebam na voljo.  
Člen LAW.CONFISC.20: Priznavanje tujih odločb  
1. Pri obravnavi zahtevka za sodelovanje v skladu s členi LAW. CONFISC.8 [Obveznost sprejetja 
začasnih ukrepov] do LAW.CONFISC.14 [Zaporna kazen za dolžnika], zaprošena država prizna vsako 
odločbo, ki jo je sprejel  sodni organ  v državi prosilki v zvezi s pravicami, ki jih uveljavljajo tretje 
osebe.  
2. Priznanje se lahko zavrne, če:  
(a) tretje osebe niso imele primerne možnosti za uveljavitev svojih pravic;  
(b) je sodna odločba nezdružljiva s sodno odločbo, ki je bila o isti zadevi že sprejeta v zaprošeni 
državi;  
(c) je sodna odločba nezdružljiva z javnim redom zaprošene države ali  
(d) je bila sodna odločba sprejeta v nasprotju z določbami o izključni pristojnosti, ki je predvidena 
po notranjem pravu zaprošene države.  
Člen LAW.CONFISC.21: Organi  
1. Vsaka država določi osrednji organ, ki je odgovoren za pošiljanje zahtevkov, podanih v skladu 
s tem naslovom, in odgovarjanje na njih, za izvršitev takšnih zahtevkov ali za njihovo posredovanje 
organom, pristojnim za njihovo izvršitev.  
2. Unija lahko imenuje organ Unije, ki lahko poleg pristojnih organov držav članic poda in po 
potrebi izvrši  zahtevk e iz tega naslova. Vsak taka zahtevek se za namene tega naslova obravnava kot 
zahtevek države članice. Unija lahko ta organ Unije tudi imenuje kot osrednji organ, ki je odgovoren 
za pošiljanje zahtevkov, ki jih v skladu s tem naslovom vloži navedeni organ,  ali odgovarjanje nanje.  
Člen LAW.CONFISC.22: Neposredna komunikacija  
1. Komuniciranje med osrednjimi organi poteka neposredno.  
2. V nujnih primerih lahko pravosodni organi države prosilke zahtevke ali sporočila v skladu s 
tem naslovom pošljejo neposredno pravosodnim organom zaprošene države. V teh primerih se 
hkrati prek osrednjega organa države prosilke pošlje kopija osrednjemu organu zaprošene države.  
3. Če je zahtevek iz odstavka 2 naslovljen na organ, ki ni pristojen za njegovo obravnavanje, ga 
ta odstopi  pristojnemu državnemu organu in o tem neposredno obvesti državo prosilko.  
4. Zahtevke in sporočila v skladu s členi LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči] do 
LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na lastno pobudo], ki ne vključujejo prisilnih ukrep ov, 
lahko pristojni organi države prosilke pošljejo neposredno pristojnim organom zaprošene države.  
 
353 
 5. Osnutke zahtevkov ali sporočil v skladu s tem naslovom lahko pravosodni organi države 
prosilke pošljejo neposredno pravosodnim organom zaprošene države pred  uradnim zahtevkom, da 
se zagotovi, da se lahko uradni zahtevek po prejemu učinkovito obravnava in da vsebuje dovolj 
informacij in dokazil, da izpolnjuje zahteve iz prava zaprošene države.  
Člen LAW.CONFISC.23: Oblika zahtevka in jeziki  
1. Vsi zahtevki na podlagi tega naslova se predložijo v pisni obliki. Posredujejo se lahko 
elektronsko ali s katerim koli drugim telekomunikacijskim sredstvom, če je država prosilka 
pripravljena, da na zahtevo kadar koli predloži pisni zapis take komunikacije in izvirnik.  
2. Zahtevki iz odstavka 1 se predložijo v enem od uradnih jezikov zaprošene države ali v 
katerem koli drugem jeziku, ki ga zaprošena država v skladu z odstavkom 3 uradno sporoči ali je 
sporočen v njenem imenu.  
3. Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere k oli države članice lahko Specializirani 
odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje obvestita o 
jezikih, ki se lahko poleg uradnega jezika ali uradnih jezikov navedene države uporabijo za vložitev 
zahtevkov v skladu s tem naslovom.  
4. Zahtevki na podlagi člena LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] za začasne 
ukrepe se vložijo na predpisanem obrazcu iz PRILOGE LAW -8. 
5. Zahtevki na podlagi člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] za zaplembo se vložijo na 
predpisan em obrazcu iz PRILOGE LAW -8. 
6. Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje lahko po potrebi spremeni obrazca iz odstavkov 4 in 5.  
7. Tako Združeno kraljestvo kot Unija v imenu katere koli države članice lahko ura dno obvestita 
Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje, da 
zahtevata prevod vseh morebitnih dokazil v enega od uradnih jezikov zaprošene države ali v kateri 
koli drug jezik, naveden v skladu z odstavkom 3  tega člena. V primeru zahtevkov na podlagi člena 
LAW.CONFISC.8(4) [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] se lahko tak prevod dokazil zaprošeni 
državi predloži v 48 urah po posredovanju zahtevka, brez poseganja v roke iz člena 
LAW.CONFISC.8(4) [Obveznost s prejetja začasnih ukrepov].  
Člen LAW.CONFISC.24: Overitev  
Dokumentov, ki se pošiljajo zaradi izvajanja tega naslova, ni treba overiti.  
Člen LAW.CONFISC.25: Vsebina zahtevka  
1. V vsakem zahtevku za sodelovanje na podlagi tega naslova so točno navedeni:  
(a) organ,  ki vlaga zahtevek, in organ, ki izvaja preiskavo ali postopek;  
(b) predmet zahtevka in razlog zanj;  
(c) zadeve, vključno s pomembnimi podatki (kot so datum, kraj in okoliščine kaznivega dejanja), 
na katere se preiskava ali postopek nanaša, razen pri zahtevku za n otifikacijo;  
 
354 
 (d) če sodelovanje vključuje prisilne ukrepe:  
(i) besedilo  zakonskih  določb  ali, če to ni mogoče,  navedba  ustreznega  zakona,  ki se 
uporablja  v zvezi  s tem;  ter 
(ii) navedba,  da bi zaprošeni  ukrep  ali kateri  koli drug  ukrep  s podobnim  učinkom  lahko  bil 
spre jet na ozemlju  države  prosilke  na podlagi  njenega  notranjega  prava;  
(e) če je to potrebno in kolikor je mogoče:  
(i) podatki  o zadevni  osebi  ali osebah,  vključno  z imenom,  datumom  in krajem  rojstva,  
državljanstvom  in bivališčem,  ter, če gre za pravno  osebo,  sedežem ; in 
(ii) premoženje,  na katero  se zahtevek  za sodelovanje  nanaša,  kraj,  kjer se nahaja,  povezava  
z osebo  ali osebami,  ki jih zadeva,  vsaka  povezava  s kaznivim  dejanjem  kot tudi vsi 
razpoložljivi  podatki  o pravicah  drugih  oseb  do deleža  pri tem premoženju;  in 
(f) vsak poseben postopek, za katerega država prosilka želi, da se upošteva.  
2. V zahtevku za začasne ukrepe na podlagi člena LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja 
začasnih ukrepov], ki se nanaša na zaseg premoženja, nad katerim se lahko izvrši odredba o zaplembi 
v obliki zahteve za plačilo denarnega zneska, se navede tudi najvišji znesek, ki naj se izterja iz tega 
premoženja.  
3. Poleg informacij iz odstavka  1 tega člena vsak zahtevek na podlagi člena LAW.CONFISC.10 
[Obveznost zaplembe] vsebuje:  
(a) v primeru točke (a) člen a LAW.CONFISC.10(1) [Obveznost zaplembe]:  
(i) overjeno  verodostojno  kopijo  odredbe  o zaplembi,  ki jo je izdalo  sodišče  države  prosilke,  
in ugotovitev  razlogov,  na podlagi  katerih  je bila izdana  odredba,  če ti niso navedeni  že v 
sami  odredbi;  
(ii) potrdilo  pristojne ga organa  države  prosilke,  da je odredba  o zaplembi  izvršljiva  in da 
zoper  njo ni možno  redno  pravno  sredstvo  pritožbe;  
(iii) podatek  o vrednostnem  obsegu  zaprošene  izvršitve  odredbe  in 
(iv) podatek  o potrebi  po sprejemu  kakršnegakoli  začasnega  ukrepa;  
(b) v primeru točk e (b) člena LAW.CONFISC.10(1)( [Obveznost zaplembe] navedbo dejstev, na 
katera se opira država prosilka in ki zaprošeni državi zadoščajo, da v skladu s svojim notranjim 
pravom zaprosi za odredbo;  
(c) kadar so tretje osebe imele možnost uveljavljati svoje pravi ce, dokumenti, ki to dokazujejo.  
Člen LAW.CONFISC.26: Pomanjkljivi zahtevki  
1. Če zahtevek ni v skladu z določbami tega naslova ali posredovane informacije zaprošeni 
državi ne zadoščajo za obravnavo zahtevka, lahko navedena država prosi državo prosilko, da ga  
popravi ali dopolni z dodatnimi informacijami.  
2. Zaprošena država lahko določi rok za prejem takih dopolnitev ali informacij.  
 
355 
 3. Dokler zaprošena država ne prejme zahtevanih dopolnitev ali informacij v zvezi z zahtevkom 
na podlagi člena LAW.CONFISC.10 [Obvezno st zaplembe], lahko sprejme katerega koli od ukrepov iz 
členov LAW.CONFISC.3 [Obveznost zagotavljanja pomoči] do LAW.CONFISC.9 [Izvrševanje začasnih 
ukrepov].  
Člen LAW.CONFISC.27: Večje število zahtevkov  
1. Kadar zaprošena država prejme več kot en zahtevek na  podlagi člena LAW.CONFISC.8 
[Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] ali člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] v zvezi z 
isto osebo ali istim premoženjem, večje število zahtevkov tej državi ne preprečuje obravnavanja 
zahtevkov, ki vključujejo sprejetje začasnih ukrepov.  
2. Pri večjem številu zahtevkov na podlagi člena LAW.CONFISC.10 [Obveznost zaplembe] 
zaprošena država preuči možnost posvetovanja z državami prosilkami.  
Člen LAW.CONFISC.28: Obveznost obrazložitve  
Zaprošena država navede razloge za vsako od ločitev, da zavrne, odloži ali pogojuje sodelovanje na 
podlagi tega naslova.  
Člen LAW.CONFISC.29: Obveščanje  
1. Zaprošena država takoj obvesti državo prosilko o:  
(a) ukrepanju, začetem na podlagi zahtevka iz tega naslova;  
(b) končnem izidu ukrepanja na podlagi zahtevka iz tega naslova;  
(c) odločitvi, da v celoti ali delno zavrne, odloži ali pogojuje kakršno koli sodelovanje na podlagi 
tega naslova;  
(d) vseh okoliščinah, ki onemogočajo zaprošeno ukrepanje ali ga utegnejo znatno zakasniti, in  
(e) tistih določbah notranjega pr ava, ki bi avtomatično pripeljale do odprave začasnega ukrepa, 
kadar so začasni ukrepi sprejeti na podlagi zahtevka v skladu s členi LAW.CONFISC.3 
[Obveznost zagotavljanja pomoči] do LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih ukrepov].  
2. Država prosilka ta koj obvesti zaprošeno državo o:  
(a) vsaki reviziji postopka, odločitvi ali kateremkoli drugem dejstvu, zaradi katerega odredba o 
zaplembi deloma ali v celoti preneha biti izvršljiva in  
(b) vseh novih okoliščinah, dejanskih ali pravnih, zaradi katerih katero koli u krepanje na podlagi 
tega naslova ni več upravičeno.  
3. Kadar država na podlagi iste odredbe o zaplembi zaprosi za zaplembo v več državah, o 
svojem zahtevku obvesti vse države, ki jih zadeva izvršitev odredbe.  
Člen LAW.CONFISC.30: Omejitev uporabe  
1. Zaprošena dr žava lahko izvršitev zahtevka pogojuje s tem, da organi države prosilke 
pridobljenih podatkov in dokazov brez njenega predhodnega soglasja ne uporabijo ali posredujejo v 
preiskavah in postopkih, z izjemo tistih, navedenih v zahtevku.  
 
356 
 2. Brez predhodnega sogla sja zaprošene države organi države prosilke podatkov in dokazov, ki 
jim jih bo dala zaprošena država na podlagi tega naslova, ne uporabijo ali posredujejo v preiskavah in 
postopkih, z izjemo tistih, navedenih v zahtevku.  
3. Osebne podatke, posredovane na podl agi tega naslova, država prejemnica lahko uporablja:  
(a) za namene postopkov, za katere se uporablja ta naslov;  
(b) za druge sodne in upravne postopke, ki so neposredno povezani s postopki iz točke (a);  
(c) za preprečevanje neposrednega in resnega ogrožanja javne varn osti; ali  
(d) za katere koli druge namene samo s predhodnim privoljenjem države, ki podatke posreduje, 
razen če je zadevna država pridobila soglasje posameznika, na katerega se podatki nanašajo.  
4. Ta člen se uporablja tudi za osebne podatke, ki se ne posredujejo , temveč pridobijo kako 
drugače na podlagi tega naslova.  
5. Ta člen se ne uporablja za osebne podatke, ki jih Združeno kraljestvo ali država članica 
pridobi v skladu s tem naslovom in ki izvirajo iz te države.  
Člen LAW.CONFISC.31: Zaupnost  
1. Država prosilka lahko od zaprošene države zahteva, da dejstva in vsebino zahtevka varuje 
kot zaupne, razen če so potrebni za izvršitev zahtevka. Če zaprošena država ne more ugoditi zahtevi 
po zaupnosti, o tem takoj obvesti državo prosilko.  
2. Če to ni v nasprotju s temeljnim i načeli notranjega prava in če se to od nje zahteva, država 
prosilka varuje kot zaupne vse dokaze in informacije, ki jih je dobila od zaprošene države, razen 
kolikor je njihovo razkritje potrebno za preiskave in postopke, opisane v zahtevku.  
3. Ob upoštevanj u določb notranjega prava država, ki prejme informacije, posredovane na 
lastno pobudo, na podlagi člena LAW.CONFISC.7 [Informacije, posredovane na lastno pobudo], ravna 
v skladu z zahtevo po zaupnosti, kot jo zahteva država, ki podatke posreduje. Če država  prejemnica 
ne more izpolniti take zahteve, o tem nemudoma obvesti državo pošiljateljico.  
Člen LAW.CONFISC.32: Stroški  
Običajne stroške ugoditve zahtevku krije zaprošena država. Če so za ugoditev zahtevku potrebni 
znatni ali izredni stroški, se država pro silka in zaprošena država posvetujeta, da se dogovorita o 
pogojih za izvršitev zahtevka in o načinu kritja stroškov.  
Člen LAW.CONFISC.33: Odškodnina  
1. Kadar oseba sproži sodni postopek zaradi odgovornosti za škodo, ki je posledica dejanja ali 
opustitve v zv ezi s sodelovanjem na podlagi tega naslova, bodo zadevne države, če je to primerno, 
preučile možnost medsebojnega posvetovanja, da določijo, kako razdeliti dolgovani znesek 
odškodnine.  
2. Država, zoper katero je vložena odškodninska tožba, si prizadeva o take m postopku obvestiti 
drugo državo, če bi ta v postopku imela interes.  
 
357 
 Člen LAW.CONFISC.34: Pravna sredstva  
1. Vsaka država zagotovi, da imajo osebe, na katere vplivajo ukrepi iz členov LAW.CONFISC.8 
[Obveznost sprejetja začasnih ukrepov] do LAW.CONFISC.11 [Iz vršitev zaplembe], na voljo učinkovita 
pravna sredstva za ohranitev njihovih pravic.  
2. Vsebinski razlogi za zaprošene ukrepe v skladu s členi LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja 
začasnih ukrepov] do LAW.CONFISC.11 [Izvrševanje zaplembe] se ne izpodbijajo pre d sodiščem 
zaprošene države.  
NASLOV XII: DRUGE DO LOČBE  
Člen LAW.OTHER.134: Obvestila  
1. Unija in Združeno kraljestvo  do datuma začetka veljavnosti tega sporazuma pošljeta vsa 
morebitna obvestila iz člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja], č lena 
LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na državljanstvo] in člena LAW.SURR.91(4) [Soglasje k predaji] ter, 
kolikor je to mogoče, navedeta, ali se takšno obvestilo ne bo poslalo.     
Kolikor tako obvestilo ali navedba v zvezi z državo ni bila predložena v trenutku iz prvega 
pododstavka, se lahko obvestila v zvezi z navedeno državo pošljejo čim prej, najpozneje pa  dva 
meseca po začetku veljavnosti tega sporazuma.  
 
V tem vmesnem obdobju lahko vsaka država, v zvezi s katero ni bilo poslano nobeno obvestilo iz 
člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja], člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede na 
državljanstvo] in člena LAW.SURR.91(4) [Soglasje k predaji]  in za katero ni bilo navedeno, da takega 
obvestila ne bo poslala,  uporabi možnosti iz navedenega člena, kot če bi bilo tako obvestilo v zvezi s 
to državo poslano.  V primeru člena LAW.SURR.83(2) [Izjema glede državljanstva] lahko država 
uporabi možnosti iz navedenega člena le, kolikor je to združljivo z merili za obvesti lo.  
 
2. Obvestila iz člena LAW.SURR.79(4) [Področje uporabe], člena LAW.SURR.85(1) [Udeležba 
osrednjih organov], člena LAW.SURR.86(2) [Vsebina in oblika naloga za prijetje], člena 
LAW.SURR.105(1) [Morebiten kazenski pregon zaradi drugih kaznivih dejanj], čle na LAW.SURR.106(1) 
[Predaja ali naknadna izročitev], člena LAW.CONFISC.4(4) [Zahtevki za informacije o bančnih računih 
in sefih], člena LAW.CONFISC.5(5) [Zahtevki za informacije o bančnih poslih], člena 
LAW.CONFISC.6(5) [Zahtevki za spremljanje bančnih pos lov], člena LAW.CONFISC.15(2) [Razlogi za 
zavrnitev] ter člena LAW.CONFISC.23(3) in (7) [Oblika zahtevka in jeziki] se lahko pošljejo kadar koli.  
3. Obvestila iz člena LAW.SURR.85(1) [Udeležba osrednjih organov], člena LAW.SURR.86(2) 
[Vsebina in oblika naloga  za prijetje] ter člena LAW.CONFISC.23(3) in (7) [Oblika zahtevka in jeziki] se 
lahko kadar koli spremenijo.  
4. Obvestila iz člena LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja], člena 
LAW.SURR.83(2) [Izjema glede državljanstva], člena LAW.SURR.85(1) [U deležba osrednjih organov], 
člena LAW.SURR.91(4) [Soglasje k predaji], člena LAW.CONFISC.4(4) [Zahtevki za informacije o 
bančnih računih in sefih], člena LAW.CONFISC.5(5) [Zahtevki za informacije o bančnih poslih], in 
člena LAW.CONFISC.6(5) [Zahtevki za sp remljanje bančnih poslov] je mogoče kadar koli umakniti.  
5. Unija objavi informacije o obvestilih Združenega kraljestva iz člena LAW.SURR.85(1) 
[Udeležba osrednjega organa] v Uradnem listu Evropske unije.  
 
358 
 6. Združeno kraljestvo do datuma začetka veljavnosti tega  sporazuma Unijo obvesti o identiteti 
naslednjih organov:  
(a) organa, odgovornega za prejemanje in obdelavo podatkov iz PNR v skladu z naslovom III 
[Prenos in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR)];  
(b) organa,  ki se šteje  za pristojni  organ  kaze nskega  pregona  za namene  naslova  V [Sodelovanje  z 
Europolom],  ter poda  kratek opis njegovih pristojnosti;  
(c) nacionalne kontaktne točke, imenovane v skladu s členom  LAW.EUROPOL.50(1)  [Nacionalna  
kontaktna  točka  in uradniki  za zvezo] ; 
(d) organa,  ki se šteje  za pristojni  organ za namene  naslova  VI [Sodelovanje  z Eurojustom],  ter 
poda  kratek  opis njegovih  pristojnosti;  
(e) kontaktne  točke, imenovane v skladu s členom  LAW.EUROJUST.65(1)  [Kontaktne  točke  za 
Eurojust] ; 
(f) domačega  korespondenta  Združenega  kraljestva  za zadeve , povezane  s terorizmom,  
imenovanega  v skladu  s členom  LAW.EUROJUST.65(2)  [Kontaktne  točke  za Eurojust];  
(g) organa , ki je na podlagi  notranjega  prava  Združenega  kraljestva  pristojen  za izvršitev  naloga  za 
prijetje,  kakor  je naveden  v točki  (c) člena  LAW.SURR .78 [Opredelitve  pojmov] , ter organa , ki je 
na podlagi  notranjega  prava  Združenega  kraljestva  pristojen  za izdajo  naloga  za prijetje,  kakor  
je naveden  v točki  (d) člena  LAW.SURR.78  [Opredelitve  pojmov];  
(h) organa , ki ga Združeno kraljestvo imenuje v skladu s členom  LAW.SURR.103(3)  [Tranzit] ; 
(i) osrednjega  organa,  ki ga Združeno  kraljestvo  imenuje  v skladu  s členom  LAW.EXINF.122  
[Osrednji  organi];  
(j) osrednjega  organa,  ki ga Združeno  kraljestvo  imenuje  v skladu  s členom  LAW.EXINF.21(1)  
[Organi].  
Unija objavi informacije organih iz prvega pododstavka v Uradnem listu Evropske unije.  
7. Unija do datuma začetka veljavnosti tega sporazuma v svojem imenu ali v imenu svojih držav 
članic obvesti Združeno kraljestvo o identiteti naslednjih organov:  
(a) enot za i nformacije o potnikih, ki jih ustanovijo ali imenujejo države članice za prejemanje in 
obdelavo podatkov iz PNR v skladu z naslovom III [Prenos in obdelava podatkov iz evidence 
podatkov o potnikih (PNR)];  
(b) organa , ki je na podlagi  notranjega  prava  posamezne  države  članice  pristojen  za izvršitev  
naloga  za prijetje,  kakor  je naveden  v točki  (c) člena  LAW.SURR.78  [Opredelitve  pojmov],  ter 
organa,  ki je na podlagi  notranjega  prava  posamezne  države  članice  pristojen  za izdajo  naloga  
za prijetje,  kakor  je naveden  v točki  (d) člena  LAW.SURR.78  [Opredelitve  pojmov];  
(c) organa , ki je imenovan za posamezno državo članico v skladu s členom  LAW.SURR.103(3)  
[Tranzit] ; 
(d) organa  Unije iz člena LAW.MUTAS.114 [Opredelitev pristojnega organa];  
 
359 
 (e) osrednjega  organa , ki ga posamezna država članica imenuje v skladu s členom  LAW.EXINF.122  
[Osrednji  organi] ; 
(f) osrednjega  organa,  ki ga posamezna  država  članica  imenuje  v skladu  s členom  
LAW.EXINF.21(1)  [Organi];  
(g) katerega  koli organa  Unije, imenovanega v skladu  s prvim  stavk om člena  LAW.CONFISC.21(2)  
[Organi],  ter navede,  ali je imenovan  tudi kot osrednji  organ  v skladu  z zadnjim  stavkom  
navedenega  odstavka.  
8. Obvestila iz odstavka 6 ali 7 se lahko kadar koli spremenijo. O takih spremembah se obvesti 
Specializirani odbor za sod elovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje.  
9. Združeno kraljestvo in Unija lahko v zvezi s točkami (a), (b), (d), (e), (g), (h), (i) in (j) odstavka 
6 oziroma v zvezi z odstavkom 7 obvestita o več kot enem organu ter lahko taka obvesti la omejita za 
posebne namene.  
10. Kadar Unija pošlje obvestila iz tega člena, navede, za katere države članice se obvestilo 
uporablja oziroma ali obvešča v svojem imenu.  
Člen LAW.OTHER.135: Pregled in ocena  
1. Ta del se skupaj pregleda v skladu s členom FINPROV.3  [Pregled] ali na zahtevo katere koli 
pogodbenice, če je tako skupaj dogovorjeno.  
2. Pogodbenici se vnaprej odločita, kako se bo pregled izvedel, in druga drugi sporočita sestavo 
svojih skupin za pregled. V skupinah za pregled so osebe z ustreznim strokovnim znanjem v zvezi z 
obravnavanimi vprašanji. Ob upoštevanju veljavne zakonodaje morajo vsi udeleženci pregleda 
spoštovati zaupnost razprav in imeti ustrezna varnostna dovoljenja. Za namene takih pregledov 
Združeno kraljestvo in Unija uredita vse potrebno za ustrezen dostop do ustrezne dokumentacije, 
sistemov in osebja.  
3. Brez poseganja v odstavek 2 pregled obravnava zlasti praktično izvajanje, razlago in razvoj 
tega dela.  
Člen LAW.OTHER.136: Odpoved  
1. Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved] lahko vsaka pogodben ica kadar koli odpove ta 
del s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V tem primeru ta del preneha veljati prvi dan 
devetega meseca po datumu uradnega obvestila.  
2. Če pa se ta del odpove, ker Združeno kraljestvo ali država članica odstopi od Evropske  
konvencije o človekovih pravicah ali njenih protokolov 1, 6 ali 13, ta del preneha veljati z dnem, ko 
začne tak odstop učinkovati, ali, če je uradno obvestilo o odpovedi poslano po tem datumu, 
petnajstega dne po takšnem obvestilu.  
3. Če katera koli pogodbenica v skladu s tem členom izda uradno obvestilo o odpovedi, se 
Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje 
sestane, da odloči, kateri ukrepi so potrebni za zagotovitev, da se vsako mor ebitno sodelovanje, ki se 
začne v skladu s tem delom, zaključi na ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z 
vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s sodelovanjem v okviru tega dela, preden se ta preneha 
 
360 
 uporabljati, zagotovita, da se raven vars tva, v okviru katere so bili osebni podatki preneseni, ohrani 
tudi po učinkovanju odpovedi.  
Člen LAW.OTHER.137: Začasna prekinitev uporabe  
1. V primeru resnih in sistemskih pomanjkljivosti v eni pogodbenici v zvezi z varstvom temeljnih 
pravic ali načelom prav ne države lahko druga pogodbenica začasno prekine uporabo tega dela ali 
njegovih naslovov s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V takem uradnem obvestilu se 
navedejo resne in sistemske pomanjkljivosti, ki so podlaga za začasno prekinitev uporabe . 
2. V primeru resnih in sistemskih pomanjkljivosti v eni pogodbenici v zvezi z varstvom osebnih 
podatkov, med drugim, če so te pomanjkljivosti privedle do prenehanja uporabe relevantnega sklepa 
o ustreznosti, lahko druga pogodbenica začasno prekine uporabo t ega dela ali njegovih naslovov s 
pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. V takem uradnem obvestilu se navedejo resne in 
sistemske pomanjkljivosti, ki so podlaga za začasno prekinitev uporabe.  
3. Za namene odstavka  2 „relevanten sklep o ustreznosti“ pom eni: 
(a) kar zadeva Združeno kraljestvo, sklep, ki ga sprejme Evropska komisija v skladu s členom  36 
Direktive (EU) 2016/68082 ali podobno zakonodajo, ki jo bo nasledila, ki potrjuje ustrezno 
raven varstva;  
(b) kar zadeva Unijo, sklep, ki ga sprejme Združeno kraljestvo in potrjuje ustrezno raven varstva za 
namene prenosov, ki spadajo na področje uporabe dela  3 zakona o varstvu podatkov iz leta 
201883 ali podobne zakonodaje, ki ga bo nasledila.  
4. V zvezi z začasno prekinitvijo uporabe naslova  III [Prenos in obdela va podatkov iz evidence 
podatkov o potnikih (PNR)] ali naslova  X [Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma] 
sklicevanja na „relevanten sklep o ustreznosti“ vključujejo tudi:  
(a) kar zadeva Združeno kraljestvo, sklep, ki ga sprejme Evropska komisi ja v skladu s členom  45 
Splošne uredbe o varstvu podatkov (EU) 2016/67984 ali podobno zakonodajo, ki jo bo 
nasledila, ki potrjuje ustrezno raven varstva;  
(b) kar zadeva Unijo, sklep, ki ga sprejme Združeno kraljestvo in potrjuje ustrezno raven varstva za 
namene  prenosov, ki spadajo na področje uporabe dela  2 zakona o varstvu podatkov iz leta 
2018 ali podobne zakonodaje, ki ga bo nasledila.  
5. Naslovi, ki jih zadeva začasna prekinitev uporabe, se začasno prenehajo uporabljati prvi dan 
tretjega meseca po datumu uradn ega obvestila iz odstavka  1 ali 2, razen če pogodbenica, ki je izdala 
                                                            
82  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27.  aprila 2016 o varstvu 
posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečev anja, 
preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku 
takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL EU L  119, 4.5.2016, str.  89). 
83  2018, poglavje 12.  
84  Uredba (EU)  2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27.  aprila  2016 o varstvu posameznikov 
pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive  95/46/ES 
(Splošna uredba o varstvu podatkov) (Besedilo velja za EGP) (UL  EU L 119, 4.5.2016, str.  1). 
 
361 
 uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe, najpozneje dva tedna pred iztekom tega obdobja 
drugo pogodbenico v skladu s točko  (d) odstavka  7 po diplomatski poti pisno uradno obvesti o  umiku 
prvega uradnega obvestila ali o zmanjšanju obsega začasne prekinitve uporabe. V slednjem primeru 
se začasno prenehajo uporabljati le naslovi iz drugega uradnega obvestila.  
6. Če pogodbenica v skladu z odstavkom  1 ali 2 drugo pogodbenico uradno obvesti o začasni 
prekinitvi uporabe enega ali več naslovov tega dela, lahko druga pogodbenica s pisnim uradnim 
obvestilom po diplomatski poti začasno prekine uporabo vseh preostalih naslovov, in sicer s 
trimesečnim odpovednim rokom.  
7. Po uradnem obvestilu o začasni  prekinitvi uporabe v skladu z odstavkom  1 ali 2 se zadeva 
nemudoma obravnava v Partnerskem svetu. Partnerski svet prouči možne načine, kako pogodbenici, 
ki je izdala uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe, omogočiti, da odloži začetek njegove 
velja vnosti, zmanjša njegov obseg ali ga umakne. V ta namen lahko Partnerski svet na priporočilo 
specializiranega odbora za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje:  
(a) doseže dogovor o skupnih razlagah določb tega dela;  
(b) pogodbenicama priporoči ustrezne ukrepe;  
(c) sprejme ustrezne prilagoditve tega dela, ki so potrebne za obravnavo razlogov za začasno 
prekinitev, z veljavnostjo največ 12 mesecev; in  
(d) obdobje iz odstavka  5 podaljša za največ tri mesece.  
8. Če katera koli pogodbenica v skladu s tem členom izda uradno obves tilo o začasni prekinitvi 
uporabe, se Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje sestane, da odloči, kateri ukrepi so potrebni za zagotovitev, da se vsako morebitno 
sodelovanje, ki se začne v skladu s tem d elom in na katerega vpliva uradno obvestilo, zaključi na 
ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v zvezi z vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s 
sodelovanjem v okviru tega dela, preden se začasno prenehajo uporabljati zadevni naslovi 
zagotovita, da se raven varstva, v okviru katere so bili osebni podatki preneseni, ohrani tudi po 
začetku veljavnosti začasne prekinitve uporabe.  
9. Naslovi, katerih uporaba se začasno prekine, se spet začnejo uporabljati prvi dan meseca, ki 
sledi datumu, ko pogodbenica, ki  je v skladu z odstavkom  1 ali 2 izdala uradno obvestilo o začasni 
prekinitvi uporabe, po diplomatski poti pisno uradno obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri, da 
ponovno začne uporabljati naslove, katerih uporaba je bila začasno prekinjena. Pogodbenica,  ki je 
izdala uradno obvestilo o začasni prekinitvi uporabe v skladu z odstavkom  1 ali 2, to stori takoj, ko ni 
več resnih in sistemskih pomanjkljivosti na strani druge pogodbenice, ki so bile podlaga za začasno 
prekinitev uporabe.  
10. Po uradnem obvestilu o n ameri, da se v skladu z odstavkom  9 ponovno začnejo uporabljati 
naslovi, katerih uporaba je bila začasno prekinjena, se preostali naslovi, katerih uporaba se je 
prekinila v skladu z odstavkom  6, začnejo ponovno uporabljati hkrati z naslovi, katerih uporaba  je 
bila začasno prekinjena v skladu z odstavkom  1 ali 2.  
Člen LAW.OTHER.138: Stroški  
Pogodbenici in države članice, vključno z institucijami, organi, uradi in agencijami pogodbenic ali 
držav članic, sami krijejo svoje stroške, ki nastanejo med izvajanjem tega dela, razen če je v tem 
sporazumu določeno drugače.  
 
362 
 NASLOV XIII: REŠEVAN JE SPOROV  
Člen LAW.DS.1: Cilj  
Cilj tega naslova je vzpostavitev uspešnega in učinkovitega mehanizma za izogibanje sporom med 
pogodbenicama glede tega dela, vključno s spori glede tega dela, kadar se uporablja za položaje, ki 
jih urejajo druge določbe tega sporazuma, in za njihovo reševanje, da se, kadar je to mogoče, doseže 
vzajemno sprejemljiva rešitev.  
Člen LAW.DS.2: Področje uporabe  
1. Ta naslov se uporablja za spore med pogodbenicami v zvezi s tem delom (v nadaljnjem 
besedilu: „zajete določbe“).  
2. Zajete določbe vključujejo vse določbe tega dela, razen naslednjih:  
(a) člena LAW.GEN.5 [Obseg sodelovanja, kadar država članica ne sodeluje več pri podobnih 
ukrepih na podlagi prava Unije];  
(b) člena  LAW.PRUM.19 [Prekinitev in razveljavitev];  
(c) člena  LAW.PNR.28(14) [Hramba podatkov PNR];  
(d) člena  LAW.PNR.38 [Prekinitev sodelovanja iz tega naslova];  
(e) člena  LAW.OTHER.136 [Odpoved sporazuma];  
(f) člena  LAW.OTHER.137 [Začasna prekinitev uporabe]; in  
(g) člena LAW.DS.6 [Začasna prekinitev uporabe].  
Člen LAW.DS.3: Izključnost  
Pogodbenici se zavezujeta, da njunega spora v zvezi s tem delom ne bosta predložili mehanizmu za 
reševanje sporov, ki ni predviden v tem naslovu.  
Člen LAW.DS.4: Posvetovanja  
1. Če pogodbe nica (v nadaljnjem besedilu: tožeča pogodbenica) meni, da je druga pogodbenica 
(v nadaljnjem besedilu: tožena pogodbenica) kršila obveznost iz tega dela, si pogodbenici 
prizadevata rešiti zadevo s posvetovanji v dobri veri, da bi dosegli sporazumno rešitev . 
2. Tožeča pogodbenica lahko zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom, ki ga predloži toženi 
pogodbenici. Tožeča pogodbenica v svojem pisnem zahtevku navede razloge za zahtevo, vključno z 
opredelitvijo dejanj ali opustitev, za katere tožeča pogodbenica meni, da so povzročile kršitev 
obveznosti s strani tožene pogodbenice, pri čemer navede zajete določbe, za katere meni, da so 
relevantne.  
3. Tožena pogodbenica na zahtevek odgovori nemudoma, vsekakor pa najpozneje v dveh 
tednih po datumu predložitve. Posvetovanja s e opravijo redno, in sicer v roku treh mesecev od 
datuma predložitve zahtevka osebno ali prek katerega koli drugega komunikacijskega sredstva, o 
katerem se dogovorita pogodbenici.  
 
363 
 4. Posvetovanja se štejejo za zaključena v treh mesecih od datuma prejema zahte vka, razen če 
pogodbenici soglašata z nadaljevanjem posvetovanj.  
5. Tožeča pogodbenica lahko zahteva, da posvetovanja potekajo v okviru specializiranega 
odbora za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje ali v okviru Partnerskega sveta. Prvi sestanek 
se skli če v enem mesecu od zahtevka za posvetovanja iz odstavka  2 tega člena. Specializirani odbor 
za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje se lahko kadar koli odloči, da zadevo predloži 
partnerskemu svetu. Prav tako se lahko z zadevo seznani Partnerski svet.  Specializirani odbor za 
kazenski pregon in pravosodno sodelovanje oziroma Partnerski svet lahko spor rešita z odločitvijo. 
Taka odločitev se šteje za sporazumno rešitev v smislu člena  LAW.DS.5 [Sporazumna rešitev].  
6. Tožeča pogodbenica lahko kadar koli enos transko umakne svoj zahtevek za posvetovanja. V 
takem primeru se posvetovanja nemudoma končajo.  
7. Posvetovanja in zlasti vse informacije, ki so označene kot zaupne, ter stališča, ki jih 
pogodbenici izrazita med posvetovanji, so zaupni.  
Člen LAW.DS.5: Sporazu mna rešitev  
1. Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev v zvezi s katerim koli sporom iz 
člena LAW.DS.2].  
2. Sporazumna rešitev se lahko sprejme s sklepom Specializiranega odbora za kazenski pregon 
in pravosodno sodelovanje ali Partnerskega sveta . Kadar sporazumna rešitev vključuje dogovor o 
skupnih razlagah določb tega dela s strani pogodbenic, se ta sporazumna rešitev sprejme s sklepom 
Partnerskega sveta.  
3. Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za izvedbo sporazumne rešitve v 
dogovorjenem roku . 
4. Pogodbenica, ki izvaja rešitev, najpozneje do izteka dogovorjenega obdobja pisno obvesti 
drugo pogodbenico o kakršnih koli ukrepih, ki jih je sprejela za izvedbo sporazumne rešitve.  
Člen LAW.DS.6: Začasna prekinitev uporabe  
1. Če posvetovanja v skladu s členom  LAW.DS.4 [Posvetovanja] ne privedejo do sporazumne 
rešitve v smislu člena  LAW.DS.5 [Sporazumna rešitev], pod pogojem, da tožeča pogodbenica ne 
umakne svoje zahteve za posvetovanja v skladu s členom  LAW.DS.4(6) [Posvetovanja], in kadar meni, 
da tožen a pogodbenica resno krši svoje obveznosti v skladu z zajetimi določbami iz 
člena  LAW.DS.4(2) [Posvetovanja] lahko tožeča pogodbenica s pisnim uradnim obvestilom po 
diplomatski poti začasno prekine uporabo naslovov iz tega dela, ki jih zadeva resna kršitev.  V takem 
uradnem obvestilu se navede resna kršitev obveznosti s strani tožeče pogodbenice, ki je podlaga za 
začasno prekinitev uporabe.  
2. Naslovi, ki jih zadeva začasna prekinitev uporabe, se začasno prenehajo uporabljati prvi dan 
tretjega meseca po datumu u radnega obvestila iz odstavka  1 ali na kateri koli drug datum, o katerem 
se sporazumeta pogodbenici, razen če tožeča pogodbenica najpozneje dva tedna pred iztekom tega 
obdobja toženo pogodbenico po diplomatski poti pisno uradno obvesti o umiku prvega uradn ega 
obvestila ali o zmanjšanju obsega začasne prekinitve uporabe. V slednjem primeru se začasno 
prenehajo uporabljati le naslovi iz drugega uradnega obvestila.  
 
364 
 3. Če tožeča pogodbenica v skladu z odstavkom  1 toženo pogodbenico uradno obvesti o 
začasni prekini tvi uporabe enega ali več naslovov tega dela, lahko tožena pogodbenica s pisnim 
uradnim obvestilom po diplomatski poti začasno prekine uporabo vseh preostalih naslovov, in sicer s 
trimesečnim odpovednim rokom.  
4. Če se v skladu s tem členom izda uradno obvest ilo o začasni prekinitvi uporabe, se 
Specializirani odbor za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje sestane, da odloči, kateri ukrepi 
so potrebni za zagotovitev, da se vsako morebitno sodelovanje, ki se začne v skladu s tem delom in 
na katerega vpliva u radno obvestilo, zaključi na ustrezen način. V vsakem primeru pogodbenici v 
zvezi z vsemi osebnimi podatki, pridobljenimi s sodelovanjem v okviru tega dela, preden se začasno 
prenehajo uporabljati zadevni naslovi zagotovita, da se raven varstva, v okviru k atere so bili osebni 
podatki preneseni, ohrani tudi po začetku veljavnosti začasne prekinitve uporabe.  
5. Naslovi, katerih uporaba se začasno prekine, se spet začnejo uporabljati prvi dan meseca, ki 
sledi datumu, ko tožeča pogodbenica po diplomatski poti pisn o uradno obvesti toženo pogodbenico 
o svoji nameri, da ponovno začne uporabljati naslove, katerih uporaba je bila začasno prekinjena. 
Tožeča pogodbenica to stori takoj, ko meni, da ni več resne kršitve obveznosti, ki je bila podlaga za 
začasno prekinitev u porabe.  
6. Po uradnem obvestilu tožeče pogodbenice o njeni nameri, da v skladu z odstavkom  5 
ponovno začne uporabljati naslove, katerih uporaba je bila začasno prekinjena, se preostali naslovi, 
katerih uporabo je tožena stranka prekinila v skladu z odstavkom  3, začnejo ponovno uporabljati 
hkrati z naslovi, katerih uporabo je tožeča pogodbenica začasno prekinila v skladu z odstavkom  1. 
Člen LAW.DS.7: Roki  
1. Vsi roki, določeni v tem naslovu, se štejejo v tednih oziroma v dneh od dneva po dejanju ali, 
na katerega s e nanašajo.  
2. Vsak rok iz tega naslova lahko pogodbenici sporazumno spremenita.  
  
 
365 
 ČETRTI DEL: TEMATSKO SODELOVANJE  
NASLOV I: ZDRAVSTVEN A VARNOST  
Člen HS.1: Sodelovanje na področju zdravstvene varnosti  
1. V tem členu „resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pome ni smrtno ali drugačno resno 
nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pri kateri 
obstaja resno tveganje za širjenje prek državnih meja vsaj ene države članice in Združenega 
kraljestva.  
2. Pogodbenici se meds ebojno obvestita o resni čezmejni nevarnosti za zdravje, ki prizadene 
drugo pogodbenico, in si prizadevata drugo pogodbenico obvestiti pravočasno.  
3. Kadar obstaja resna čezmejna nevarnost za zdravje, lahko Unija na podlagi pisne zahteve 
Združenega kraljestv a Združenemu kraljestvu odobri ad hoc  dostop do svojega sistema zgodnjega 
obveščanja in odzivanja (v nadaljnjem besedilu: sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja) v zvezi s 
posebno grožnjo, da se pogodbenicama in pristojnim organom držav članic omogoči izmenjava 
ustreznih informacij, ocena t veganj za javno zdravje in usklajevanje ukrepov, ki bi lahko bili potrebni 
za varovanje javnega zdravja. Unija si prizadeva pravočasno odgovoriti na pisno zahtevo Združenega 
kraljestva.  
Poleg tega lahko Unija Združeno kraljestvo povabi k sodelovanju v odbo ru, ustanovljenem v Uniji, ki 
ga sestavljajo predstavniki držav članic, da bi podprli izmenjavo informacij in usklajevanje v zvezi z 
resno čezmejno nevarnostjo za zdravje.  
Oba dogovora sta začasna in v vsakem primeru trajata največ toliko časa, kot katera  koli od 
pogodbenic po posvetovanju z drugo pogodbenico meni, da je potrebno zaradi zadevne resne 
čezmejne nevarnosti za zdravje.  
4. Za namene izmenjave informacij iz odstavka 2 in katerih koli zahtevkov iz odstavka 3 vsaka 
pogodbenica določi kontaktno točko  in o tem obvesti drugo pogodbenico. Kontaktni točki tudi:  
(a) si prizadevata za lažje razumevanje med pogodbenicama o tem, ali je grožnja resna čezmejna 
nevarnost za zdravje ali ne;  
(b) iščeta sporazumne rešitve za vsa tehnična vprašanja, ki izhajajo iz izvajanja  tega naslova.  
5. Združeno kraljestvo upošteva vse veljavne pogoje za uporabo sistema zgodnjega obveščanja 
in odzivanja ter poslovnik odbora iz odstavka 3 za obdobje dostopa, odobreno v zvezi z določeno 
resno čezmejno nevarnostjo za zdravje. Če po izmenjavi p ojasnil med pogodbenicama:  
(a) Unija meni, da Združeno kraljestvo ni spoštovalo zgoraj navedenih pogojev ali poslovnika, 
lahko Unija prekine dostop Združenega kraljestva do sistema zgodnjega obveščanja in 
odzivanja ali njegovo sodelovanje v tem odboru, odvisn o od primera, v zvezi s to grožnjo;  
 
366 
 (b) Združeno kraljestvo meni, da ne more sprejeti pogojev ali poslovnika, lahko izstopi iz 
sodelovanja v sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja ali v tem odboru, odvisno od 
primera, v zvezi s to grožnjo.  
6. Kadar je to v nj unem skupnem interesu, pogodbenici sodelujeta v mednarodnih forumih za 
preprečevanje, odkrivanje, pripravo in odzivanje na obstoječe in nastajajoče grožnje za zdravstveno 
varnost.  
7. Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni in ustrezni organ v Združenem 
kraljestvu, pristojen za spremljanje, obveščanje o epidemijah in znanstveno svetovanje o nalezljivih 
boleznih, sodelujeta pri tehničnih in znanstvenih zadevah, ki so v skupnem interesu pogodbenic, in 
lahko v ta namen skleneta memorandum o sogla sju. 
 
NASLOV II: KIBERNETS KA VARNOST  
Člen CYB.1: Dialog o kibernetskih vprašanjih  
Pogodbenici si prizadevata vzpostaviti reden dialog za izmenjavo informacij o ustreznem razvoju 
politike, tudi v zvezi z mednarodno varnostjo, varnostjo nastajajočih tehnolo gij, upravljanjem 
interneta, kibernetsko varnostjo, kibernetsko obrambo in kibernetsko kriminaliteto.  
Člen CYB.2: Sodelovanje pri kibernetskih vprašanjih  
1. Kadar je to v njunem skupnem interesu, pogodbenici sodelujeta na področju kibernetskih 
vprašanj z izme njavo najboljših praks in skupnimi praktičnimi ukrepi, namenjenimi spodbujanju in 
zaščiti odprtega, svobodnega, stabilnega, mirnega in varnega kibernetskega prostora, ki temelji na 
uporabi obstoječega mednarodnega prava in norm za odgovorno ravnanje države  ter regionalnih 
ukrepov za krepitev kibernetskega zaupanja.  
2. Pogodbenici si prizadevata tudi za sodelovanje v ustreznih mednarodnih organih in forumih 
ter si prizadevata za krepitev globalne kibernetske odpornosti in povečanje sposobnosti tretjih držav 
za učinkovit boj proti kibernetski kriminaliteti.  
Člen CYB.3: Sodelovanje s skupino za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, 
organe in agencije  
Po predhodni odobritvi usmerjevalnega odbora skupine za odzivanje na računalniške grožnje – 
Evropska unija (CERT -EU) CERT -EU in nacionalna skupina za odzivanje na računalniške grožnje v 
Združenem kraljestvu prostovoljno, pravočasno in vzajemno sodelujeta pri izmenjavi informacij o 
orodjih in metodah, kot so tehnike, taktike, postopki in najboljše prakse, ter o splošnih grožnjah in 
ranljivostih.  
Člen CYB.4: Sodelovanje v posebnih dejavnostih skupine za sodelovanje, ustanovljene v skladu z 
Direktivo (EU) 2016/1148  
1. Da bi spodbudili sodelovanje na področju kibernetske varnosti in hkrati zagotovili 
avto nomnost postopka odločanja Unije, lahko ustrezni nacionalni organi Združenega kraljestva na 
 
367 
 povabilo predsednika skupine za sodelovanje, ki ga lahko zahteva tudi Združeno kraljestvo, v 
posvetovanju s Komisijo sodelujejo pri naslednjih dejavnostih skupine z a sodelovanje:  
(a) izmenjavi najboljših praks pri krepitvi zmogljivosti za zagotavljanje varnosti omrežij in 
informacijskih sistemov;  
(b) izmenjavi informacij o vajah v zvezi z varnostjo omrežij in informacijskih sistemov;  
(c) izmenjavi informacij, izkušenj in najboljših praks o tveganjih in incidentih;  
(d) izmenjavi informacij in najboljših praks v zvezi z ozaveščanjem, izobraževalnimi programi in 
usposabljanjem; ter  
(e) izmenjavi informacij in najboljših praks o raziskavah in razvoju v zvezi z varnostjo omrežij in 
informacijskih sistemov.  
2. Vsaka izmenjava informacij, izkušenj in najboljših praks med skupino za sodelovanje in 
ustreznim nacionalnim organom Združenega kraljestva je prostovoljna in, če je primerno, vzajemna.  
Člen CYB.5: Sodelovanje z Agencijo EU za kibernet sko varnost (ENISA)  
1. Da bi spodbudili sodelovanje na področju kibernetske varnosti in hkrati zagotovili 
avtonomnost postopka odločanja Unije, lahko Združeno kraljestvo na povabilo upravnega odbora 
Agencije EU za kibernetsko varnost (ENISA), ki ga lahko zaht eva tudi Združeno kraljestvo, sodeluje pri 
naslednjih dejavnostih, ki jih izvaja agencija ENISA:  
(a) krepitvi zmogljivosti;  
(b) znanju in informacijah, ter  
(c) ozaveščanju in izobraževanju.  
2. Pogoji za sodelovanje Združenega kraljestva pri dejavnostih agencije ENISA iz odstavka 1, 
vključno z ustreznim finančnim prispevkom, se določijo v delovnih dogovorih, ki jih sprejme upravni 
odbor agencije ENISA po predhodni odobritvi Komisije in po dogovoru z Združenim kraljestvom.  
3. Izmenjava informacij, izkušenj in najboljših praks  med agencijo ENISA in Združenim 
kraljestvom je prostovoljna in, če je primerno, vzajemna.  
 
  
 
368 
 PETI DEL: SODELOVANJE V PROGRAMIH UNIJE, DOBRO FINANČNO POSLOVODENJE IN FINANČNE 
DOLOČBE  
Člen UNPRO.0.1: Področje uporabe  
1. Ta del se uporablja za sodelovanje Združenega kraljestva pri programih Unije ter dejavnostih 
in storitvah v njihovem okviru, za katere sta se pogodbenici dogovorili, da bo Združeno kraljestvo pri 
njih sodelovalo.  
2. Ta del se ne uporablja za sodelovanje Združenega kraljestva v kohezijskih programih v okviru 
cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ ali podobnih programih z istim ciljem, ki se izvaja na podlagi 
temeljnih aktov ene ali več institucij Unije, ki se uporabljajo za navedene programe.   
Veljavni pogoji za takšno sodelovanje pri pro gramih iz prvega pododstavka se določijo v veljavnem 
temeljnem aktu in sporazumu o financiranju, sklenjenem na njegovi podlagi. Pogodbenici se 
dogovorita o določbah s podobnim učinkom za poglavje dva [Dobro finančno poslovodenje] v zvezi s 
sodelovanjem Zdr uženega kraljestva pri teh programih.  
Člen UNPRO.0.2: Opredelitev pojmov  
Za namene tega dela se uporabljajo naslednje opredelitve:  
(a) „temeljni akt“ pomeni:  
(i) akt ene ali več institucij Evropske unije o vzpostavitvi programa ali dejavnosti, ki 
določa pravno po dlago za ukrep in za izvrševanje ustreznih odhodkov, predvidenih v 
proračunu Evropske unije, ali proračunskih jamstev, ki se krijejo iz proračuna 
Evropske unije, vključno s kakršnimi koli spremembami in vključno s kakršnimi koli 
zadevnimi akti institucije Unije, ki ga dopolnjujejo ali izvajajo, razen tistih o 
sprejemanju delovnih programov, ali  
(ii) akt ene ali več institucij Unije o vzpostavitvi dejavnosti, ki se financira iz proračuna 
Unije, z izjemo programov;  
(b) „sporazum o financiranju“ pomeni sporazume v zv ezi s programi in dejavnostmi Unije iz 
Protokola  I o izvrševanju finančnih sredstev Unije, kot so sporazumi o dodelitvi nepovratnih 
sredstev, sporazumi o prispevkih, sporazumi o okvirnem finančnem partnerstvu, sporazumi o 
financiranju in sporazumi o jamstv u;  
(c) „druga pravila v zvezi z izvajanjem programa in dejavnosti Unije“ pomenijo pravila iz Uredbe 
(EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta85 (v nadaljnjem besedilu: finančna 
uredba), ki se uporablja za splošni proračun Unije, delovni program al i razpise ali druge 
postopke dodeljevanja finančnih sredstev Unije;  
                                                            
85  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, 
(EU) št. 1303/2013 , (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 
283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, 
str. 1).  
 
369 
 (d) „Unija“ pomeni Unijo ali Evropsko skupnost za atomsko energijo ali oboje, odvisno od 
konteksta;  
(e) „postopek za dodeljevanje finančnih sredstev Unije“ pomeni postopek za dodeljevanje 
finančni h sredstev Evropske unije, ki ga začne Evropska unija ali osebe ali subjekti, pooblaščeni 
za izvrševanje finančnih sredstev Evropske unije;  
(f) „subjekt iz Združenega kraljestva“ pomeni katero koli vrsto subjekta (fizično osebo, pravno 
osebo ali drug subjekt),  ki lahko sodeluje v dejavnostih programa ali dejavnosti Unije v skladu s 
temeljnim aktom in ima stalno prebivališče ali sedež v Združenem kraljestvu;  
Poglavje 1: Sodelovanje Združenega kraljestva pri programih in dejavnostih Unije  
Oddelek  1: Splošni pogoj i za sodelovanje pri programih in dejavnostih Unije  
Člen UNPRO.1.3: Vzpostavitev sodelovanja  
1. Združeno kraljestvo sodeluje pri programih in dejavnostih Unije ali, v izjemnih primerih, delu 
programov ali dejavnosti Unije, ki so odprti za njegovo sodelovanje in so navedeni v Protokolu  I 
[Programi in dejavnosti, pri katerih sodeluje Združeno kraljestvo] , ter prispeva k njim.  
2. Pogodbenici se dogovorita o Protokolu I. Protokol I sprejme in ga lahko spremeni 
specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije.  
3. V Protokolu I se:  
(a) opredelijo programi in dejavnosti Unije ali, v izjemnih primerih, del programov ali dejavnosti 
Unije, pri katerih sodeluje Združeno kraljestvo;  
(b) določi trajanje sodelovanja, ki se nanaša na obdobje, v katerem lahko Združeno kraljestvo in 
subjekti iz Združenega kraljestva zaprosijo za financiranje s strani Evropske unije ali so lahko 
pooblaščeni za izvrševanje finančnih sredstev Evropske unije;  
(c) določijo posebni pogoji za sodelovanje Združenega kraljestva in subjektov iz Združenega 
kraljestv a, vključno s posebnimi podrobnostmi za izvajanje finančnih pogojev, kot so 
opredeljeni v členu UNPRO.2.1 [ Finančni pogoji] , posebnimi podrobnostmi o popravljalnem 
mehanizmu, kot je opredeljen v členu UNPRO.2.2 [Programi, za katere se uporablja samodejni 
popravljalni mehanizem], in pogoji za sodelovanje v strukturah, oblikovanih za namene 
izvajanja navedenih programov ali dejavnosti Unije. Ti pogoji so skladni s  tem sporazumom ter 
temeljnimi akti in akti ene ali več institucij Unije, ki vzpostavljajo takšne  strukture;  
(d) kjer je to ustrezno, določi znesek prispevka Združenega kraljestva za program Unije, ki se 
izvaja s finančnim instrumentom ali proračunskim jamstvom, in po potrebi posebne 
podrobnosti iz člena UNPRO.2.3 [Financiranje v zvezi s programi, ki se i zvajajo prek finančnih 
instrumentov ali proračunskih jamstev].  
Člen UNPRO.1.4: Skladnost s pravili programa  
1. Združeno kraljestvo sodeluje v programih in dejavnostih Unije ali njihovih delih, navedenih v 
Protokolu I, v skladu s pogoji, določenimi v tem sporazumu, temeljnih aktih in drugih pravilih, ki se 
nanašajo na izvajanje programov in dejavnosti Unije.  
 
 
370 
 2. Pogoji iz odstavka 1 vključujejo:  
(a) upravičenost subjektov iz Združenega kraljestva in kateri koli drug pogoj za upravičenost v 
zvezi z Združenim kralj estvom, zlasti glede izvora, kraja dejavnosti ali državljanstva;  
(b) pogoje, ki se uporabljajo za predložitev, oceno in izbiro vlog ter za izvajanje ukrepov s strani 
upravičenih subjektov iz Združenega kraljestva.  
3. Pogoji iz točke (b) odstavka  2 so enakovredni tistim, ki se uporabljajo za upravičene subjekte 
držav članic, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih, kot je določeno v pogojih iz odstavka 1. 
Katera koli pogodbenica lahko specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije opozori na 
potrebo p o razpravi o ustrezno utemeljenih izključitvah.  
Člen UNPRO.1.5: Pogoji za sodelovanje  
1. Sodelovanje Združenega kraljestva pri programu ali dejavnosti Unije ali njihovem delu iz 
člena UNPRO.0.1 [Področje uporabe] je pogojeno s tem, da:  
(a) si Združeno kraljestvo  v okviru svoje nacionalne zakonodaje po najboljši moči prizadeva za 
olajšanje vstopa in prebivanja oseb, ki sodelujejo pri izvajanju teh programov in dejavnosti, ali 
njihovih delov, vključno s študenti, raziskovalci, pripravniki ali prostovoljci;  
(b) Združeno  kraljestvo zagotovi, kolikor je to pod nadzorom njegovih organov, da so pogoji za 
osebe iz točke (a) za dostop do storitev v Združenem kraljestvu, ki so neposredno povezane z 
izvajanjem programov ali dejavnosti, enaki pogojem za državljane Združenega kral jestva, tudi kar 
zadeva kakršne koli pristojbine;  
(c) so v Združenem kraljestvu v zvezi s sodelovanjem, ki vključuje izmenjavo tajnih ali občutljivih 
netajnih podatkov, ali dostop do njih, veljavni ustrezni sporazumi v skladu s členom FINPROV.6  [Tajni 
podatki in občutljivi netajni podatki].  
2. V zvezi s sodelovanjem Združenega kraljestva pri programu ali dejavnosti Unije ali njihovem 
delu iz člena UNPRO.0.1 [Področje uporabe]:  
(a) si Unija in države članice v okviru zakonodaje Unije ali zakonodaje držav članic po najboljši 
moči prizadevajo za olajšanje vstopa in prebivanja državljanov Združenega kraljestva, ki sodelujejo 
pri izvajanju teh programov in dejavnosti, ali njihovih delov,  vključno s študenti, raziskovalci, 
pripravniki ali prostovoljci;  
(b) Unija in države članice zagotovijo, kolikor je to pod nadzorom njihovih organov, da so pogoji 
za državljane Združenega kraljestva iz točke (a) za dostop do storitev v Uniji, ki so neposredn o 
povezane z izvajanjem programov ali dejavnosti, enaki pogojem za državljane Unije, tudi kar zadeva 
kakršne koli pristojbine.  
3.  Protokol I lahko določi dodatne posebne pogoje, ki se nanašajo na ta člen, ki so potrebni za 
sodelovanje Združenega kraljestva p ri programu ali dejavnosti Unije ali njegovih delih.  
4. Ta člen ne posega v člen  UNPRO.1.4 [Skladnost s pravili programa].  
5. Ta člen in člen  UNPRO  3.1 [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva v programu 
Unije s strani Unije] prav tako ne posegata  v kakršne koli dogovore med Združenim kraljestvom in 
Irsko glede skupnega potovalnega območja.  
 
371 
 Člen UNPRO.1.6: Sodelovanje Združenega kraljestva pri upravljanju programov ali dejavnosti  
1. Predstavniki ali strokovnjaki Združenega kraljestva ali strokovnjaki,  ki jih imenuje Združeno 
kraljestvo, lahko sodelujejo kot opazovalci, razen če se to nanaša na točke, rezervirane samo za 
države članice, ali v zvezi s programom ali dejavnostjo, pri katerem oziroma kateri Združeno 
kraljestvo ne sodeluje, v odborih, srečan jih strokovnih skupin ali na drugih podobnih srečanjih, na 
katerih sodelujejo predstavniki ali strokovnjaki držav članic ali strokovnjaki, ki jih imenujejo države 
članice, in ki pomagajo Evropski komisiji pri izvajanju in upravljanju programov, dejavnosti ali 
njihovih delov, pri katerih sodeluje Združeno kraljestvo v skladu s členom  UNPRO.0.1 [Področje 
uporabe], ali ki jih ustanovi Evropska komisija glede izvrševanja prava Evropske unije v zvezi s temi 
programi, dejavnostmi ali njihovimi deli. Predstavniki ali strokovnjaki Združenega kraljestva ali 
strokovnjaki, ki jih imenuje Združeno kraljestvo, pri glasovanju niso prisotni. Združeno kraljestvo je 
obveščeno o rezultatu glasovanja.  
2. Kadar strokovnjaki ali ocenjevalci niso imenovani na podlagi državljanstva, državljanstvo ni 
razlog za izključitev državljanov Združenega kraljestva.  
3. V skladu s pogoji iz odstavka 1 za udeležbo predstavnikov Združenega kraljestva na srečanjih 
iz odstavka 1 ali drugih srečanjih, povezanih z izvajanjem programov in dejavnosti, velja jo ista pravila 
in postopki, kot se uporabljajo za predstavnike držav članic, zlasti vključno s pravico do besede, 
prejemanjem informacij in dokumentacije, razen če se to nanaša na točke, rezervirane samo za 
države članice, ali v zvezi s programom ali deja vnostjo, pri katerem oziroma kateri Združeno 
kraljestvo ne sodeluje, ter povračilom potnih stroškov in dnevnic.  
4.  V Protokolu I se lahko opredelijo nadaljnje podrobnosti o udeležbi strokovnjakov ter o 
sodelovanju Združenega kraljestva v upravnih odborih in strukturah, ustanovljenih za namene 
izvajanja programov in dejavnosti Unije, kot so opredeljeni v Protokolu I.  
Oddelek  2: Pravila za financiranje sodelovanja pri programih in dejavnostih Unije  
Člen UNPRO.2.1: Finančni pogoji  
1. Sodelovanje Združenega kraljest va ali subjektov iz Združenega kraljestva v programih in 
dejavnostih Unije ali njihovih delih je pogojeno s tem, da Združeno kraljestvo finančno prispeva k 
ustreznemu financiranju v okviru proračuna Unije.  
2. Finančni prispevek je v obliki vsote:  
(a) pristojbine za udeležbo ter  
(b) operativnega prispevka.  
3. Finančni prispevek je v obliki letnega plačila v enem ali več obrokih.  
4. Brez poseganja v člen UNPRO.8 [Pristojbina za sodelovanje v letih 2021 –2026] znaša 
pristojbina za udeležbo 4 % letnega prispevka iz poslovanja in  se ne prilagaja za nazaj, razen v zvezi z 
začasno prekinitvijo iz točke (b) člena UNPRO.3.1(7) [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega 
kraljestva v programu Unije s strani Unije]  in prenehanjem v skladu s točko (c) člena UNPRO.3.3.(6) 
[Prenehanje sodel ovanja v programu ali dejavnosti Unije v primeru bistvenih sprememb programov 
Unije]  . Od leta  2028 lahko specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije prilagodi višino 
pristojbine za udeležbo.  
 
372 
 5. Operativni prispevek krije odhodke za poslovanje in po dporo ter je dodatek, tako v 
odobritvah za prevzem obveznosti kot v odobritvah plačil, k zneskom, ki so bili vneseni v proračun 
Unije, ki je bil dokončno sprejet za programe ali dejavnosti ali izjemoma njihove dele, po potrebi 
povečanim za zunanje namenske  prejemke, ki ne izhajajo iz finančnih prispevkov drugih donatorjev 
za programe in dejavnosti Unije, kot so opredeljeni v Protokolu I.  
6. Operativni prispevek temelji na razdelitvenem ključu za prispevke, opredeljenem kot 
razmerje med bruto domačim proizvodo m (BDP) Združenega kraljestva po tržnih cenah in bruto 
domačim proizvodom Unije po tržnih cenah. Bruto domača proizvoda po tržnih cenah, ki se 
uporabita, sta zadnja razpoložljiva z dne 1.  januarja leta, v katerem se opravi letno plačilo, kakor 
določi Stati stični urad Evropske unije (Eurostat), takoj ko se začne uporabljati ureditev iz člena 
UNPRO.5.2 [Sodelovanje na področju statistike] in v skladu s pravili te ureditve. Pred začetkom 
uporabe te ureditve se BDP Združenega kraljestva določi BDP na podlagi po datkov Organizacije za 
gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).  
7. Operativni prispevek temelji na uporabi razdelitvenega ključa za prvotne odobritve za 
prevzem obveznosti, ki se povečajo, kot je opisano v odstavku 5, vnesene v proračun Evropske unije, 
ki je  dokončno sprejet za leto, ki se uporablja za financiranje programov ali dejavnosti Unije ali 
izjemoma njihovih delov, pri katerih sodeluje Združeno kraljestvo.  
8. Operativni prispevek programa, dejavnosti ali njihovega dela za leto  N se lahko v enem ali 
več naslednjih letih prilagodi navzgor ali navzdol na podlagi proračunskih obveznosti, prevzetih za 
odobritve za prevzem obveznosti v navedenem letu, njihovega izvrševanja prek pravnih obveznosti 
in njihove sprostitve.  
Prva  prilagoditev se izvede v letu N+1, k o se začetni prispevek prilagodi navzgor ali navzdol za razliko 
med prvotnim prispevkom in prilagojenim prispevkom, ki se izračuna z uporabo razdelitvenega ključa 
iz leta N za vsoto  
(a) zneska proračunskih obveznosti, prevzetih za odobritve za prevzem obveznosti, odobrene v 
letu N v okviru izglasovanega proračuna Evropske unije, in za odobritve za prevzem 
obveznosti, ki ustrezajo sproščenim obveznostim, ki so spet na voljo, ter  
(b) vseh odobritev iz zunanjih namenskih prejemkov, ki ne izhajajo iz finančnih prispevkov drugih 
donatorjev za programe in dejavnosti Unije, kot so opredeljeni v Protokolu I, in ki so bili na 
voljo ob koncu leta  N. 
Vsako naslednje leto, dokler niso plačane ali sproščene vse proračunske obveznosti, financirane v 
okviru odobritev za pr evzem obveznosti, ki izhajajo iz leta N, in najpozneje 3 leta po koncu programa 
ali po koncu večletnega finančnega okvira, ki ustreza letu N, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, 
Unija izračuna prilagoditev prispevka iz leta N, tako da prispevek Združene ga kraljestva zmanjša za 
znesek, ki ga pridobi z uporabo razdelitvenega ključa iz leta N za sproščene obveznosti, ki se vsako 
leto sprostijo iz obveznosti iz leta N, ki se financirajo iz proračuna Unije, ali iz sproščenih obveznosti, 
ki so spet na voljo.  
Če se odobritve iz zunanjih namenskih prejemkov, ki ne izhajajo iz finančnih prispevkov drugih 
donatorjev za programe in dejavnosti Unije, kot so opredeljeni v Protokolu  I, razveljavijo, se 
prispevek Združenega kraljestva zmanjša za znesek, pridobljen z upo rabo razdelitvenega ključa iz leta 
N za razveljavljeni znesek.  
V letu N+2 ali v naslednjih letih se po izvedbi prilagoditev iz drugega, tretjega in četrtega 
 
373 
 pododstavka prispevek Združenega kraljestva za leto  N prav tako zmanjša za znesek, ki pridobi s 
pom nožitvijo prispevka Združenega kraljestva za leto N in razmerja med  
(a) pravnimi obveznostmi za leto N, ki se financirajo v okviru vseh odobritev za prevzem 
obveznosti, ki so na voljo v letu  N, in ki izhajajo iz konkurenčnih postopkov dodeljevanja,  
(i) iz kateri h so bili Združeno kraljestvo in njegovi subjekti izključeni, ali  
(ii) za katere  je specializirani  odbor  za sodelovanje  v programih  Unije  v skladu  s 
postopkom  iz člena  UNPRO.2.1a  [Kvaziizključitev  iz konkurenčnega  postopka  za 
dodelitev  nepovratnih  sredstev]  odločil, da je prišlo  do kvaziizključitve  Združenega  
kraljestva  ali njegovih  subjektov,  ali  
(iii) za katere je rok za predložitev vlog potekel med začasno prekinitvijo iz člena 
UNPRO.3.1 [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s 
strani Evropske unije] ali po začetku veljavnosti odpovedi iz člena UNPRO.3.3 
[Odpoved sodelovanja v programu v primeru bistvene spremembe programa Unije] ali  
(iv) za katere je bilo sodelovanje Združenega kraljestva in njegovih subjektov omejeno v 
skladu s členom  UNPRO.3.5(3) [Pregled povečanj finančnih sredstev]; in  
(b) skupnim zneskom pravnih obveznosti, financiranih v okviru vseh odobritev za prevzem 
obveznosti iz leta N.  
Ta znesek pravnih obveznosti se izračuna tako, da se od vseh proračunskih obveznosti, prevzetih  v 
letu N, odštejejo sproščene obveznosti, ki izhajajo iz teh obveznosti v letu N+1.  
9. Evropska unija Združenemu kraljestvu na zahtevo zagotovi informacije v zvezi z njegovo 
finančno udeležbo, ki so vključene v proračunske in računovodske informacije ter inf ormacije v zvezi 
s smotrnostjo in ocenjevanjem, predložene organom Evropske unije, pristojnim za proračun in 
razrešnico, v zvezi s programi in dejavnostmi Unije, v katerih sodeluje Združeno kraljestvo.  Te 
informacije se zagotovijo ob ustreznem upoštevanju pravil Evropske unije in Združenega kraljestva o 
zaupnosti in varstvu podatkov ter ne posegajo v informacije, do katerih je Združeno kraljestvo 
upravičeno v skladu s poglavjem  II [Dobro finančno poslovodenje] tega dela.  
10. Vsi prispevki Združenega kraljestva ali plačila s strani Evropske unije in izračun dolgovanih 
zneskov ali zneskov, ki jih je treba prejeti, se izvršijo v eurih.  
11. Ob upoštevanju odstavka 5 in drugega pododstavka odstavka 8 tega člena so podrobne 
določbe za izvajanje tega člena navedene v Prilo gi UNPRO -1 [Izvajanje finančnih pogojev]. Prilogo 
UNPRO -1 lahko spremeni specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije.  
Člen UNPRO.2.1a: Kvaziizključitev iz konkurenčnega postopka za dodelitev nepovratnih sredstev  
1. Če Združeno kraljestvo meni, da nekateri pogoji, določeni v konkurenčnem postopku za 
dodelitev nepovratnih sredstev, pomenijo kvaziizključitev subjektov iz Združenega kraljestva, o tem 
uradno obvesti specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije pred rokom za predložitev vlog 
v zadevnem postopku in predloži utemeljitev. Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije v 
treh mesecih po roku za predložitev vlog v zadevnem postopku dodeljevanja prouči uradno obvestilo 
iz odstavka  1, pod pogojem, da je stopnja udeležbe subjektov  Združenega kraljestva v zadevnem 
postopku dodeljevanja vsaj 25  % nižja v primerjavi s:  
 
374 
 (a) povprečno stopnjo udeležbe subjektov Združenega kraljestva v podobnih konkurenčnih 
postopkih dodeljevanja, ki ne vsebujejo takega pogoja in so se začeli v 3  letih pred uradnim 
obvestilom, ali  
(b) če ne gre za podobne konkurenčne postopke dodeljevanja, povprečno stopnjo udeležbe 
subjektov Združenega kraljestva v vseh konkurenčnih postopkih dodeljevanja, ki so se začeli v 
okviru programa ali predhodnega programa, kot je ustrez no, v 3 letih pred uradnim 
obvestilom.  
3. Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije do konca obdobja iz odstavka 2 odloči, 
ali je prišlo do kvaziizključitve subjektov Združenega kraljestva iz zadevnega postopka dodeljevanja, 
in sicer glede na ute meljitev, ki jo je Združeno kraljestvo predložilo v skladu z odstavkom  1, in 
dejansko stopnjo udeležbe v zadevnem postopku dodeljevanja.  
4. Za namene odstavkov 2 in 3 je stopnja udeležbe razmerje med številom vlog, ki so jih vložili 
subjekti Združenega kralje stva, in skupnim številom vlog, vloženih v okviru istega postopka 
dodeljevanja.  
Člen UNPRO.2.2: Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem  
1. Samodejni popravljalni mehanizem se uporablja za tiste programe Unije, dejavnosti ali 
njihove dele, za katere je v Protokolu I določena uporaba samodejnega popravljalnega mehanizma. 
Uporaba tega samodejnega popravljalnega mehanizma je lahko omejena na dele programa ali 
dejavnosti iz Protokola I, ki se izvajajo z nepovratnimi sredstvi, za katere so organizirani konkurenčni 
razpisi.  Podrobna pravila za opredelitev delov programa ali dejavnosti, za katere se ali se ne 
uporablja samodejni popravljalni mehanizem, se lahko določijo v Protokolu  I. 
 
2. Znesek samodejnega popravka za program ali dejavnost ali n jihove dele je razlika med 
začetnimi zneski pravnih obveznosti, ki so bile dejansko prevzete z Združenim kraljestvom ali subjekti 
Združenega kraljestva, ki se financirajo iz odobritev za prevzem obveznosti zadevnega leta, in 
ustreznim operativnim prispevko m, ki ga plača Združeno kraljestvo, kakor je bil prilagojen v skladu s 
členom  UNPRO.2.1(8) [ Finančni pogoji ], brez odhodkov za podporo, ki zajemajo isto obdobje, kadar 
je ta znesek pozitiven.  
 
3. Vsak znesek iz odstavka  2, ki za vsako od dveh zaporednih let presega 8  % ustreznega 
prispevka Združenega kraljestva za program, kakor je bil prilagojen v skladu s členom  UNPRO.2.1(8) 
[Finančni pogoji ], Združeno kraljestvo plača kot dodatni prispevek v okviru samodejnega 
popravljalnega mehanizma za vsako od teh dveh let.  
 
4. Podrobna pravila za določitev ustreznih zneskov pravnih obveznosti iz odstavka  2tega člena, 
tudi v primeru konzorcijev, ter za izračun samodejnega popravka se lahko določijo v Protokolu  I.  
Člen UNPRO.2.3: Financiranje v zvezi s programi, ki se izva jajo prek finančnih instrumentov ali 
proračunskih jamstev  
1. Kadar Združeno kraljestvo sodeluje v programu ali dejavnosti Unije ali njihovih delih, ki se 
izvajajo prek finančnega instrumenta ali proračunskega jamstva, se prispevek Združenega kraljestva 
za pro grame, ki se izvajajo s finančnimi instrumenti ali proračunskimi jamstvi v okviru proračuna 
Evropske unije, ki se izvršujejo v skladu z naslovom  X finančne uredbe, ki se uporablja za splošni 
proračun Evropske unije, izplača v obliki denarnih sredstev. Znes ek, ki se prispeva v denarnih 
sredstvih, poveča proračunsko jamstvo Evropske unije ali finančna sredstva finančnega instrumenta.  
 
375 
 2. Kadar Združeno kraljestvo sodeluje v programu iz odstavka  1, ki ga izvaja skupina Evropske 
investicijske banke, v primeru, da m ora skupina Evropske investicijske banke kriti izgube, ki niso krite 
z jamstvom iz proračuna Unije, plača skupini Evropske investicijske banke odstotni delež teh izgub, 
enak razmerju med bruto domačim proizvodom po tržnih cenah Združenega kraljestva in vso to bruto 
domačega proizvoda po tržnih cenah držav članic, Združenega kraljestva in katere koli druge tretje 
države, ki sodeluje v navedenem programu.  Bruto domači proizvod po tržnih cenah, ki se uporabi, je 
zadnji razpoložljivi z dne 1.  januarja leta, v ka terem plačilo zapade, kakor določi Eurostat, takoj ko se 
začne uporabljati ureditev iz člena  UNPRO.5.2 [Sodelovanje na področju statistike] in v skladu s 
pravili te ureditve. Pred začetkom uporabe te ureditve se BDP Združenega kraljestva določi BDP na 
podl agi podatkov OECD.  
3. Kjer je to ustrezno, se načini za izvajanje tega člena, zlasti zagotavljanje, da Združeno 
kraljestvo prejme svoj delež neporabljenih prispevkov za proračunska jamstva in finančne 
instrumente, podrobneje opredelijo v Protokolu  I. 
Oddelek  3: Začasna prekinitev in odpoved sodelovanja v programih Unije  
Člen UNPRO.3.1: Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani 
Unije  
1. Unija lahko enostransko začasno prekine uporabo Protokola  I v zvezi z enim ali več programi 
ali dejavnostmi Unije ali izjemoma njihovimi deli v skladu s tem členom, če Združeno kraljestvo ne 
plača svojega finančnega prispevka v skladu z oddelkom  2 [Pravila za financiranje sodelovanja pri 
programih Unije] tega poglavja ali če Združeno kraljestvo u vede bistvene spremembe v enega od 
naslednjih pogojev, ki so obstajali, ko je bilo dogovorjeno sodelovanje Združenega kraljestva pri 
programu ali dejavnosti ali izjemoma njihovem delu ter vključeno v Protokol  I ter če takšne 
spremembe bistveno vplivajo na njihovo izvajanje:  
(a) spremenijo se pogoji za vstop in prebivanje v Združenem kraljestvu za osebe, ki sodelujejo pri 
izvajanju teh programov in dejavnosti ali njihovih delov, vključno s študenti, raziskovalci, 
pripravniki ali prostovoljci.  To velja zlasti, če Združeno kraljestvo uvede spremembo v svojem 
notranjem pravu glede pogojev za vstop in prebivanje v Združenem kraljestvu za te osebe, ki 
diskriminira med državami članicami;  
(b) spremenijo se finančne dajatve, vključno s pristojbinami, ki se uporabljajo za osebe iz točke  (a) 
tega odstavka, za izvajanje dejavnosti, ki jih morajo te osebe opravljati za izvajanje programa;  
(c) pogoji iz člena UNPRO.1.5(3) [Pogoji za sodelovanje] se spremenijo.  
2. Evropska unija uradno obv esti specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije o svoji 
nameri, da začasno prekine sodelovanje Združenega kraljestva v zadevnih programih ali dejavnostih 
Unije. Evropska unija opredeli obseg začasne prekinitve in zagotovi ustrezno utemeljitev. Č e Unija ne 
umakne svojega uradnega obvestila, začne začasna prekinitev učinkovati 45 dni po datumu uradnega 
obvestila Unije. Datum začetka učinkovanja začasne prekinitve je referenčni datum začasne 
prekinitve za namene tega člena.  
Pred uradnim obvestilom i n začasno prekinitvijo ter v obdobju začasne prekinitve lahko specializirani 
odbor za sodelovanje v programih Unije razpravlja o ustreznih ukrepih za preprečitev ali odpravo 
začasne prekinitve. Če specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije dosež e dogovor, da se 
prepreči začasna prekinitev v obdobju iz prvega pododstavka, začasna prekinitev ne začne 
učinkovati.  
 
376 
 Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije se v vsakem primeru sestane v roku 45 dni, da 
bi razpravljal o zadevi.  
3. Združeno kral jestvo se od referenčnega datuma začasne prekinitve ne obravnava kot država, 
ki sodeluje v programu ali dejavnosti Unije ali njihovem delu, na katerega oziroma katero se nanaša 
začasna prekinitev, in zlasti Združeno kraljestvo ali subjekti Združenega kralj estva niso več upravičeni 
pod pogoji iz člena  UNPRO.1.4 [Skladnost s pravili programa] in Protokola  I v zvezi s postopki 
dodeljevanja s strani Unije, ki na ta datum še niso zaključeni. Postopek dodeljevanja se šteje za 
zaključenega, ko so bile na podlagi t akšnega postopka prevzete pravne obveznosti.  
4. Začasna prekinitev ne vpliva na pravne obveznosti, prevzete pred referenčnim datumom 
začasne prekinitve. Ta sporazum se še naprej uporablja za takšne pravne obveznosti.  
5. Združeno kraljestvo uradno obvesti Evropsk o unijo, takoj ko meni, da so pogoji za 
sodelovanje ponovno izpolnjeni, in v ta namen Uniji predloži vse ustrezne dokaze.  
Evropska unija v 30 dneh od tega uradnega obvestila zadevo oceni in lahko v ta namen od 
Združenega kraljestva zahteva predložitev dod atnih dokazov. Čas, potreben za predložitev takšnih 
dodatnih dokazov, se ne upošteva v celotnem obdobju ocenjevanja.  
Kadar Evropska unija ugotovi, da so pogoji za sodelovanje ponovno izpolnjeni, brez nepotrebnega 
odlašanja uradno obvesti specializirani od bor za sodelovanje v programih Unije, da je začasna 
prekinitev odpravljena. Odprava začne učinkovati na dan po datumu uradnega obvestila.  
Kadar Evropska unija ugotovi, da pogoji za sodelovanje niso ponovno izpolnjeni, začasna prekinitev 
ostane veljavna.  
6. Združeno kraljestvo se ponovno obravnava kot država, ki sodeluje v zadevnem programu ali 
dejavnosti Unije, zlasti pa so Združeno kraljestvo in subjekti Združenega kraljestva ponovno 
upravičeni pod pogoji iz člena  UNPRO.1.4 [Skladnost s pravili programa] in  Protokola  I v zvezi s 
postopki dodeljevanja Unije v okviru navedenega programa ali dejavnosti Unije, ki se začnejo po 
datumu, ko začne veljati odprava začasne prekinitve, ali so se začeli pred tem datumom, če rok za 
predložitev vlog še ni potekel.  
7. V prim eru začasne prekinitve sodelovanja Združenega kraljestva pri programu, dejavnosti ali 
njihovem delu se finančni prispevek Združenega kraljestva, ki zapade v obdobju začasne prekinitve, 
določi na naslednji način:  
(a) Unija ponovno izračuna operativni prispevek po postopku iz točke  (a)(iii) petega pododstavka 
člena  UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji];  
(b) pristojbina za udeležbo se prilagodi v skladu s prilagoditvijo operativnega prispevka.  
Člen UNPRO.3.2 – Odpoved sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s stra ni Unije  
1. Če Unija eno leto po referenčnem datumu iz člena UNPRO.3.1(2) [Začasna prekinitev 
sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Evropske unije]  ne bo odpravila začasne 
prekinitve iz člena UNPRO.3.1 [Začasna prekinitev sodelovanja Zdr uženega kraljestva] , bo Unija:  
(a) ponovno  ocenila pogoje, pod katerimi lahko Združenemu kraljestvu omogoči nadaljnje 
sodelovanje v programih in dejavnostih Unije ali njihovih delih, in te pogoje predlagala 
specializiranemu odboru za sodelovanje v programih Un ije v 45 dneh od izteka enoletnega 
 
377 
 obdobja začasne prekinitve z namenom spremembe Protokola I. Če se specializirani odbor o 
teh ukrepih ne bo dogovoril v nadaljnjem obdobju 45 dni, bo začela veljati odpoved iz točke 
(b) tega odstavka ; ali 
(b) enostransko prene hala uporabljati Protokol I v zvezi z zadevnimi programi in dejavnostmi 
Unije ali njihovimi deli v skladu s tem členom, ob upoštevanju učinka spremembe iz člena 
UNPRO.3.1 [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva] na izvajanje programa ali 
deja vnosti ali izjemoma njunih delov ali znesek neplačanega prispevka.  
2. Unija specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije obvesti o svoji nameri, da 
odpove sodelovanje Združenega kraljestva v enem ali več programih ali dejavnostih Unije v skladu s 
točko (b) odstavka 1. Unija opredeli obseg prekinitve in zagotovi ustrezno utemeljitev. Če Unija ne 
umakne svojega obvestila, začne odpoved veljati 45 dni po datumu obvestila Unije. Datum, na 
katerega začne učinkovati odpoved, je referenčni datum odpovedi za namene tega člena.  
3. Združeno kraljestvo se od referenčnega datuma odpovedi ne obravnava kot država, ki 
sodeluje v programu ali dejavnosti Unije, ki jo zadeva odpoved, zlasti pa Združeno kraljestvo ali 
subjekti iz Združenega kraljestva niso več upravičeni po d pogoji iz člena UNPRO.1.4 [skladnost s 
pravili programa] in Protokola I, kar zadeva postopke Unije za dodelitev, ki do navedenega datuma 
še niso zaključeni. Postopek dodelitve šteje za zaključenega, če so bile na podlagi tega postopka 
prevzete pravne obv eznosti.  
4. Odpoved ne vpliva na pravne obveznosti, prevzete pred referenčnim datumom začasne 
prekinitve iz člena UNPRO.3.1(2) [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva]. Ta 
sporazum se še naprej uporablja za takšne pravne obveznosti.  
5. Kadar se odpove uporaba Protokola I ali njegovega dela v zvezi z zadevnimi programi ali 
dejavnostmi ali izjemoma njihovimi deli:  
(a) operativni prispevek za kritje odhodkov za podporo, povezanih z že prevzetimi pravnimi 
obveznostmi, še vedno zapade v plačilo do zaključ ka navedenih pravnih obveznosti ali do 
konca večletnega finančnega okvira, v okviru katerega je bila pravna obveznost financirana;  
(b) v naslednjih letih se ne plačujejo nobeni prispevki, razen prispevka iz točke (a) tega odstavka.  
Člen UNPRO.3.3: Odpoved sode lovanja v programu ali dejavnosti v primeru bistvene spremembe 
programov Unije  
1. Združeno kraljestvo lahko enostransko odpove svoje sodelovanje v programu ali dejavnosti 
Unije iz Protokola I ali v njenem delu, če:  
(a) se temeljni akt zadevnega programa ali dejav nosti Unije spremeni, tako da se pogoji za 
sodelovanje Združenega kraljestva ali subjektov iz Združenega kraljestva v zadevnem 
programu ali dejavnosti Unije bistveno spremenijo, zlasti zaradi spremembe ciljev programa 
ali dejavnosti in ustreznih ukrepov; a li  
 
(b) se skupni znesek odobritev za prevzem obveznosti iz člena UNPRO.2.1 [Finančni pogoji] 
poveča za več kot 15 % v primerjavi z začetnimi finančnimi sredstvi zadevnega programa ali 
dejavnosti ali njunega dela, v katerem sodeluje Združeno kraljestvo, ter s e bodisi zviša 
ustrezna zgornja meja večletnega finančnega okvira bodisi poveča znesek zunanjih prihodkov 
iz člena UNPRO.2.1(5) [Finančni pogoji] za celotno obdobje sodelovanja; ali  
 
 
378 
 (c) so Združeno kraljestvo ali subjekti iz Združenega kraljestva iz utemelje nih razlogov izključeni iz 
sodelovanja v delu programa ali dejavnosti, ta izključitev pa se nanaša na odobritve za 
prevzem obveznosti, ki presegajo 10 % odobritev za prevzem obveznosti v proračunu Unije, ki 
je dokončno sprejet za leto N za zadevni program ali dejavnost.  
 
2. V ta namen Združeno kraljestvo o svoji nameri, da odpove Protokol I v zvezi z zadevnim 
programom ali dejavnostjo Unije, najpozneje 60 dni po objavi spremembe ali sprejetega letnega 
proračuna ali njegove spremembe v Uradnem listu Evropske unije  obvesti specializirani odbor za 
sodelovanje v programih Unije.  Združeno kraljestvo pojasni razloge, iz katerih meni, da bi 
sprememba bistveno spremenila pogoje sodelovanja. Specializirani odbor za sodelovanje v 
programih Unije se sestane v 45 dneh od  prejema obvestila, da bi razpravljal o zadevi.  
3. Če Združeno kraljestvo ne umakne svojega obvestila, začne odpoved veljati 45 dni po 
datumu obvestila Združenega kraljestva. Datum začetka učinkovanja odpovedi je referenčni datum 
za namene tega člena.  
4. Združe no kraljestvo se od referenčnega datuma ne obravnava kot država, ki sodeluje v 
programu ali dejavnosti Unije, ki jo zadeva odpoved, zlasti pa Združeno kraljestvo ali subjekti iz 
Združenega kraljestva niso več upravičeni pod pogoji iz člena UNPRO.1.4 [Sklad nost s pravili 
programa] in Protokola I, kar zadeva postopke Unije za dodelitev, ki do navedenega datuma še niso 
zaključeni. Postopek dodelitve šteje za zaključenega, če so bile na podlagi tega postopka prevzete 
pravne obveznosti.  
5. Odpoved ne vpliva na prav ne obveznosti, prevzete pred referenčnim datumom. Ta sporazum 
se še naprej uporablja za takšne pravne obveznosti.  
6. V primeru odpovedi v skladu s tem členom v zvezi z zadevnimi programi ali dejavnostmi:  
(a) operativni prispevek za kritje odhodkov za podporo, pov ezanih z že prevzetimi pravnimi 
obveznostmi, še vedno zapade v plačilo do zaključka navedenih pravnih obveznosti ali do 
konca večletnega finančnega okvira, v okviru katerega je bila pravna obveznost financirana;  
(b) Unija ponovno izračuna operativni prispevek za leto, v katerem pride do odpovedi, po 
postopku iz točke (a)(iii) petega pododstavka člena UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji]. V 
naslednjih letih se ne plačujejo nobeni prispevki, razen prispevka iz točke (a) tega člena;  
(c) pristojbina za udeležbo se prilagodi v skladu s prilagoditvijo operativnega prispevka.  
Oddelek  4: Pregled smotrnosti in povečanj finančnih sredstev  
Člen UNPRO.3.4: Pregled smotrnosti  
1. Postopek pregleda smotrnosti se uporablja v skladu s pogoji iz tega člena v zvezi z deli 
programa ali dejavnosti Unije, za katere se uporablja popravljalni mehanizem iz člena UNPRO.2.2 
[Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem] .  
2. Združeno kraljestvo lahko specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije zaprosi, da 
začne postopek pregleda smotrnosti, če je znesek, izračunan v skladu z metodo iz člena 
UNPRO.2.2(2) [Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanize m], negativen in 
presega 12  % ustreznih prispevkov Združenega kraljestva za program ali dejavnost, kakor so bili 
prilagojeni v skladu z člena UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji] .  
 
379 
 3. Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije v treh mesecih od datuma za htevka iz 
odstavka 2 analizira ustrezne podatke v zvezi s smotrnostjo in sprejme poročilo, v katerem predlaga 
ustrezne ukrepe za obravnavo vprašanj, povezanih s smotrnostjo.   
Ukrepi iz prvega pododstavka se uporabljajo dvanajst mesecev po sprejetju poročil a. Po sprejetju 
ukrepov se podatki o smotrnosti poslovanja za zadevno obdobje uporabijo za izračun razlike med 
prvotnimi zneski, dolgovanimi na podlagi pravnih obveznosti, ki so jih Združeno kraljestvo ali subjekti 
iz Združenega kraljestva dejansko prevzel i v navedenem koledarskem letu, in ustreznim operativnim 
prispevkom, ki ga je Združeno kraljestvo plačalo za isto leto.  
Če je razlika iz drugega pododstavka  negativna in presega 16 % ustreznega operativnega  prispevka, 
lahko Združeno kraljestvo:   
(a) obvesti o svoji nameri o odpovedi sodelovanja v zadevnem programu ali delu programa Unije 
45 dni pred načrtovanim dnem odpovedi in lahko odpove sodelovanje v skladu s členom 
UNPRO.3.3(3) do (6) [Odpoved sodelovanja v programu v primeru bistvene spremembe 
programa Unije] ali  
(b) specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije zaprosi, da sprejme nadaljnje ukrepe za 
odpravo nezadostne uspešnosti, vključno s prilagoditv ijo sodelovanja Združenega kraljestva v 
zadevnem programu Unije in prilagoditvijo prihodnjih finančnih prispevkov Združenega 
kraljestva v zvezi z zadevnim programom.  
Člen UNPRO.3.5: Pregled povečanj finančnih sredstev  
1. Združeno kraljestvo lahko specializir ani odbor za sodelovanje v programih Unije obvesti, da 
nasprotuje znesku svojega prispevka za program ali dejavnost Unije, če se skupni znesek odobritev 
za prevzem obveznosti iz člena UNPRO.2.1 [Finančni pogoji] poveča za več kot 5 % v primerjavi 
prvotnim finančnim zneskom za zadevni program ali dejavnost Unije in se je bodisi zvišala ustrezna 
zgornja meja bodisi povečal znesek zunanjih prihodkov iz člena UNPRO.2.1(5) [Finančni pogoji] za 
celotno obdobje sodelovanja.  
2. Obvestilo iz odstavka 1 se pošlje v 60 d neh od datuma objave sprejetega letnega proračuna 
ali njegove spremembe v Uradnem listu Evropske unije . Obvestilo ne posega v obveznost Združenega 
kraljestva, da plača svoj prispevek, in v uporabo mehanizma za prilagoditev iz člena UNPRO.2.1(8) 
[Finančni p ogoji].  
3. Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije pripravi poročilo ter predlaga in odloči 
o sprejetju ustreznih ukrepov v treh mesecih od datuma obvestila iz odstavka 2 tega člena.  Ti ukrepi 
lahko vključujejo omejitev sodelovanja Združenega kr aljestva in subjektov iz Združenega kraljestva 
na določene vrste ukrepov ali postopkov dodelitve ali po potrebi spremembo Protokola I. Omejitev 
sodelovanja Združenega kraljestva se bo obravnavala kot izključitev za namene mehanizma za 
prilagoditev iz  člena  UNPRO.2.1(8) [Finančni pogoji] . 
4. Kadar so izpolnjeni pogoji iz točke (b) člena UNPRO.3.3(1) [ Odpoved sodelovanja v programu 
v primeru bistvene spremembe programa Unije] , lahko Združeno kraljestvo odpove sodelovanje v 
programu Unije ali dejavnosti iz Protok ola I v skladu s  členom UNPRO.3.3(2) do (6) [Odpoved 
sodelovanja v programu v primeru bistvene spremembe programa Unije].  
Poglavje 2: Dobro finančno poslovodenje  
 
380 
 Člen UNPRO.4.X -1: Področje uporabe  
To poglavje se uporablja za programe, dejavnosti in storitv e Unije v okviru programov Unije iz 
protokolov I in II.  
Oddelek  1: Zaščita finančnih interesov in izterjava  
Člen UNPRO.4.X: Izvajanje dejavnosti za namene dobrega finančnega poslovodenja  
Organi Združenega kraljestva in Unije iz tega poglavja za namene upor abe tega poglavja tesno 
sodelujejo v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi.  
Pri opravljanju svojih nalog na ozemlju Združenega kraljestva delujejo uslužbenci in preiskovalni 
organi Unije v skladu s pravom Združenega kraljestva.  
Člen UNPRO.4.1: Pregl edi in revizije  
1. Unija ima pravico, da v skladu z ustreznimi sporazumi ali pogodbami o financiranju ter v 
skladu z veljavnimi akti ene ali več institucij Unije izvaja tehnične, znanstvene, finančne ali druge 
vrste pregledov in revizij v prostorih vseh fizič nih oseb s stalnim prebivališčem v Združenem 
kraljestvu ali pravnih oseb s sedežem v Združenem kraljestvu, ki prejemajo finančna sredstva Unije, 
ter vseh tretjih oseb, ki sodelujejo pri izvajanju financiranja Unije in prebivajo ali imajo sedež v 
Združenem kraljestvu.  Takšne preglede in revizije lahko izvajajo uslužbenci institucij in organov Unije, 
zlasti Evropske komisije in Evropskega računskega sodišča, ali druge osebe, ki jih pooblasti Evropska 
komisija v skladu s pravom Unije.  
2. Uslužbenci institucij in organov Unije, zlasti uslužbenci Evropske komisije in Evropskega 
računskega sodišča, ter druge osebe, ki jih pooblasti Evropska komisija, imajo ustrezen dostop do 
lokacij, del in dokumentov (v elektronski in papirni obliki ali v obeh) ter do vseh informaci j, ki so 
potrebne za izvajanje takih pregledov in revizij iz odstavka 1 . Tak dostop vključuje pravico do 
pridobitve fizičnih ali elektronskih kopij in izvlečkov iz vseh dokumentov ali vsebine vseh nosilcev 
podatkov, ki jih posedujejo fizične ali pravne ose be ali tretje strani, ki so predmet revizije.  
3. Združeno kraljestvo ne preprečuje ali ovira pravice uslužbencev in drugih oseb iz odstavka 2, 
da pri opravljanju svojih dolžnosti iz tega člena vstopajo v Združeno kraljestvo in dostopajo do 
prostorov oseb, ki so predmet revizije.  
4. Ne glede na začasno prekinitev ali odpoved sodelovanja Združenega kraljestva v programu 
ali dejavnosti, začasno prekinitev dela ali vseh določb tega dela in/ali Protokola I ali odpoved tega 
sporazuma se lahko pregledi in revizije izvajajo tudi po datumu, ko začne učinkovati zadevna začasna 
prekinitev ali odpoved, pod pogoji, določenimi v veljavnih aktih ene ali več institucij Unije in kot je 
določeno v ustreznih sporazumih ali pogodbah o financiranju v zvezi s katero koli pravno ob veznostjo 
za izvrševanje proračuna Unije, ki jo je Unija prevzela pred datumom, ko začne učinkovati zadevna 
začasna ustavitev ali odpoved.   
Člen UNPRO.4.2: Boj proti nepravilnostim, goljufijam in drugim kaznivim dejanjem, ki škodijo 
finančnim interesom Uni je 
1. Evropska komisija in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) sta pooblaščena za izvajanje 
upravnih preiskav na ozemlju Združenega kraljestva, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju 
samem.  Evropska komisija in OLAF ravnata v skladu z akti Unije, ki urejajo te preglede, inšpekcije in 
preiskave.  
 
381 
 2. Pristojni organi Združenega kraljestva v razumnem roku obvestijo Evropsko komisijo ali urad 
OLAF o vsakem dejstvu ali sumu, o katerem so obveščeni v zvezi z nepravilnostjo, goljufijo ali drugo 
nezakon ito dejavnostjo, ki škodi finančnim interesom Unije.  
3. Pregledi in inšpekcije na kraju samem se lahko izvajajo v prostorih vseh fizičnih oseb s 
stalnim prebivališčem v Združenem kraljestvu ali pravnih subjektov s sedežem v Združenem 
kraljestvu, ki prejemajo finančna sredstva Unije na podlagi sporazuma ali pogodbe o financiranju, ter 
v prostorih vseh tretjih oseb, ki sodelujejo pri izvajanju takega financiranja s strani Unije, s stalnim 
prebivališčem ali sedežem v Združenem kraljestvu. Take preglede in inšpekc ije na kraju samem 
pripravita in izvajata jih Evropska komisija ali urad OLAF v tesnem sodelovanju s pristojnim organom 
Združenega kraljestva, ki ga imenuje Združeno kraljestvo. Imenovani organ je v razumnem roku pred 
pregledi ali inšpekcijami uradno obveš čen o predmetu, namenu in pravni podlagi teh pregledov in 
inšpekcij, tako da lahko zagotovi pomoč. V ta namen lahko uradniki pristojnih organov Združenega 
kraljestva sodelujejo pri pregledih in inšpekcijah na kraju samem.  
4. Uslužbenci Evropske komisije in ur ada OLAF imajo dostop do vseh informacij in 
dokumentacije(v elektronski ali papirni obliki ali obeh), o operacijah iz odstavka 3, ki so potrebne za 
pravilno izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem. Uslužbenci Evropske komisije in urada 
OLAF  lahko kopirajo relevantne dokumente.  
5. Evropska komisija ali urad OLAF in pristojni organi Združenega kraljestva se za vsak primer 
posebej odločijo, ali bodo skupaj izvajali preglede in inšpekcije na kraju samem, tudi kadar sta obe 
strani pristojni za izvajanje pr eiskav.  
6. Kadar oseba, subjekt ali druga tretja oseba, pri kateri se opravlja pregled ali inšpekcija na 
kraju samem,  nasprotuje pregledu ali inšpekciji na kraju samem, organi Združenega kraljestva v 
skladu z nacionalnimi pravili in predpisi Evropski komisij i ali uradu OLAF nudijo potrebno pomoč za 
izpolnjevanje njunih dolžnosti izvajanja pregleda ali inšpekcije na kraju samem.  Taka pomoč vključuje 
sprejetje ustreznih previdnostnih ukrepov v skladu z nacionalnim pravom, vključno z zaščito dokazov.  
7. Evropska ko misija ali OLAF pristojne organe Združenega kraljestva obvestita o rezultatih 
takih pregledov in inšpekcij. Evropska komisija ali urad OLAF zlasti v najkrajšem možnem času 
obvestita pristojni organ Združenega kraljestva o vsakem dejstvu ali sumu glede nepr avilnosti, ki jih 
odkrijeta pri pregledu ali inšpekciji na kraju samem.  
8. Evropska komisija lahko brez poseganja v uporabo prava Združenega kraljestva pravnim ali 
fizičnim osebam, ki sodelujejo pri izvajanju programa ali dejavnosti, naloži upravne ukrepe in kazni v 
skladu z zakonodajo Unije.  
9. Za namene pravilnega izvajanja tega člena si Evropska komisija ali OLAF in pristojni organi 
Združenega kraljestva redno izmenjujejo informacije in se na zahtevo ene od pogodbenic tega 
sporazuma posvetujejo, razen če je to  prepovedano z zakonodajo Unije ali pravom Združenega 
kraljestva.  
10. Da bi olajšalo učinkovito sodelovanje in izmenjavo informacij z uradom OLAF, Združeno 
kraljestvo imenuje kontaktno točko.  
11. Izmenjava informacij med Evropsko komisijo ali uradom OLAF in pristo jnimi organi 
Združenega kraljestva je v skladu z veljavnimi zahtevami glede zaupnosti. Osebni podatki, vključeni v 
izmenjavo informacij, se varujejo v skladu z veljavnimi pravili.  
 
382 
 12. Kadar državljani Združenega kraljestva ali fizične osebe s stalnim prebivali ščem v Združenem 
kraljestvu ali pravni subjekti s sedežem v Združenem kraljestvu neposredno ali posredno prejemajo 
finančna sredstva Unije v okviru programov in dejavnosti Unije iz Protokola I k temu sporazumu, tudi 
v povezavi s katero koli tretjo osebo, k i sodeluje pri izvajanju takega financiranja s strani Unije, 
organi Združenega kraljestva sodelujejo z organi Unije ali organi držav članic Unije, odgovornimi za 
preiskovanje in pregon storilcev kaznivih dejanj, ki vplivajo na finančne interese Unije v zve zi s takim 
financiranjem,  in njihovih sostorilcev v skladu z veljavno zakonodajo in mednarodnimi instrumenti, 
da jim omogočijo izvajanje dolžnosti, brez poseganja v uporabo člena LAW.MUTAS.114 [Opredelitev 
pristojnega organa].  
Člen UNPRO.4.3: Spremembe  členov UNPRO.0.1, UNPRO.4.X -1, UNPRO.4.1 [Pregledi in revizije] in 
UNPRO.4.2 [Boj proti nepravilnostim, goljufijam in drugim kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim 
interesom Unije]  
Specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije lahko spremeni člena U NPRO.4.1 [Pregledi in 
revizije] in UNPRO.4.2 [Boj proti nepravilnostim, goljufijam in drugim kaznivim dejanjem, ki škodijo 
finančnim interesom Unije], zlasti zaradi upoštevanja sprememb aktov ene ali več institucij Unije.  
Specializirani odbor za sodelovanj e v programih Unije lahko spremeni člen UNPRO.0.1 [Področje 
uporabe] in člen UNPRO.4.X -1 [Področje uporabe], da se uporaba tega poglavja razširi na druge 
programe, dejavnosti in storitve Unije.  
Člen UNPRO.4.4: Izterjava in izvršba  
1. Sklepi, ki jih sprejme Ev ropska komisija in ki nalagajo denarno obveznost pravnim ali fizičnim 
osebam, ki niso države, v zvezi s kakršnimi koli zahtevki, ki izhajajo iz programov, dejavnosti, ukrepov 
ali projektov Unije, so izvršljivi v Združenem kraljestvu.  Nacionalni organ, ki g a v ta namen imenuje 
Združeno kraljestvo, priloži sklepu izvršilni nalog, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost 
razen overovitve verodostojnosti sklepa. Združeno kraljestvo Komisijo in Sodišče Evropske unije 
obvesti o nacionalnem organu, ki ga imen uje. V skladu s členom UNPRO.5.1 [Komuniciranje in 
izmenjava informacij] ima Evropska komisija pravico, da o teh izvršljivih sklepih neposredno uradno 
obvesti osebe s stalnim prebivališčem v Združenem kraljestvu in pravne subjekte s sedežem v 
Združenem kra ljestvu. Izvrševanje teh sklepov poteka v skladu s pravom Združenega kraljestva.  
2. Sodbe in sklepi Sodišča Evropske unije, izdani na podlagi arbitražne klavzule iz pogodbe ali 
sporazuma v zvezi s programi in dejavnostmi Unije ali njihovimi deli v skladu s Pr otokolom I, so v 
Združenem kraljestvu izvršljivi na enak način kot sklepi Evropske komisije iz odstavka 1 tega člena.  
3. Sodišče Evropske unije je pristojno za preverjanje zakonitosti sklepov Komisije iz odstavka 1 
ter za začasno prekinitev njihovega izvrševa nja. Vendar pa o pritožbah glede nepravilnosti v 
izvršilnem postopku odločajo sodišča Združenega kraljestva.  
Oddelek  2: Druga pravila za izvajanje programov Unije  
Člen UNPRO.5.1: Komuniciranje in izmenjava informacij  
Institucije in organi Unije, ki sodeluj ejo pri izvajanju programov ali dejavnosti Unije ali pri nadzoru 
nad takimi programi ali dejavnostmi, imajo pravico, da neposredno komunicirajo, tudi prek sistemov 
za elektronsko izmenjavo, z vsemi fizičnimi osebami s stalnim prebivališčem v Združenem kral jestvu 
ali pravnimi subjekti s sedežem v Združenem kraljestvu, ki prejemajo finančna sredstva Unije, in 
vsemi tretjimi osebami, ki sodelujejo pri izvrševanju financiranja Unije, s stalnim prebivališčem ali 
sedežem v Združenem kraljestvu. Take osebe, subjek ti in tretje osebe lahko institucijam in organom 
 
383 
 Unije neposredno predložijo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, ki jih morajo predložiti na 
podlagi zakonodaje Unije, ki se uporablja za program ali dejavnost Unije, ali na podlagi pogodb ali 
sporazum ov o financiranju, sklenjenih za izvajanje navedenega programa ali dejavnosti.  
Člen UNPRO.5.2: Sodelovanje na področju statistike  
Eurostat in statistični urad Združenega kraljestva lahko vzpostavita ureditev, ki omogoča sodelovanje 
pri pomembnih statističn ih zadevah in v skladu s katero Eurostat v soglasju s statističnim uradom 
Združenega kraljestva zagotavlja statistične podatke o Združenem kraljestvu za namene tega dela, 
vključno zlasti s podatki o BDP Združenega kraljestva.  
Poglavje 3: Dostop Združenega kraljestva do storitev na podlagi programov Unije  
 Člen UNPRO.6: Pravila o dostopu do storitev  
1. Kadar Združeno kraljestvo v skladu s poglavjem 1 [Sodelovanje Združenega kraljestva v 
programih Unije] tega dela ne sodeluje v programu ali dejavnosti Unije, ima  lahko kljub temu dostop 
do storitev, ki se zagotavljajo v okviru programov in dejavnosti Unije, v skladu s pogoji iz tega 
sporazuma in temeljnih aktov ter drugih pravil, ki se nanašajo na izvajanje programov in dejavnosti 
Unije.  
2. V Protokolu II [Dostop Zdr uženega kraljestva do storitev, ki se zagotavljajo v okviru nekaterih 
programov in dejavnosti] se po potrebi:  
(a) opredelijo storitve na podlagi programov in dejavnosti Unije, do katerih imajo Združeno 
kraljestvo in subjekti iz Združenega kraljestva dostop;  
(b) določijo posebni pogoji za dostop Združenega kraljestva in subjektov iz Združenega kraljestva.  
Ti pogoji so skladni s pogoji, določenimi v tem sporazumu in v temeljnih aktih;  
(c) določi finančni prispevek ali prispevek v naravi Združenega kraljestva v zvezi s storitvijo, ki se 
zagotavlja na podlagi takih programov in dejavnosti Unije.  
3. Protokol II sprejme in ga lahko spremeni specializirani odbor za sodelovanje v programih 
Unije.  
4. Združeno kraljestvo ter javni in zasebni lastniki in upravljavci vesoljskih plovil , ki delujejo v 
Združenem kraljestvu ali iz njega, imajo dostop do storitev iz člena 5.1 Sklepa št. 541/2014 v skladu s 
členom 5.2 tega sklepa, dokler se določbe o podobnem dostopu ne vključijo v Protokol II ali do 31. 
decembra 2021.  
Poglavje 4: [Pregledi]  
Člen UNPRO.7: [ Klavzula o pregledu ] 
Štiri leta po začetku veljavnosti protokolov I in II  specializirani odbor za sodelovanje v programih 
Unije pregleda njuno izvajanje na podlagi podatkov o sodelovanju subjektov iz Združenega kraljestva 
pri posrednih in neposrednih ukrepih na podlagi programa, delov programa, dejavnosti ali storitev, ki 
jih zajemata protokola I in II.  
Na zahtevo katere koli od pogodbenic specializirani odbor za sodelovanje v programih Unije 
razpravlja o spremembah ali predlaganih sprememb ah, ki vplivajo na pogoje sodelovanja Združenega 
 
384 
 kraljestva v katerem koli programu ali delu programov, dejavnostih in storitvah iz protokolov I in II, 
ter lahko po potrebi predlaga ustrezne ukrepe v okviru področja uporabe tega sporazuma.  
Poglavje 5: Pris tojbina za udeležbo v letih 2021 –2026  
Člen UNPRO.8: Pristojbina za udeležbo v letih 2021 –2026  
Pristojbina za udeležbo iz člena UNPRO.2.1(4) [Finančni pogoji] v letih 2021 –2026 znaša:  
v letu 2021: 0,5  %; 
v letu 2022: 1  %; 
v letu 2023: 1,5  %; 
v letu 2024: 2  %; 
v letu 2025: 2,5  %; 
v letu 2026: 3  % 
  
 
385 
 ŠESTI DEL: REŠEVANJE SPOROV IN HORIZONTALNE DOLOČBE  
NASLOV I: REŠEVANJE SPOROV  
Poglavje 1: Splošne določbe  
Člen INST.9: Cilj  
Cilj tega naslova je vzpostavitev učinkovitega mehanizma za izogibanje in reševanje sporov med 
pogodbenicama glede razlage in uporabe tega sporazuma in dopolnilnih sporazumov, da se, kadar je 
to mogoče, doseže vzajemno dogovorjena rešitev.  
Člen INST.10: Področje uporabe  
1. To poglavje se ob upoštevanju odstavkov 2, 3, 4 in 5 uporablja v s porih med pogodbenicama 
v zvezi z razlago in uporabo določb tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma (v 
nadaljnjem besedilu: zajete določbe).  
2. Zajete določbe vključujejo vse določbe tega sporazuma in katerega koli dopolnilnega 
sporazuma ra zen:  
(a) odstavke 1 do 6 člena GOODS.17 [Trgovinska sredstva] in člena GOODS.21 [Kulturne dobrine] 
naslova I prvega naslova drugega dela;  
(b) Priloge TBT -X [Zdravila];  
(c) Naslova VII [Mala in srednja podjetja] iz prvega razdelka drugega dela;  
(d) Naslova X [Dobre regula tivne prakse in regulativno sodelovanje] iz prvega razdelka drugega 
dela;  
(e) odstavkov 1, 2 in 4 člena LPFS.1.1 [Načela in cilji] ter odstavkov 1 in 3 člena LPFS.1.2 [Pravica 
do urejanja, previdnostni pristop ter znanstvene in tehnične informacije] poglavja 1  [Splošne 
določbe], poglavja 2 [Politika konkurence], členov LPFS.3.9 [Neodvisni organ ali telo in 
sodelovanje] in LPFS.3.10 [Sodišča in razsodišča] iz poglavja 2 [Subvencijski nadzor]; ter 
poglavja 5 [Obdavčenje] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za od prto in pošteno 
konkurenco in trajnostni razvoj] prvega naslova drugega dela ter odstavkov 4 do 9 člena 
LPFS.9.4 [Uravnoteženje] poglavja 9 [Horizontalne in institucionalne določbe] naslova XI [Enaki 
konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco in tr ajnostni razvoj] prvega naslova 
drugega dela;  
(f) tretjega dela [Kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah], tudi kadar se 
uporablja v zvezi s situacijami, ki jih urejajo druge določbe tega sporazuma;  
(g) četrtega dela [Tematsko sodelovanje];  
(h) naslova II [Podlaga za sodelovanje] dela šest [Reševanje sporov in horizontalne določbe];  
(i) člena FINPROV.10A [Vmesna določba za prenos osebnih podatkov Združenemu kraljestvu] 
sedmega dela; ter  
(j) Sporazuma o varnostnih postopkih pri izmenjavi in varovanju tajn ih podatkov.  
 
386 
 3. Pogodbenica se lahko obrne na Partnerski svet za rešitev spora v zvezi z obveznostmi, ki 
izhajajo iz določb iz odstavka 2.  
4. Člen INST.11 [Izključnost] se uporablja za določbe iz odstavka 2.  
5. Ne glede na odstavka 1 in 2 se ta naslov ne u porablja za spore v zvezi z razlago in uporabo 
določb Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti ali njegovih prilog v posameznih primerih.  
Člen INST.11: Izključnost  
Pogodbenici se zavezujeta, da njunega spora v zvezi z razlago ali uporabo določb tega sporazuma ali 
katerega koli dopolnilnega sporazuma ne bosta predložili mehanizmu za reševanje sporov, ki ni 
predviden v tem sporazumu.  
Člen INST.12: Izbira razsodišča v primeru vsebinsko enakovredne obveznosti iz drugega 
mednarodnega sporazuma  
1. V pr imeru spora glede ukrepa, ki domnevno krši obveznost iz tega sporazuma ali kakršnega 
koli dopolnilnega sporazuma in vsebinsko enakovredne obveznosti iz drugega mednarodnega 
sporazuma, katerega pogodbenici sta obe pogodbenici, vključno s Sporazumom STO, raz sodišče za 
rešitev spora izbere pogodbenica, ki želi kršitev odpraviti.  
2. Ko pogodbenica izbere razsodišče in sproži postopke za reševanje sporov v okviru tega 
poglavja ali drugega mednarodnega sporazuma, ne sproži takih postopkov reševanja sporov v okvi ru 
drugega mednarodnega sporazuma v zvezi s posameznim ukrepom iz odstavka 1, razen če prvo 
izbrano razsodišče iz postopkovnih ali jurisdikcijskih razlogov ne more odločiti o zadevi.  
3. Za namene tega člena velja naslednje:  
(a) postopki reševanja sporov iz tega poglavja se začnejo, ko ena od pogodbenic vloži zahtevek za 
ustanovitev arbitražnega razsodišča v skladu s členom INST.14 [Arbitražni postopki];  
(b) postopki za reševanje sporov v okviru Sporazuma STO se sprožijo z zahtevo pogodbenice za 
ustanovitev sveta  iz člena 6 dogovora STO o pravilih in postopkih za reševanje sporov; ter  
(c) šteje se, da se postopki za reševanje sporov v okviru katerega koli drugega sporazuma začnejo, 
če se začnejo v skladu z ustreznimi določbami navedenega sporazuma.  
4. Brez poseganja v odstavek 2 nič v tem sporazumu ali katerih koli dopolnilnih sporazumih 
pogodbenici ne preprečuje začasne opustitve obveznosti z dovoljenjem Organa STO za reševanje 
sporov ali na podlagi postopkov za reševanje sporov ali drugega mednarodnega sporazuma, ka terega 
pogodbenici sta obe pogodbenici. Sporazum o STO ali kakršen koli drug mednarodni sporazum med 
pogodbenicama se ne uporabi za to, da bi se pogodbenici preprečila začasna opustitev obveznosti v 
skladu s tem poglavjem.  
Poglavje 2: Postopek  
Člen INST.13 : Posvetovanja  
1. Če pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: tožeča pogodbenica) meni, da je druga pogodbenica 
(v nadaljnjem besedilu: tožena pogodbenica) kršila obveznost iz tega sporazuma ali iz katerega koli 
 
387 
 dopolnilnega sporazuma, si pogodbenici prizadevat a rešiti zadevo s posvetovanji v dobri veri, da bi 
dosegli sporazumno rešitev.  
2. Tožeča pogodbenica lahko zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom, ki ga predloži toženi 
pogodbenici. Tožeča pogodbenica v pisnem zahtevku navede razloge zanj, vključno z opre delitvijo 
zadevnih ukrepov in pravno podlago zahtevka, ter zajete določbe, za katere meni, da se uporabljajo.  
3. Tožena pogodbenica na zahtevek odgovori nemudoma, vsekakor pa najpozneje v 10 dneh po 
datumu predložitve. Posvetovanja se opravijo v 30 dneh od  datuma predložitve zahtevka osebno ali 
prek katerega koli drugega komunikacijskega sredstva, o katerem se dogovorita pogodbenici. Če 
potekajo osebno, posvetovanja potekajo na ozemlju tožene pogodbenice, razen če se pogodbenici 
dogovorita drugače.  
4. Posve tovanja se štejejo za zaključena v 30 dneh od datuma prejema zahtevka, razen če 
pogodbenici soglašata z nadaljevanjem posvetovanj.  
5. Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi v zvezi s pokvarljivim ali sezonskim blagom 
ali storitvami, se opravijo  v 20 dneh od datuma predložitve zahtevka. Posvetovanja se štejejo za 
zaključena v 20 dneh, razen če pogodbenici soglašata z nadaljevanjem posvetovanj.  
6. Vsaka pogodbenica zagotovi zadostne informacije o dejstvih, da se omogoči popolna 
preučitev zadevnega  ukrepa, vključno s preučitvijo, kako bi lahko ta ukrep vplival na uporabo tega 
sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma. Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti 
sodelovanje osebja svojih pristojnih organov z ustreznim strokovnim znanjem o zade vi, ki je predmet 
posvetovanj.  
7. Za vse spore v zvezi s področjem, ki ne spada pod naslove I do VII, poglavje štiri [Energija in 
surovine] naslova VIII, naslove IX do XII prvega naslova ali šesti naslov drugega dela, se na zahtevo 
tožeče pogodbenice posve tovanja iz odstavka 3 tega člena opravijo v okviru Specializiranega odbora 
ali Partnerskega sveta. Specializirani odbor se lahko kadar koli odloči, da zadevo predloži 
partnerskemu svetu. Prav tako se lahko z zadevo seznani Partnerski svet. Specializirani o dbor 
oziroma partnerski svet lahko spor rešita z odločitvijo. Roki iz odstavka 3 tega člena se še naprej 
uporabljajo. Kraj sestankov ureja poslovnik Specializiranega odbora ali, odvisno od primera, 
Partnerskega sveta.  
8. Posvetovanja ter zlasti vse informa cije z oznako zaupnosti in stališča, ki jih pogodbenici 
izrazita med posvetovanji, so zaupni in ne posegajo v pravice katere koli od pogodbenic v nadaljnjih 
postopkih.  
Člen INST.14: Arbitražni postopek  
1. Tožeča pogodbenica lahko zahteva ustanovitev razsodišča, če:  
(a) tožena pogodbenica na zahtevek ne odgovori v 10 dneh od datuma njegovega prejema;  
(b) se posvetovanja ne opravijo v rokih iz člena INST.13(3), (4) ali (5) [Posvetovanja];  
(c) se pogodbenici dogovorita, da ne bo posvetovanj; ali  
 
388 
 (d) so bila posvetovanj a zaključena, ne da bi bila dosežena sporazumna rešitev.  
 2. Zahtevek za ustanovitev arbitražnega razsodišča se vloži s pisnim zahtevkom, ki se predloži 
toženi pogodbenici. Tožeča pogodbenica v zahtevku izrecno opredeli zadevni ukrep in pojasni, kako 
ta ukrep pomeni kršitev zajetih določb na način, ki zadostuje za jasno predstavitev pravne podlage za 
pritožbo.  
Člen INST.15: Ustanovitev arbitražnega razsodišča  
1. Arbitražno razsodišče sestavljajo trije arbitri.  
2. Najpozneje 10 dni po datumu predložitve zahtevka za ustanovitev arbitražnega razsodišča se 
pogodbenici posvetujeta, da bi se dogovorili o sestavi arbitražnega razsodišča.  
3. Če se pogodbenici ne dogovorita o sestavi arbitražnega razsodišča v roku iz odstavka 2, lahko 
vsaka pogodbenica imenuje ar bitra s podseznama te pogodbenice, sestavljenega v skladu s členom 
INST.27 [Seznami arbitrov] najpozneje v petih dneh od poteka roka iz odstavka 2 tega člena. Če 
pogodbenica v navedenem roku ne imenuje arbitra s svojega podseznama, sopredsednik 
partnerskeg a sveta tožeče pogodbenice najpozneje v petih dneh po poteku navedenega roka z 
žrebom izbere arbitra s podseznama pogodbenice, ki ni imenovala arbitra. Sopredsednik 
partnerskega sveta iz tožeče pogodbenice lahko tak izbor arbitra z žrebom prenese.  
4. Če se  pogodbenici v roku iz odstavka 2 tega člena ne dogovorita o predsedniku arbitražnega 
razsodišča, sopredsednik Partnerskega sveta iz tožeče pogodbenice najpozneje v petih dneh po 
izteku navedenega roka z žrebom izbere predsednika arbitražnega razsodišča s podseznama 
predsednikov, sestavljenega v skladu s členom INST.27 [Seznami arbitrov]. Sopredsednik 
partnerskega sveta iz tožeče pogodbenice lahko tak izbor predsednika arbitražnega razsodišča z 
žrebom prenese.  
5. Če kateri koli od seznamov iz člena INST.27 [Seznami arbitrov] ni pripravljen ali v času izbire v 
skladu z odstavkom 3 ali 4 ne vsebuje dovolj imen, se arbitri izberejo izmed posameznikov, ki jih 
formalno predlagata obe pogodbenici oziroma ena od pogodbenic v skladu s Prilogo INST -X 
[Poslovnik].  
6. Datum ustanovitve arbitražnega razsodišča je datum, ko zadnji od treh arbitrov pogodbenici 
uradno obvesti, da sprejema svoje imenovanje v skladu s Prilogo INST -X [Poslovnik].  
Člen INST.16: Zahteve za arbitre  
1. Vsi arbitri:  
(a) imajo dokazano strokovno znanje in izkušnje na področju prava in mednarodne trgovine, tudi 
v zvezi s posebnimi zadevami, zajetimi v naslovih I do VII, poglavju 4 [Energija in surovine] 
naslova VIII, naslovih IX do XII prvega naslova [Trgovina] drugega dela naslova šest [Druge 
določbe] druge ga dela ali na področju prava in vseh drugih zadev, zajetih v tem sporazumu ali 
v vseh dopolnilnih sporazumih, in imajo v primeru predsednika tudi izkušnje v postopkih 
reševanja sporov;  
(b) so neodvisni od katere koli pogodbenice, z njo niso povezani ali od nj e ne sprejemajo navodil;  
 
389 
 (c) so neodvisni, delujejo v svoji individualni pristojnosti in v zvezi s sporom ne sprejemajo navodil 
od nobene organizacije ali vlade; in  
(d) izpolnjujejo zahteve iz Priloge INST -X [Kodeks ravnanja].]  
2. Vsi arbitri so osebe, katerih neo dvisnost je nedvomna in ki so ustrezno usposobljene za 
imenovanje na visoke sodniške položaje v svojih državah ali ki so priznani pravniki.  
3. Glede na predmet posameznega spora se lahko pogodbenici dogovorita o odstopanju od 
zahtev iz točke (a) odstavka 1 . 
Člen INST.17: Funkcije arbitražnega razsodišča  
Arbitražno razsodišče:  
(a) objektivno presodi predloženo zadevo, vključno z objektivno presojo dejstev primera in 
uporabnost ter skladnost zadevnih ukrepov z zajetimi določbami;  
(b) v svojih sklepih in odločitvah opiše dejanske in pravne ugotovitve ter utemeljitev vseh 
ugotovitev in sprejetih sklepov; in  
(c) bi se moralo redno posvetovati s pogodbenicama in zagotoviti ustrezne priložnosti za razvoj 
sporazumne rešitve.  
Člen INST.18: Mandat  
1. Če se pogodbenici v petih d neh od datuma ustanovitve arbitražnega razsodišča ne dogovorita 
drugače, so pristojnosti arbitražnega razsodišča naslednje:  
„da ob upoštevanju ustreznih zajetih določb tega sporazuma ali dopolnilnega sporazuma 
preuči zadevo iz zahtevka za ustanovitev arbit ražnega razsodišča, odloči o skladnosti 
zadevnega ukrepa z določbami iz člena INST.10 [Področje uporabe] in izda odločitev v 
skladu s členom INST.20 [Odločitev arbitražnega razsodišča]“.  
2. Če se pogodbenici dogovorita o drugačnem mandatu, kot je naveden v  odstavku 1, o tem 
obvestita arbitražno razsodišče v roku iz odstavka 1.  
Člen INST.19: Nujni postopki  
1. Če pogodbenica tako zahteva, arbitražno razsodišče najpozneje 10 dni po datumu svoje 
ustanovitve odloči, ali zadeva sodi med nujne zadeve.  
2. V nujnih primerih so veljavni roki iz člena INST.20 [Odločitev arbitražnega sodišča] polovični v 
njem določeni roki.   
Člen INST.20: Odločitev arbitražnega razsodišča  
1.  Arbitražno razsodišče predloži pogodbenicama vmesno poročilo najpozneje 100 dni po 
datumu usta novitve arbitražnega razsodišča. Če arbitražno razsodišče meni, da tega roka ni mogoče 
upoštevati, predsednik arbitražnega sveta o tem pisno obvesti pogodbenici ter navede razloge za 
zamudo in datum, ko namerava arbitražno razsodišče predložiti svoje vmesn o poročilo. Arbitražno 
 
390 
 razsodišče v nobenem primeru vmesnega poročila ne predloži pozneje kot 130 dni po datumu svoje 
ustanovitve.  
2. Vsaka pogodbenica lahko arbitražnemu razsodišču predloži pisni zahtevek za presojo vidikov 
vmesnega poročila v 14 dneh od njegovega prejema. Pogodbenica lahko predloži pripombe na 
zahtevek druge pogodbenice v šestih dneh od prejema zahtevka.  
3. Če v roku i z odstavka 2 ni predložena pisna zahteva za pregled določenih vidikov vmesnega 
poročila, vmesno poročilo postane odločitev arbitražnega razsodišča.  
4. Arbitražno razsodišče pogodbenicama izda odločitev najpozneje 130 dni po datumu 
ustanovitve arbitražnega  razsodišča. Kadar arbitražno razsodišče meni, da navedenega roka ni 
mogoče upoštevati, predsednik arbitražnega razsodišča o tem pisno obvesti pogodbenici ter navede 
razloge za zamudo in datum, ko namerava arbitražno razsodišče predložiti svojo končno odlo čitev. 
Arbitražno razsodišče v nobenem primeru odločitve ne izda pozneje kot 160 dni po datumu svoje 
ustanovitve.  
5. Odločitev vključuje razpravo o vseh pisnih zahtevkih pogodbenic glede vmesnega poročila in 
jasno obravnava pripombe pogodbenic.  
6. Pojasniti je treba, da se „odločitev“ ali „odločitve“ iz členov INST.17 [Funkcije arbitražnega 
razsodišča], INST.18 [Mandat], INST.28 [Zamenjava arbitrov], in člena INST.29(1), (3), (4) in (6) 
[Odločitve in sklepi arbitražnega razsodišča] razumejo tako, da  se nanašajo tudi na vmesno poročilo 
arbitražnega razsodišča.  
Poglavje 3: Skladnost  
Člen INST.21: Ukrepi za izpolnitev obveznosti  
1. Če arbitražno razsodišče v svoji odločitvi iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega 
razsodišča] ugotovi, da je tožena po godbenica kršila obveznost iz tega sporazuma ali katerega koli 
dopolnilnega sporazuma, ta pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za takojšnjo uskladitev z 
odločitvijo arbitražnega razsodišča za uskladitev z zajetimi določbami.  
2. Tožena pogodbenica najpozneje  30 dni po prejemu odločitve pošlje tožeči pogodbenici 
uradno obvestilo o ukrepih, ki jih je sprejela ali jih namerava sprejeti za uskladitev.  
Člen INST.22: Razumni rok  
1. Če takojšnja izpolnitev obveznosti ni mogoča, tožena pogodbenica najpozneje 30 dni po 
prejemu odločitve iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča] pošlje pogodbenici 
pritožnici uradno obvestilo o dolžini razumnega roka, ki ga bo potrebovala za izpolnitev obveznosti iz 
člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča]. Pog odbenici si prizadevata doseči dogovor o 
dolžini razumnega obdobja za izpolnitev obveznosti.  
2. Če se pogodbenici ne dogovorita o dolžini razumnega roka, lahko tožeča pogodbenica ne 
prej kot 20 dni po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 1 pisno zahteva od prvotnega 
arbitražnega razsodišča, da določi dolžino razumnega roka. Arbitražno razsodišče pogodbenicama 
izda odločitev najpozneje v 20 dneh po datumu prejema zahtevka.  
 
391 
 3. Tožena pogodbenica pisno obvesti tožečo pogodbenico o napredku pri izpolnjevanju 
odločitve iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča] najmanj en mesec pred iztekom 
razumnega roka.  
4. Pogodbenici se lahko dogovorita za podaljšanje razumnega roka.  
Člen INST.23: Pregled skladnosti  
1. Tožena pogodbenica najpozneje na datum iz teka razumnega roka toženo pogodbenico 
uradno obvesti o vseh ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve iz člena INST.20(1) [Odločitev 
arbitražnega razsodišča].  
2. Če se pogodbenici ne strinjata glede obstoja ali usklajenosti z zajetimi določbami  katerega 
koli ukrepa, sprejetega za izpolnitev obveznosti, lahko tožeča pogodbenica od prvotnega 
arbitražnega razsodišča pisno zahteva, da odloči o zadevi. Tožeča pogodbenica izrecno opredeli 
zadevni ukrep in pojasni, kako ta ukrep pomeni kršitev zajetih določb na način, ki zadostuje za jasno 
predstavitev pravne podlage za pritožbo. Arbitražno razsodišče pogodbenicama izda odločitev 
najpozneje v 45 dneh po datumu prejema zahtevka.  
Člen INST.24: Začasna pravna sredstva  
1. Na zahtevo tožeče pogodbenice in po  posvetovanjih z njo tožena pogodbenica predloži 
ponudbo za začasno nadomestilo, če:  
(a) tožena pogodbenica uradno obvesti tožečo pogodbenico, da ni mogoče izpolniti odločitve iz 
člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča]; ali  
(b) tožena pogodben ica ne pošlje uradnega obvestila o ukrepih, sprejetih za izpolnitev odločitve, 
v roku iz člena INST.21 [Ukrepi za izpolnitev obveznosti] ali tega ne stori pred iztekom razumnega 
roka; ali  
(c) arbitražno razsodišče ugotovi, da ukrep za izpolnitev odločitve ne obstaja ali da ukrep, 
sprejet za izpolnitev odločitve, ni v skladu z zajetimi določbami.  
2. V katerem koli od pogojev iz točk (a), (b) (c) odstavka 1 lahko tožeča pogodbenica pisno 
obvesti toženo pogodbenico, da namerava začasno opustiti uporabo obvezno sti iz zajetih določb, če:  
(a) tožeča pogodbenica sklene, da ne bo vložila zahtevka v skladu z odstavkom 1; ali  
(b) se pogodbenici ne dogovorita o začasnem nadomestilu v 20 dneh po izteku razumnega roka 
ali po prejemu odločitve arbitražnega razsodišča v s kladu s členom INST.23 [Pregled skladnosti], če 
se vloži zahtevek iz odstavka 1.  
V obvestilu je navedena raven nameravane začasne opustitve obveznosti.  
3.  Za mirovanje obveznosti veljajo naslednji pogoji:  
(a) obveznosti iz četrtega naslova [Koordinacija sistemov socialne varnosti in vizumi za kratkoročne 
obiske] drugega dela, Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti ali njegovih prilog ali 
petega dela [Programi Unije] se ne morejo začasno prekiniti v skladu s tem členom;  
 
392 
 (b) z odstopanjem od to čke (a) se lahko obveznosti iz petega dela [Programi Unije] začasno prekinejo 
le, če se odločitev iz člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega razsodišča] nanaša na razlago in 
izvajanje petega dela [Programi Unije];  
(c) obveznosti zunaj petega dela [Programi Unije] se ne smejo začasno odložiti, če se odločitev iz 
člena INST.20(1) [Odločitev arbitražnega sodišča] nanaša na razlago in izvajanje petega dela 
[Programi Unije]; ter  
(d) obveznosti iz naslova II [Storitve in naložbe] prvega naslova drugega d ela v zvezi s finančnimi 
storitvami se v skladu s tem členom ne smejo začasno prekiniti, razen če se odločitev iz člena 
INST.20(1) [Odločitev arbitražnega sodišča] nanaša na razlago in uporabo obveznosti iz naslova II 
[Storitve in naložbe] prvega naslova d rugega dela v zvezi s finančnimi storitvami.  
4.  Kadar pogodbenica še naprej ne izpolnjuje odločitve arbitražnega razsodišča, ustanovljenega 
v skladu s predhodnim sporazumom, sklenjenim med pogodbenicama, lahko druga pogodbenica 
začasno prekine obveznosti iz zajetih določb iz člena INST.10 [Področje uporabe]. Z izjemo pravila iz 
točke (a) odstavka 3 vsa pravila v zvezi z začasnimi pravnimi sredstvi v primeru neskladnosti in 
pregledom takih ukrepov ureja predhodni sporazum.  
5. Začasna opustitev obveznosti ne  sme presegati ravni, ki je enakovredna izničenju ali 
poslabšanju zaradi kršitve.  
6. Če arbitražno sodišče ugotovi kršitev v prvem naslovu [Trgovina] ali tretjem naslovu [Cestni 
prevoz] drugega dela, se lahko začasna opustitev uporabi v drugem naslovu ist ega naslova, kot je 
naslov, v katerem je razsodišče ugotovilo kršitev, zlasti če tožeča stranka meni, da takšna začasna 
opustitev učinkovito spodbuja skladnost.  
7. Če arbitražno razsodišče ugotovi kršitev drugega naslova [Letalstvo]:  
(a) bi si morala tože ča pogodbenica najprej prizadevati za opustitev obveznosti iz istega naslova, kot 
je tisti, v katerem je arbitražno razsodišče ugotovilo kršitev;  
(b) če tožeča pogodbenica meni, da začasna opustitev obveznosti v zvezi z istim naslovom, v katerem 
je razsodi šče ugotovilo kršitev, ni izvedljiva ali učinkovita, lahko poskuša začasno opustiti obveznosti 
iz drugega naslova pod istim naslovom.  
8. Če arbitražno razsodišče ugotovi kršitev v prvem naslovu [Trgovina], drugem naslovu 
[Letalstvo], tretjem naslovu [Cestni prevoz] ali petem naslovu [Ribištvo] drugega dela in če 
pogodbenica pritožnica meni, da začasna opustitev obveznosti iz istega naslova,  kot je tisti, v 
katerem je arbitražno razsodišče ugotovilo kršitev, in da so okoliščine dovolj resne, ni izvedljiva ali 
učinkovita, lahko začasno opusti obveznosti iz drugih zajetih določb.  
9. V primeru iz točke (b) odstavka 7 in odstavka 8 pogodbenica p ritožnica navede razloge za 
svojo odločitev.  
10. Tožeča pogodbenica lahko obveznosti začasno opusti 10 dni po datumu prejema uradnega 
obvestila iz odstavka 2, razen če je tožena pogodbenica vložila zahtevek v skladu z odstavkom 11.  
11. Če tožena pogodbenic a meni, da priglašena raven začasne opustitve obveznosti presega 
raven, ki je enakovredna izničenju ali poslabšanju zaradi kršitve, ali da načela in postopki iz točke (b) 
 
393 
 odstavka 7, odstavka 8 ali odstavka 9 niso bili upoštevani, lahko pred iztekom 10 -dnevnega obdobja 
iz odstavka 10 od prvotnega arbitražnega razsodišča zahteva, da odloči o zadevi. Arbitražno 
razsodišče o svoji odločitvi glede ravni začasne opustitve obveznosti obvesti pogodbenici v 30 dneh 
od datuma prejema zahtevka. Obveznosti se začasno ne opustijo, dokler arbitražno razsodišče ne 
sprejme odločitve. Začasna opustitev obveznosti je skladna s to odločitvijo.  
12.  Arbitražno razsodišče, ki ukrepa v skladu z odstavkom 11, ne preuči narave obveznosti, ki jih 
je treba začasno opustiti, temveč o dloči, ali raven take začasne opustitve presega raven, ki je 
enakovredna izničenju ali poslabšanju zaradi kršitve. Če pa zadeva, predložena arbitraži, vključuje 
trditev, da načela in postopki iz točke (b) odstavka 7, odstavka 8 ali odstavka 9 niso bili upo števani, 
to zahtevo preuči arbitražno razsodišče. Če arbitražno razsodišče ugotovi, da ta načela in postopki 
niso bili upoštevani, jih pogodbenica pritožnica uporablja v skladu s točko (b) odstavka 7, odstavka 8 
in odstavka 9. Pogodbenici sprejmeta odločit ev arbitražnega razsodišča kot dokončno in ne 
zahtevata drugega arbitražnega postopka. Ta odstavek v nobenem primeru ne sme odložiti datuma, 
od katerega je pogodbenica pritožnica upravičena do opustitve obveznosti iz tega člena.  
13. Opustitev obveznosti in  nadomestilo iz tega člena sta začasna in prenehata, ko:  
(a)  pogodbenici dosežeta sporazumno rešitev v skladu s členom INST.31 [Sporazumna rešitev];  
(b)  se pogodbenici dogovorita, da ukrep, sprejet za izpolnitev obveznosti, prispeva k 
izpolnjevanju zaje tih določb tožene pogodbenice; ali  
(c) kateri koli ukrep, sprejet za izpolnitev obveznosti, za katerega je arbitražno razsodišče 
ugotovilo, da ni skladen z zajetimi določbami, je bil umaknjen ali spremenjen, da bi se tožena 
pogodbenica uskladila z navedeni mi določbami.  
 
Člen INST.25: Pregled vseh ukrepov, sprejetih za izpolnitev obveznosti po sprejetju začasnih pravnih 
sredstev  
1. Tožena pogodbenica uradno obvesti tožečo pogodbenico o vseh ukrepih, ki jih je sprejela za 
izpolnitev obveznosti po začasni opus titvi obveznosti oziroma uporabi začasnega nadomestila, 
odvisno od primera. Z izjemo primerov iz odstavka 2 tožeča pogodbenica preneha z začasno 
ukinitvijo obveznosti v 30 dneh od datuma prejema uradnega obvestila. Kadar je bilo uporabljeno 
nadomestilo, z izjemo primerov iz odstavka 2, lahko tožena pogodbenica preneha z uporabo takega 
nadomestila v 30 dneh od prejema uradnega obvestila, da je izpolnila obveznosti.  
2. Če pogodbenici v 30 dneh od prejema uradnega obvestila ne dosežeta dogovora o tem, ali s 
priglašenim ukrepom tožena pogodbenica izpolnjuje zajete določbe, tožeča pogodbenica pisno 
zahteva, da o zadevi odloči prvotno arbitražno razsodišče. Arbitražno razsodišče pogodbenicama izda 
odločitev v 46 dneh po datumu prejema zahtevka. Če arbitražno razs odišče meni, da je ukrep, 
sprejet za izpolnitev zahtev, skladen z zajetimi določbami, se začasna opustitev obveznosti oziroma 
uporaba nadomestila ustavi. Raven začasne opustitve obveznosti ali nadomestila se po potrebi 
prilagodi glede na odločitev arbitraž nega razsodišča.  
Poglavje 4: Skupne postopkovne določbe  
 
394 
 Člen INST.26: Sprejemanje informacij  
1. Arbitražno razsodišče lahko na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo od pogodbenic 
zahteva ustrezne informacije, za katere meni, da so potrebne in primerne. Pogodbenici se 
nemudoma in celovito odzoveta na kakršen koli zahtevek arbitražnega razsodišča za te informacije.  
2. Arbitražno razsodišče lahko na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo od katerega koli vira 
zahteva kakršne koli informacije, ki se mu zdijo primerne. Arbitražno razsodišče lahko tudi pridobi 
mnenje izvedencev, če meni, da je to primerno in ob upoštevanju pogojev, o katerih se dogovorita 
pogodbenici, kadar je ustrezno.  
3. Arbitražno razsodišče obravnava stališča amicus curiae , ki jih pred ložijo fizične osebe 
pogodbenice ali pravne osebe s sedežem v pogodbenici, v skladu s Prilogo INST -X [Poslovnik].  
4. Vse informacije, ki jih pridobi arbitražno razsodišče v skladu s tem členom, se dajo na voljo 
pogodbenicama, pogodbenici pa lahko na te inf ormacije predložita pripombe arbitražnemu 
razsodišču.  
Člen INST.27: Seznami arbitrov  
1. Partnerski svet najpozneje 180 dni po začetku veljavnosti tega sporazuma pripravi seznam 
posameznikov s strokovnim znanjem na posebnih področjih, ki jih zajema ta spora zum ali njegovi 
dopolnilni sporazumi, in ki so pripravljeni ter sposobni biti člani arbitražnega razsodišča. Seznam 
vsebuje najmanj 15 oseb in je sestavljen iz treh podseznamov:  
(a) enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Unije;  
(b) (b) enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Združenega 
kraljestva; in  
(c) enega podseznama posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic in ki opravljajo 
funkcijo predsednika arbitražnega razsodišča.  
Na vsakem podseznamu je najma nj pet posameznikov. Partnerski svet zagotavlja, da je na seznamu 
ves čas najmanj to minimalno število posameznikov.  
2. Partnerski svet lahko sestavi dodatne sezname posameznikov, ki imajo strokovno znanje na 
posebnih področjih, ki jih zajema ta sporazum a li kateri koli njegovi dopolnilni sporazumi. Ob 
soglasju pogodbenic se taki dodatni seznami lahko uporabijo za sestavo arbitražnega razsodišča v 
skladu s postopkom iz člena INST.15 (3) in (5) [Ustanovitev arbitražnega razsodišča]. Dodatni seznami 
so sestav ljeni iz dveh podseznamov:  
(a) enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Unije; ter  
(b) enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Združenega kraljestva.  
3. Seznami iz odstavkov 1 in 2 ne vključujejo oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci 
institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva.  
 
395 
 Člen INST.28: Zamenjava arbitrov  
Če določen arbiter med postopki reševanja sporov iz tega n aslova ne more sodelovati, odstopi ali ga 
je treba zamenjati, ker ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se uporabi postopek iz člena INST.15 
[Ustanovitev arbitražnega razsodišča]. Rok za izdajo odločitve ali sklepa se podaljša za toliko časa, 
kolikor je p otrebno za imenovanje novega arbitra.  
Člen INST.29: Sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča  
1. Posvetovanja arbitražnega razsodišča so zaupna. Arbitražno razsodišče si prizadeva za 
soglasno pripravo odločitev in sprejemanje vseh sklepov. Če to ni mogoč e, arbitražno razsodišče o 
zadevi odloči z večino glasov. Ločena mnenja arbitrov se ne razkrijejo v nobenem primeru.  
2. Sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča so za Unijo in Združeno kraljestvo zavezujoči. Ne 
ustvarjajo nobenih pravic ali obveznosti v  zvezi s fizičnimi ali pravnimi osebami.  
3. Sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča ne morejo povečati ali zmanjšati pravic in 
obveznosti pogodbenic v skladu s tem sporazumom ali katerim koli dopolnilnim sporazumom.  
4. Za večjo jasnost, arbitražno raz sodišče ni pristojno za ugotavljanje zakonitosti ukrepa, ki 
domnevno pomeni kršitev tega sporazuma ali kakršnega koli dopolnilnega sporazuma, v skladu z 
notranjim pravom pogodbenice. Nobena ugotovitev arbitražnega razsodišča pri odločanju o sporu 
med pogod benicama ne zavezuje domačih sodišč ali razsodišč katere koli pogodbenice glede 
tolmačenja notranjega prava te pogodbenice.  
4A. Pojasniti je treba, da sodišča vsake pogodbenice niso pristojna za reševanje sporov med 
pogodbenicama v skladu s tem sporazumom.   
5. Vsaka pogodbenica poskrbi, da so sklepi in odločitve arbitražnega razsodišča javno dostopni 
ob upoštevanju varstva zaupnih podatkov.  
6. Informacije, ki jih pogodbenici predložita arbitražnemu razsodišču, se obravnavajo v skladu s 
pravili o zaupnosti iz PRILOGE -INST -X [Poslovnik].  
Člen INST.30: Prekinitev in ustavitev arbitražnih postopkov  
Na skupno zahtevo pogodbenic lahko arbitražno razsodišče kadar koli prekine postopek za obdobje, 
o katerem se dogovorita pogodbenici, ki pa ne presega 12 zaporednih mesecev. Arbitražno 
razsodišče nadaljuje svoje delo pred koncem obdobja začasne ustavitve na pisno zahtevo obeh 
pogodbenic ali po izteku obdobja začasne ustavitve na pisno zahtevo ene od pogodbenic. 
Pogodbenica, ki to zahteva, o tem ustrezno obvesti drugo pogodbenico. Če ob izteku obdobja 
začasne ustavitve nobena od pogodbenic ne zahteva nadaljevanja dela arbitražnega razsodišča, se 
pooblastilo arbitražnega sveta izteče in postopek se ustavi. V primeru začasne ustavitve dela 
arbitražnega razsodišča se ustre zna obdobja samodejno podaljšajo za enako obdobje, za katero se je 
delo arbitražnega razsodišča začasno ustavilo.  
Člen INST.31: Sporazumna rešitev  
5. Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev v zvezi s katerim koli sporom iz 
člena INST.10 [Podr očje uporabe].  
 
 
396 
 6. Če se med postopki arbitražnega sveta doseže sporazumna rešitev, pogodbenici o 
dogovorjeni rešitvi skupaj obvestita predsednika arbitražnega razsodišča. Po takem uradnem 
obvestilu se arbitražni postopek zaključi.  
 
7. Rešitev se lahko sprejme s sklepom Partnerskega sveta. Sporazumne rešitve se javno 
objavijo. Iz različice, ki se razkrije javnosti, je treba odstraniti kakršne koli informacije, ki jih je katera 
koli od pogodbenic označila kot zaupne.  
 
8. Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za  izvedbo sporazumne rešitve v 
dogovorjenem roku.  
 
9. Pogodbenica, ki izvaja rešitev, najpozneje do izteka dogovorjenega obdobja pisno obvesti 
drugo pogodbenico o kakršnih koli ukrepih, ki jih je sprejela za izvedbo sporazumne rešitve.  
Člen INST.32: Roki  
1. Vsi roki, določeni v tem naslovu, se štejejo v dneh od dneva po dejanju ali, na katerega se 
nanašajo.  
2. Kateri koli rok iz tega naslova se lahko podaljša z medsebojnim soglasjem obeh pogodbenic.  
3. Arbitražno razsodišče lahko pogodbenicama kadar koli predl aga, da spremenita kateri koli 
rok iz tega poglavja, pri čemer svoj predlog obrazloži.  
Člen INST.34: Stroški  
1. Vsaka pogodbenica krije svoje stroške, ki nastanejo v postopku pred arbitražnim 
razsodiščem.  
2. Pogodbenici si skupaj v enaki meri delita organ izacijske stroške, vključno s plačilom in stroški 
članov arbitražnega razsodišča. Plačilo arbitrov je v skladu s poslovnikom PRILOGO INST -X 
[Poslovnik].  
Člen INST.34A: Priloge  
1. Postopke reševanja sporov iz tega naslova ureja poslovnik iz PRILOGE INST -X [Poslovnik] in se 
izvajajo v skladu s PRILOGO INST -X [Kodeks ravnanja].  
2. Partnerski svet lahko spremeni PRILOGI INST -X [Poslovnik] in INST -X [Kodeks ravnanja].  
Poglavje 5: Posebna ureditev enostranskih ukrepov  
Člen INST.34B: Posebni postopki za popravne ukrepe in uravnoteženje  
1. Za namene člena 3.12 [Popravni ukrepi] poglavja 3 [Subvencijski nadzor] ter člena 9.4(2) in 
(3) [Uravnoteženje] poglavja 9 [Institucionalne določbe] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za 
odprto in pošteno konkurenco ter trajnos tni razvoj] prvega naslova drugega dela se ta naslov 
uporablja s spremembami iz tega člena.  
 
397 
 2. Z odstopanjem od člena INST.15 [Ustanovitev arbitražnega razsodišča] in Priloge INST -X 
[Poslovnik za reševanje sporov], če se pogodbenici v dveh dneh ne dogovor ita o sestavi arbitražnega 
razsodišča, sopredsednik Partnerskega sveta pogodbenice pritožnice najpozneje en dan po izteku 
dvodnevnega obdobja z žrebom izbere razsodnika s podseznama vsake pogodbenice in predsednika 
arbitražnega razsodišča z žrebom iz podse znama predsednikov, pripravljenega v skladu s členom 
INST27 [Seznami arbitrov]. Sopredsednik Partnerskega sveta iz pogodbenice pritožnice lahko tak 
izbor z žrebom arbitra ali predsednika prenese naprej. Vsak posameznik svojo razpoložljivost potrdi 
obema po godbenicama v dveh dneh od dne, ko je bil obveščen o svojem imenovanju. Organizacijski 
sestanek iz pravila 10 Priloge INST -X [Poslovnik za reševanje sporov] se skliče v dveh dneh od 
ustanovitve arbitražnega razsodišča.       
3. Z odstopanjem od pravila 11 Priloge INST -X [Poslovnik za reševanje sporov] pogodbenica 
pritožnica predloži svoja pisna stališča najpozneje sedem dni po datumu ustanovitve arbitražnega 
razsodišča. Tožena pogodbenica predloži pisno stališče najpozneje sedem dni po datumu prejema 
pisneg a stališča pogodbenice pritožnice. Arbitražno razsodišče po potrebi prilagodi vsa druga 
ustrezna časovna obdobja postopka za reševanje sporov, da zagotovi pravočasno predložitev 
poročila.       
4.  Člen INST.20 [Odločitev arbitražnega sodišča] se ne uporab lja, sklicevanja na odločitev iz 
tega naslova pa se razumejo kot sklicevanja na odločitev iz  
(a) odstavka 10 člena 3.12 [Popravni ukrepi] poglavja 3 [Subvencijski nadzor] naslova XI [Enaki 
konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvo j]; ali  
(b) točke (c) člena 9.4(3) [Uravnoteženje].      
5. Z odstopanjem od člena INST.23(2) [Pregled skladnosti]arbitražno razsodišče 
pogodbenicama izda odločitev najpozneje v 30 dneh od datuma prejema zahtevka.  
Člen INST.34C: Začasna opustitev obveznosti za  namene člena LPFS.3.12(12), člena FISH.9(5) in člena 
FISH.14(7)  
1. Stopnja začasne opustitve obveznosti ne presega ravni, ki je enakovredna izničenju ali 
poslabšanju ugodnosti po tem sporazumu ali sporazumu o dopolnitvi, ki ga neposredno povzročijo 
poprav ni ukrepi, od datuma začetka učinkovanja popravnih ukrepov do datuma izdaje arbitražne 
odločbe.  
2. Stopnja začasne opustitve obveznosti, ki jo zahteva pogodbenica pritožnica, in določitev 
stopnje začasne opustitve obveznosti s strani arbitražnega sodišča t emeljita na dejstvih, ki 
dokazujejo, da izničenje ali omejitev izhaja neposredno iz uporabe popravnega ukrepa in vpliva na 
določeno blago, ponudnike storitev, vlagatelje ali druge gospodarske akterje in ne le na obtožbah, 
domnevah ali oddaljeni možnosti.  
3. Višina izničenih ali omejenih ugodnosti, ki jih zahteva pogodbenica pritožnica ali določi 
arbitražno razsodišče:  
(a) ne vključuje kaznovalnih odškodnin, obresti ali hipotetičnih izgub dobička ali poslovnih 
priložnosti;  
(b) se zmanjša za kakršno koli predhodno p ovračilo dajatev, nadomestilo škode ali druge oblike 
nadomestila, ki so jih zadevni gospodarski subjekti ali zadevna pogodbenica že prejeli; ter  
 
398 
 (c) ne vključuje prispevka k izničevanju ali omejevanju z naklepnim ali malomarnim dejanjem ali 
opustitvijo zadevne  pogodbenice ali katere koli osebe ali subjekta, v zvezi s katerim se zahtevajo 
pravna sredstva v skladu z nameravano opustitvijo obveznosti.   
Člen INST.34D:  Pogoji za uravnoteženje, popravljalne, izravnalne in zaščitne ukrepe  
Kadar pogodbenica sprejme u krep v skladu s členom 3.12 [Popravljalni ukrepi] tretjega poglavja 
[Subvencijski nadzor] ali členom 9.4 [Uravnoteženje] devetega poglavja [Institucionalne določbe] 
naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj]  prvega 
poglavja [Trgovina], členom ROAD.11 [Popravni ukrepi] tretjega poglavja [Cestni prevoz], člena 
FISH.9 [Izravnalni ukrepi v primeru odvzema ali omejitve dostopa] ali člena FISH.14 [Popravni ukrepi 
in reševanje sporov] naslova pet drugega dela ali čl enom INST.36 [Zaščitni ukrepi] naslova III dela 
šest, se ta ukrep uporablja samo za zajete določbe v smislu člena INST.10 [Področje uporabe] in je 
smiselno skladen s pogoji iz člena INST.24(3) [Začasna pravna sredstva].      
 
NASLOV II: OSNOVA ZA  SODELOVAN JE  
Člen COMPROV.4: Demokracija, pravna država in človekove pravice   
1. Pogodbenici še naprej zagovarjata skupne vrednote in načela demokracije, pravne države ter 
spoštovanja človekovih pravic, na katerih temeljijo njune notranje in mednarodne politike. V zvezi s 
tem pogodbenici ponovno potrjujeta spoštovanje Splošne deklaracije človekovih pravic in 
mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, katerih pogodbenici sta.  
2. Pogodbenici spodbujata take skupne vrednote in načela v mednarodnih forumih. 
Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju teh vrednot in načel, tudi s tretjimi državami ali v njih.  
Člen COMPROV.5: Boj proti podnebnim spremembam   
1. Pogodbenici menita, da podnebne spremembe predstavljajo eksistencialno grožnjo za 
človeštvo, in ponovno poudarjata svoj o zavezanost h krepitvi globalnega odziva na to grožnjo. Boj 
proti podnebnim spremembam, ki jih povzroča človek, kakor je opredeljen v procesu Okvirne 
konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in zlasti v Pariškem sporazumu, ki 
ga je konfe renca pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja sprejela 
na svojem 21.  zasedanju (v nadaljnjem besedilu:  Pariški sporazum), navdihuje notranje in zunanje 
politike Unije in Združenega kraljestva. V skladu s tem vsaka pogodbenica s poštuje Pariški sporazum 
in postopek, ki ga je vzpostavila UNFCCC, ter se vzdrži dejanj ali opustitev dejanj, ki bi bistveno 
ogrozila cilj in namen Pariškega sporazuma.  
2. Pogodbenici se zavzemata za boj proti podnebnim spremembam v mednarodnih forumih, 
tudi s sodelovanjem z drugimi državami in regijami, da bi te zvišale svoje ambicije glede zmanjšanja 
emisij toplogrednih plinov.  
Člen COMPROV.6: Boj proti širjenju orožja za množično uničevanje  
1. Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevan je in njegovih nosilcev, tako 
med državnimi kakor nedržavnimi subjekti, pomeni eno od najresnejših groženj mednarodni 
stabilnosti in varnosti.  Pogodbenici zato soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju 
širjenja orožja za množično uničev anje in njegovih nosilcev s popolno skladnostjo z obstoječimi 
obveznostmi in z nacionalnim izvajanjem teh obveznosti v skladu s pogodbami in sporazumi o 
 
399 
 mednarodnem razoroževanju in neširjenju orožja ter drugimi ustreznimi mednarodnimi 
obveznostmi.  
2. Nada lje pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri preprečevanju širjenja orožja za 
množično uničevanje in njegovih nosilcev in prispevali k temu preprečevanju, in sicer:  
(a) (a) s sprejetjem ukrepov za podpis, ratifikacijo ali pristop, kar je ustrezno, in za  popolno 
izvajanje vseh ustreznih mednarodnih instrumentov; ter  
(b) (b) z vzpostavitvijo učinkovitega nacionalnega sistema nadzora izvoza, tako za nacionalni izvoz 
kot tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne 
upora be, izvedene na tehnologijah z dvojno rabo v okviru orožja za množično uničevanje in 
določitvijo učinkovitih kazni v primeru kršenja nadzora izvoza.  
3. Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden dialog o navedenih zadevah.  
Člen COMPROV.7: Osebno in lahko orožje ter druga konvencionalna orožja   
1. Pogodbenici priznavata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in pretok osebnega in lahkega 
orožja, vključno s strelivom zanj, njegovo prekomerno kopičenje, slabo upravljanje z njim, 
neprimerno zavarovane zalog e ter njegovo nenadzorovano širjenje še vedno pomenijo resno grožnjo 
miru in mednarodni varnosti.  
2. Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izpolnjevali svoje obveznosti 
obravnavanja nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vklju čno s strelivom zanj, na podlagi 
obstoječih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter svoje obveznosti v okviru 
drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, na primer Akcijskega 
programa ZN za preprečevanje in odpr avljanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem v 
vseh oblikah ter boj proti njej.  
3. Pogodbenici priznavata pomen notranjih sistemov nadzora pri prenosu konvencionalnega 
orožja v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi. Pogodbenici priznavata,  da je treba tak nadzor 
izvajati odgovorno, kot prispevek k mednarodnim in regionalnim prizadevanjem za mir, varnost in 
stabilnost ter k zmanjševanju trpljenja ljudi in preprečevanju širjenja konvencionalnega orožja.  
4. Pogodbenici se v zvezi z navedenim z avezujeta, da bosta v celoti izvajali Pogodbo o trgovini z 
orožjem in medsebojno sodelovali v okviru navedene pogodbe, tudi pri promociji univerzalizacije in 
doslednega izvajanja navedene pogodbe s strani vseh držav članic ZN.  
5. Pogodbenici se torej zavez ujeta, da bosta med seboj sodelovali v svojih prizadevanjih za 
ureditev ali izboljšanje ureditve mednarodne trgovine s konvencionalnim orožjem ter preprečevanje, 
zatiranje in odpravo nezakonite trgovine z orožjem.  
6. Pogodbenici soglašata, da bosta vzpost avili reden dialog o navedenih zadevah.  
Člen COMPROV.8: Najhujše oblike kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost   
1. Pogodbenici potrjujeta, da najhujše oblike kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost 
kot celoto, ne smejo ostati nekaznovane  ter da je treba njihov učinkovit pregon zagotoviti z 
ukrepanjem na nacionalni ravni in z izboljševanjem sodelovanja na mednarodni ravni, med drugim z 
Mednarodnim kazenskim sodiščem. Pogodbenici soglašata, da bosta v celoti podpirali univerzalnost 
in celov itost Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in z njim povezanih instrumentov.  
 
400 
 2. Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden dialog o navedenih zadevah.  
Člen COMPROV.9: Boj proti terorizmu  
1. Pogodbenici sodelujeta na dvostranski, regional ni in mednarodni ravni za preprečevanje 
vseh pojavnih oblik in izrazov terorističnih dejanj in boj proti njim v skladu z mednarodnim pravom, 
vključno, kadar je to ustrezno, z mednarodnimi sporazumi, povezanimi z bojem proti terorizmu, 
mednarodnim humanitar nim pravom in mednarodnim pravom o človekovih pravicah ter v skladu z 
načeli Ustanovne listine Združenih narodov.  
2. Pogodbenici bosta okrepili sodelovanje v boju proti terorizmu, vključno s preprečevanjem 
nasilnega ekstremizma in financiranja terorizma te r bojem proti njima, da bi pospešili napredek pri 
skupnih varnostnih interesih, in sicer ob upoštevanju globalne strategije Združenih narodov za boj 
proti terorizmu in ustreznih resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov ter brez poseganja v 
sodelovanje  na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah ter 
izmenjavo obveščevalnih podatkov.  
3. Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden dialog o navedenih zadevah. Ta dialog bo 
med drugim namenjen spodbujanju in olajševanju :  
(a) izmenjave ocen o teroristični grožnji;  
(b) izmenjave najboljših praks in strokovnega znanja na področju boja proti terorizmu;  
(c) operativnega sodelovanja in izmenjave informacij ter  
(d) izmenjave v zvezi s sodelovanjem v okviru večstranskih organizacij.  
Člen CO MPROV.10: Varstvo osebnih podatkov  
1. Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost zagotavljanju visoke ravni varstva osebnih 
podatkov. Prizadevata si za sodelovanje pri spodbujanju visokih mednarodnih standardov.  
2. Pogodbenici priznavata, da imajo posamezniki pravico do varstva osebnih podatkov in 
zasebnosti ter da visoki standardi v zvezi s tem prispevajo k zaupanju v digitalno gospodarstvo in k 
razvoju trgovine ter so ključni za učinkovito sodelovanje na področju kazenskega pregona. V ta 
namen se pogodbenici zavezujeta, da bosta v okviru svojih zakonov in drugih predpisov spoštovali 
obveznosti, ki sta jih v zvezi s to pravico prevzeli s tem sporazumom.  
3. Pogodbenici sodelujeta na dvostranski in večstranski ravni, pri čemer spoštujeta svoje 
zakone in predpise. Tako sodelovanje lahko po potrebi vključuje dialog, izmenjave strokovnega 
znanja in sodelovanje pri izvrševanju v zvezi z varstvom osebnih podatkov.  
4. Kadar ta sporazum ali kateri koli dopolnilni sporazum določa prenos osebnih podatkov, se 
tak prenos izvede v skladu s pravili pogodbenice prenosnice o mednarodnih prenosih osebnih 
podatkov. Pojasniti je treba, da ta odstavek ne posega v uporabo posebnih določb tega sporazuma v 
zvezi s prenosom osebnih podatkov, zlasti člena DIGIT.7 [Varstvo ose bnih podatkov in zasebnosti] in 
člena LAWGEN.4 [Varstvo osebnih podatkov] ter naslova I dela šest [Reševanje sporov]. Vsaka 
pogodbenica si bo po potrebi ob upoštevanju svojih pravil o mednarodnih prenosih osebnih 
podatkov po najboljših močeh prizadevala vz postaviti zaščitne ukrepe, potrebne za prenos osebnih 
podatkov, ob upoštevanju vseh priporočil Partnerskega sveta iz točke (h) člena INST.1(4) [Partnerski 
svet].  
 
401 
 Člen COMPROV.11: Sodelovanje na svetovni ravni glede vprašanj, ki so v skupnem gospodarskem, 
okoljskem in družbenem interesu  
1. Strani priznavata pomen sodelovanja na svetovni ravni pri obravnavi vprašanj, ki so v 
skupnem gospodarskem, okoljskem in družbenem interesu. Kadar je to v njunem skupnem interesu, 
spodbujata večstranske rešitve za skupne t ežave.  
2. Pogodbenici si ob ohranjanju avtonomije odločanja in brez poseganja v druge določbe tega 
sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma prizadevata za sodelovanje pri sedanjih in 
nastajajočih globalnih vprašanjih v skupnem interesu, kot so mi r in varnost, podnebne spremembe, 
trajnostni razvoj, čezmejno onesnaževanje, varstvo okolja, digitalizacija, javno zdravje in varstvo 
potrošnikov, obdavčenje, finančna stabilnost ter prosta in pravična trgovina in naložbe. V ta namen 
si prizadevata ohranja ti stalen in učinkovit dialog  ter usklajevati svoja stališča v večstranskih 
organizacijah in forumih, v katerih pogodbenici sodelujeta, kot so Združeni narodi, skupina sedmih 
najrazvitejših držav (G -7) in skupina dvajsetih (G -20), Organizacija za gospodars ko sodelovanje in 
razvoj, Mednarodni denarni sklad, Svetovna banka ter Svetovna trgovinska organizacija.  
Člen COMPROV.12: Bistveni elementi   
Člen COMPROV.4(1) [Demokracija, pravna država in človekove pravice], člen COMPROV.5(1) [Boj 
proti podnebnim spremem bam] in člen COMPROV.6(1) [Boj proti širjenju orožja za množično 
uničevanje] so bistveni elementi partnerstva, vzpostavljenega s tem sporazumom in kakršnim koli 
dopolnilnim sporazumom.  
NASLOV III: IZPOLNJE VANJE OBVEZNOSTI IN ZAŠČITNI UKREPI  
Člen INST.35: Izpolnjevanje obveznosti, opisanih kot bistveni elementi  
1. Če katera od pogodbenic meni, da je druga pogodbenica resno in bistveno kršila katero koli 
od obveznosti, ki so opisane kot bistveni elementi v členu COMPROV.12 [Bistveni elementi], se lahko 
odloči za prenehanje ali začasno prekinitev izvajanja tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega 
sporazuma v celoti ali delno.  
2. Pred tem pogodbenica , ki se sklicuje na uporabo tega člena, zahteva, da se Partnerski svet 
sestane takoj, da bi našli prav očasno in obojestransko sprejemljivo rešitev. Če se v 30 dneh od 
datuma zahteve Partnerskemu svetu ne najde sporazumna rešitev, lahko pogodbenica sprejme 
ukrepe iz odstavka 1.  
3. Ukrepi iz odstavka 1 so v polnem spoštovanju mednarodnega prava in so sorazme rni. 
Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma in katerih koli njegovih 
dopolnilnih sporazumov.  
4. Pogodbenici menita, da bi morala biti, da bi pomenila resno in bistveno neizpolnitev katere 
od obveznosti, opisanih kot bistveni ele menti v členu COMPROV.12 [Bistveni elementi], resnost in 
narava položaja tako izjemna, da bi ogrožala mir in varnost ali imela mednarodne posledice. Pojasniti 
je treba, da se dejanje ali opustitev dejanja, ki materialno izničuje cilj in namen Pariškega spo razuma, 
vedno šteje za resno in bistveno kršitev za namene tega člena.  
Člen INST.36: Zaščitni ukrepi  
1.            Če se pojavijo resne sektorske ali regionalne gospodarske, družbene ali okoljske težave, ki bi 
bile lahko dolgotrajnejše, tudi v zvezi ribolo vom in od ribolova odvisnimi skupnostmi, lahko zadevna 
 
402 
 pogodbenica enostransko sprejme ustrezne zaščitne ukrepe.  Taki zaščitni ukrepi so po obsegu in 
trajanju omejeni na to, kar je nujno potrebno za izboljšanje stanja. Prednost imajo ukrepi, ki najmanj 
ovirajo delovanje tega sporazuma.  
2.            Zadevna pogodbenica nemudoma prek partnerskega sveta uradno obvesti drugo 
pogodbenico in ji zagotovi vse ustrezne informacije. Pogodbenici takoj začneta posvetovanja v 
Partnerskem svetu, da bi našli obojestrans ko sprejemljivo rešitev.  
3.            Zadevna pogodbenica sme sprejeti zaščitne ukrepe šele po izteku enega meseca od datuma 
uradnega obvestila iz odstavka 2, razen če se je postopek posvetovanja iz odstavka 2 zaključil pred 
iztekom navedenega roka. Kadar  zaradi izrednih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, 
predhoden pregled ni mogoč, lahko zadevna pogodbenica takoj sprejme zaščitne ukrepe, ki so nujno 
potrebni za izboljšanje stanja.  
Zadevna pogodbenica nemudoma uradno obvesti partnerski svet o spr ejetih ukrepih in mu zagotovi 
vse ustrezne informacije.  
4.            Če posamezen zaščitni ukrep, ki ga sprejme ena od pogodbenic, povzroči neravnotežje med 
pravicami in obveznostmi po tem sporazumu ali katerem koli dopolnilnem sporazumu, lahko druga 
pogodbenica sprejme sorazmerne izravnalne ukrepe, ki so nujno potrebni za odpravo neravnotežja. 
Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma. Odstavki 2 do 4 se smiselno 
uporabljajo za take izravnalne ukrepe.  
5.            Pogodbenica la hko brez predhodne uporabe posvetovanj v skladu s členom INNST.13 
[Posvetovanja] začne arbitražni postopek iz člena INST.14 [Arbitražni postopek] za izpodbijanje 
ukrepa, ki ga je sprejela druga pogodbenica pri uporabi odstavkov 1 do 5 tega člena.  
6.            Zaščitni ukrepi iz odstavka 1 in izravnalni ukrepi iz odstavka 5 se lahko sprejmejo tudi v zvezi 
z dopolnilnimi sporazumi, razen če je v njih določeno drugače.]  
  
 
403 
 SEDMI DEL KONČNE DOLOČBE  
Člen FINPROV.1: Ozemeljsko področje uporabe  
1. Ta sporazum se uporablja za:  
(a) ozemlja, na katerih se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske 
unije ter Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, in sicer pod pogoji, 
določenimi v navedenih pogodbah; ter  
(b) ozemlje Združenega kraljestva.  
2.  Ta sporazum se uporablja tudi za Bailiffovo okrožje Guernsey, Bailiffovo okrožje Jersey in 
otok Man v obsegu, določenem v naslovu pet [Ribištvo] in členu OTH.9 [Geografska uporaba] naslova 
šest [Druge določbe] drugega dela tega sporazuma.  
3.  Ta sporazum se ne uporablja za Gibraltar niti nima učinkov na njegovem ozemlju.  
4. Ta sporazum se ne uporablja za čezmorska ozemlja, ki imajo posebne odnose z Združenim 
kraljestvom: Angvila; Bermudi; Britansko antarktično ozemlje; Britansko ozemlje v In dijskem oceanu; 
Britanski Deviški otoki, Kajmanski otoki; Falklandski otoki; Montserrat; otoki Pitcairn, Henderson, 
Ducie in Oeno; Sveta Helena, Ascension in Tristan da Cunha; Južna Georgia in Južni Sandwichevi 
otoki ter otoki Turks in Caicos.  
Člen FINPROV .2: Razmerje z drugimi sporazumi  
Ta sporazum in morebitni dopolnilni sporazumi se uporabljajo brez poseganja v kateri koli predhodni 
dvostranski sporazum med Združenim kraljestvom na eni strani ter Unijo in Evropsko skupnostjo za 
atomsko energijo na drugi  strani. Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje obveznosti izvajanja 
katerega koli takega sporazuma.  
Člen FINPROV.3: Pregled  
Pogodbenici skupaj pregledata izvajanje tega sporazuma in dopolnilnih sporazumov ter vseh z njim 
povezanih zadev pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma in nato vsakih pet let.  
Člen FINPROV.6: Tajni podatki in občutljivi netajni podatki  
Nobena določba tega sporazuma ali katerega koli dopolnilnega sporazuma se ne razlaga kot zahteva, 
da pogodbenica da na voljo tajne podatke.  
Tajni podatki ali gradivo, ki jih pogodbenici posredujeta ali si jih izmenjata v skladu s tem 
sporazumom ali katerim koli dopolnilnim sporazumom, se obravnavajo in varujejo v skladu s 
Sporazumom o varnostnih postopkih pri izmenjavi in varovanju tajnih podatko v in vsemi izvedbenimi 
dogovori, sklenjenimi na njegovi podlagi.  
Pogodbenici se dogovorita o navodilih za ravnanje, da zagotovita zaščito občutljivih netajnih 
podatkov, ki si jih izmenjata.   
Člen FINPROV.7: Sestavni deli tega sporazuma.  
1. Protokoli, pri loge dodatki in opombe k temu sporazumu so njegov sestavni del.  
 
404 
 2. Vse priloge k temu sporazumu, vključno z dodatki, so sestavni del oddelka, poglavja, naslova 
ali protokola, ki se sklicuje na navedeno prilogo ali na katerega se sklicuje navedena priloga. Pojasniti 
je treba:  
 
(a) Priloga INST -X [Poslovnik Partnerskega sveta in odborov] je sestavni del naslova III 
[Institucionalne določbe] prvega dela;  
(b) Priloge ORIG -1 [UVODNE OPOMBE K PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK], ORIG -2 
[PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK], ORIG -2A [KVOTE PO POREKLU IN ALTERNATIVNA 
PRAVILA PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK IZ PRILOGE ORIG -2], ORIG -2B [PREHODNA 
PRAVILA ZA DOLOČEN IZDELEK ZA ELEKTRIČNE AKUMULATORJE IN ELEKTRIČNA VOZILA], ORIG -3 
[DOBAVITELJEVA IZJAVA], ORIG -4 [BESE DILO NAVEDBE O POREKLU], ORIG -5 [SKUPNA IZJAVA O 
KNEŽEVINI ANDORA] in ORIG -6 [SKUPNA IZJAVA O REPUBLIKI SAN MARINO] so sestavni del 
drugega poglavja [Pravila o poreklu] naslova I prvega naslova drugega dela;  
(c) Priloga SPS -1 [MERILA IZ ČLENA SPS.19(d)] je ses tavni del tretjega poglavja [Sanitarni in 
fitosanitarni ukrepi] naslova I prvega naslova drugega dela;  
(d) Priloga TBT -XX [UREDITEV IZ ČLENA TBT.9(4) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ V ZVEZI Z 
VARNOSTJO NEŽIVILSKIH PROIZVODOV TER S TEM POVEZANIMI PREVENTIVNIMI, 
OMEJEVALNIMI IN POPRAVNIMI UKREPI], Priloga TBT -ZZ [UREDITEV IZ ČLENA TBT.9(5) ZA 
REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ O UKREPIH, SPREJETIH V ZVEZI NESKLADNIMI NEŽIVILSKIMI 
PROIZVODI, RAZEN TISTIMI, KI SO ZAJETI V ČLENU TBT.9(4), Priloga TBT -1 [MOTORNA VOZILA 
TER OP REMA ZANJE IN NJIHOVI DELI], Priloga TBT -2 [ZDRAVILA], Priloga TBT -3 [KEMIKALIJE], 
Priloga TBT -4 [EKOLOŠKI PROIZVODI] in Priloga TBT -5 [TRGOVINA Z VINOM] so sestavni del 
poglavja štiri [Tehnične ovire v trgovini] naslova I prvega naslova drugega dela;  
(e) Priloga CUSTMS -1 [POOBLAŠČENI GOSPODARSKI SUBJEKTI] je sestavni del poglavja pet [Carina in 
olajševanje trgovine] naslova I prvega naslova drugega dela;  
(f) priloge SERVIN -1 [OBSTOJEČI UKREPI], SERVIN -2 [PRIHODNJI UKREPI], SERVIN -3 [POSLOVNI 
OBISKOVALCI, PRISTOJNI  ZA USTANOVITEV POSLOVNE ENOTE, OSEBE, PREMEŠČENE ZNOTRAJ 
PODJETJA, IN KRATKOTRAJNI POSLOVNI OBISKOVALCI], SERVIN -4 [PONUDNIKI POGODBENIH 
STORITEV IN NEODVISNI STROKOVNJAKI], SERVIN -5 [GIBANJE FIZIČNIH OSEB] in SERVIN -6 
[SMERNICE ZA DOGOVOR O PRIZNAVANJU P OKLICNIH KVALIFIKACIJ] so sestavni del naslova II 
[Storitve in naložbe] prvega naslova drugega dela;  
(g) Priloga PPROC -1 [JAVNA NAROČILA] je sestavni del naslova VI [Javna naročila] prvega naslova 
drugega dela;  
(h) priloge ENER -1 [SEZNAM ENERGETSKIH PROIZVODOV, OG LJIKOVODIKOV IN SUROVIN], ENER -2 
[ENERGIJA IN OKOLJSKE SUBVENCIJE], ENER -3 [NEUPORABA DOSTOPA TRETJIH STRANI IN 
LOČEVANJA LASTNIŠTVA ZA INFRASTRUKTURO], ENER -4 [DODELITEV ZMOGLJIVOSTI 
POVEZOVALNIH DALJNOVODOV ZA ELEKTRIČNO ENERGIJO V ČASOVNEM OKVIRU ZA DAN  
VNAPREJ] so sestavni del naslova VIII [Energija] prvega naslova drugega dela;  
(i) Priloga ENER -2 [ENERGIJA IN OKOLJSKE SUBVENCIJE] je sestavni del naslova XI [LPFOFCSD] 
prvega naslova drugega dela;  
(j) Priloga AVSAF -1 [CERTIFICIRANJE PLOVNOSTI IN OKOLJSKO CERTIFI CIRANJE] in kakršna koli 
priloga, sprejeta v skladu s členom AVSAF.12 [Sprejetje in spremembe prilog k temu naslovu] je 
sestavni del naslova dva [Letalska varnost] drugega naslova drugega dela;  
 
405 
 (k) Priloga ROAD -1 [CESTNI PREVOZ BLAGA] je sestavni del naslova I  [Cestni prevoz blaga] tretjega 
naslova drugega dela;  
(l) priloge ROAD -2 [VZOREC DOVOLJENJA ZA MEDNARODNI LINIJSKI IN POSEBNI LINIJSKI PREVOZ], 
ROAD -3 [VZOREC VLOGE ZA DOVOLJENJE ZA MEDNARODNI LINIJSKI IN POSEBNI LINIJSKI 
PREVOZ] in ROAD -4 [VZOREC POTNIŠKE SPR EMNICE ZA OBČASNE PREVOZE] so sestavni del 
poglavja II [Cestni prevoz potnikov] tretjega naslova drugega dela;  
(m) [priloge FISH.1, FISH.2, FISH.3 in FISH.4 [PROTOKOL O DOSTOPANJU DO VODA] so sestavni del 
petega naslova [Ribištvo] drugega dela]];   
(n) Priloga LAW -1 [IZMENJAVE PODATKOV O DNK, PRSTNIH ODTISIH IN PODATKOV IZ REGISTROV 
VOZIL] je sestavni del naslova II [Izmenjava podatkov o DNK, prstnih odtisih in podatkov iz 
registrov vozil] tretjega dela;  
(o) Priloga LAW -2 [PODATKI IZ EVIDENC PODATKOV O POTNIKIH] je sest avni del naslova III [Prenos 
in obdelava podatkov iz evidence podatkov o potnikih] tretjega dela;  
(p) Priloga LAW -3 [VRSTE KAZNIVIH DEJANJ, ZA KATERE JE PRISTOJEN EUROPOL] je sestavni del 
naslova V [Sodelovanje z Europolom] tretjega dela;  
(q) Priloga LAW -4 [VRSTE KAZNIVIH DEJANJ, ZA KATERE JE PRISTOJEN EUROJUST] je sestavni del 
naslova VI [Sodelovanje z Eurojustom] tretjega dela;  
(r) Priloga LAW -5 [NALOG ZA PRIJETJE] je sestavni del naslova VI [Predaja] tretjega dela;  
(s) Priloga LAW -6 [IZMENJAVA PODATKOV IZ KAZENSKE EVIDE NCE – TEHNIČNE IN PROCESNE 
SPECIFIKACIJE] je sestavni del naslova IX [Izmenjava podatkov iz kazenske evidence] tretjega 
dela;  
(t) Priloga LAW -7 [OPREDELITEV TERORIZMA] je sestavni del naslova III [Prenos in obdelava 
podatkov iz evidence podatkov o potnikih], n aslova VII [Predaja] in naslova XI [Zamrznitev in 
zaplemba] tretjega dela;  
(u) Priloga LAW -8 [ZAMRZNITEV IN ZAPLEMBA] je sestavni del naslova XI [Zamrznitev in zaplemba] 
tretjega dela;  
(v) Priloga UNPRO -1 [IZVAJANJE FINANČNIH POGOJEV [člen UNPRO.2.1.11]] je sestav ni del oddelka 
2 [Pravila za financiranje sodelovanja v programih in dejavnostih Unije] prvega poglavja petega 
dela [Sodelovanje v programih Unije, dobro finančno poslovodenje in finančne določbe];  
(w) Priloga INST -X [POSLOVNIK ZA REŠEVANJE SPOROV] in Priloga INST -X [KODEKS RAVNANJA ZA 
ARBITRE] sta sestavni del naslova I [Reševanje sporov] šestega dela;  
(x) PRILOGA K PROTOKLU O UPRAVNEM SODELOVANJU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU 
DAVKA NA DODANO VREDNOST TER O VZAJEMNI POMOČI PRI IZTERJAVI TERJATEV V ZVEZI Z 
DAVKI IN DAJATVAMI je sestavni del Protokola o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam 
na področju davka na dodano vrednost ter o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki 
in dajatvami;  
(y) priloge SSC -1 [NEKATERE DENARNE DAJATVE, ZA KATERE S E PROTOKOL NE UPORABLJA], SSC -2 
[OMEJITEV PRAVIC DO STORITEV ZA DRUŽINSKE ČLANE OBMEJNEGA DELAVCA], SSC -3 [VEČ 
PRAVIC ZA UPOKOJENCE, KI SE VRNEJO V PRISTOJNO DRŽAVO ČLANICO], SSC -4 [PRIMERI, V 
KATERIH SE SORAZMERNI IZRAČUN OPUSTI ALI SE NE UPORABLJA], SSC -5 [DAJATVE IN 
 
406 
 SPORAZUMI, KI OMOGOČAJO UPORABO ČLENA SSC.49 [Prekrivanje dajatev iste vrste]], SSC -6 
[POSEBNE DOLOČBE ZA UPORABO ZAKONODAJE DRŽAV ČLANIC IN ZDRUŽENEGA KRALJESTVA], 
SSC-7 [IZVEDBENI DEL] in SSC -8 [PREHODNE DOLOČBE V ZVEZI Z UPORABO ČLENA SSC. 11 
[NAPOTENI DELAVCI]] in njihovi dodatki so sestavni del Protokola o koordinaciji sistemov 
socialne varnosti.  
Člen FINPROV.8: Odpoved sporazuma  
Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove s pisnim uradnim obvestilom po diplomatski poti. Ta 
sporazum in kakršen koli dopolnilni sporazum preneha veljati prvi dan dvanajstega meseca po 
datumu uradnega obvestila.  
Člen FINPROV.9: Verodostojna besedila  
Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, 
finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, irskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, 
malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, s lovaškem, slovenskem, 
španskem in švedskem jeziku. Do 30. aprila 2021 se vse jezikovne različice Sporazuma dokončno 
pravno pregledajo. Ne glede na prejšnji stavek se postopek končne pravne revizije angleške različice 
Sporazuma zaključi najpozneje do dneva iz člena FINPROV.11(1) [Začetek veljavnosti in začasna 
uporaba], če je ta dan pred 30. aprilom 2021.  
Jezikovne različice, ki izhajajo iz zgoraj navedenega postopka končne pravnega pregleda, ab initio  
nadomestijo podpisane različice Sporazuma ter se priprav ijo kot verodostojne in dokončne z 
izmenjavo diplomatskih not med pogodbenicama.  
Člen FINPROV.10: Prihodnji pristopi k Uniji  
1.  Unija obvesti Združeno kraljestvo o kakršni koli novi prošnji tretje države za pristop k Uniji.    
2.  Unija si v pogajanjih s tretjo državo glede pristopa te države k Uniji86, prizadeva:  
(a) na zahtevo Združenega kraljestva, kolikor je mogoče, zagotoviti vse informacije v zvezi s katero 
koli zadevo, ki jo zajema ta sporazum in kakršen koli dopolnilni sporazum; ter  
(b) upoštevati v se pomisleke, ki jih je izrazilo Združeno kraljestvo.  
3.  Partnerski svet dovolj zgodaj pred datumom pristopa tretje države preuči vse učinke 
pristopa tretje države k Uniji na ta sporazum in kakršen koli dopolnilni sporazum.  
4.  Če je potrebno, Združeno kr aljestvo in Unija pred začetkom veljavnosti sporazuma o pristopu 
tretje države k Uniji:  
(a) spremenita ta sporazum ali kakršen koli dopolnilni sporazum,  
(b) s sklepom Partnerskega sveta uveljavita vse druge potrebne prilagoditve ali prehodne ureditve v 
zvezi s tem sporazumom ali kakršnim koli dopolnilnim sporazumom;  
                                                            
86 Pojasniti je treba, da se odstavki 2 do 9 upor abljajo v zvezi s pogajanji med Unijo in tretjo državo za pristop k 
Uniji, ki potekajo po začetku veljavnosti tega sporazuma, ne glede na to, da je bila zahteva za pristop vložena 
pred začetkom veljavnosti tega sporazuma.  
 
407 
 (c) v okviru Partnerskega sveta odločita, ali:  
(i) se uporablja člen VSTV.1 [Vizumi za kratke obiske] za državljane te tretje države; ali  
(ii) se vzpostavi prehodna ureditev v zvezi s členom VST V.1 [Vizumi za kratke obiske] v zvezi s 
to tretjo državo in njenimi državljani po pristopu k Uniji.  
5.  Če do začetka veljavnosti sporazuma o pristopu zadevne tretje države k Uniji odločitev iz 
točke (c)(i) ali (ii) odstavka 4 ni sprejeta, se člen VSTV.1 [ Vizumi za kratke obiske] ne uporablja za 
državljane te tretje države.   
6.  Če Partnerski svet določi prehodne ureditve iz točke (c)(ii) odstavka 4, določi njihovo 
trajanje. Partnerski svet lahko podaljša trajanje teh prehodnih ureditev.  
7.  Pred iztekom prehodnih ureditev iz točke (c)(ii) odstavka 4 Partnerski svet odloči, ali se člen 
VSTV.1 [Vizumi za kratke obiske] državljanov te tretje države uporablja od konca prehodnih ureditev. 
Če take odločitve ni, se člen VSTV.1 [Vizumi za kratke obis ke] ne uporablja za državljane te tretje 
države od konca prehodnih ureditev.  
8.  Točka (c) odstavka 4 in odstavki 5 do 7 ne posegajo v pristojnosti Unije v skladu z njeno 
nacionalno zakonodajo.  
9.      Pojasniti je treba, da se ta sporazum brez poseganja v točko (c) odstavka 4 in odstavke 5 do 7 
za novo državo članico Unije uporablja od dne pristopa te nove države članice k Uniji.   
Člen FINPROV.10A: Vmesna določba za prenos osebnih podatkov Združenemu kraljestvu  
1. Za določeno obdobje se prenos osebnih pod atkov iz Unije v Združeno kraljestvo ne šteje za 
prenos v tretjo državo v skladu s pravom Unije, če se uporablja zakonodaja Združenega kraljestva o 
varstvu podatkov 31. decembra 2020, kakor je bila ohranjena in vključena v pravo Združenega 
kraljestva z Zak onom o izstopu iz Evropske unije iz leta 2018 in kakor je bila spremenjena z uredbami 
o varstvu podatkov, zasebnosti in elektronski komunikaciji (spremembe itd.) (izstop iz EU) iz leta 
201987 (v nadaljnjem besedilu: veljavna ureditev varstva podatkov), v ka teri je bilo določeno, da 
Združeno kraljestvo ne izvršuje določenih pooblastil brez dogovora z Unijo v okviru Partnerskega 
sveta.  
2. Ob upoštevanju odstavkov 3 do 11 se odstavek 1 uporablja tudi za prenose osebnih 
podatkov z Islandije, Kneževine Lihtenštaj n in Kraljevine Norveške v Združeno kraljestvo v 
navedenem obdobju v skladu s pravom Unije, kot se uporablja v teh državah s Sporazumom o 
Evropskem gospodarskem prostoru, podpisanim 2. maja 1992 v Portu, dokler se odstavek 1 
uporablja za prenos osebnih pod atkov iz Unije v Združeno kraljestvo, pod pogojem, da te države 
pisno obvestijo obe pogodbenici, da izrecno soglašajo z uporabo te določbe.  
3. V tem členu „določena pooblastila“ pomenijo pooblastila za:  
                                                            
87 Kakor so bile spremenjene z uredbami o varstvu podatkov, zasebnosti in elektronskih komunikacijah 
(spremembe itd.) (izstop iz EU) iz leta 2020.  
 
408 
 (a) sprejetje predpisov v skladu z oddelki 17A, 17C in 74A zakona Združenega kraljestva o varstvu 
podatkov iz leta 2018;  
(b) izdajo novega dokumenta s standardnimi klavzulami o varstvu podatkov v skladu z oddelkom 
119A zakona Združenega kraljestva o varstvu podatkov iz leta 2018;  
(c) odobritev novega osnutka kodeksa ravnanja v skladu s členom 40(5) Splošne uredbe o varstvu 
podatkov Združenega kraljestva, ki ni kodeks ravnanja, na katerega se ni mogoče sklicevati pri 
zagotavljanju ustreznih zaščitnih ukrepov za prenose osebnih podatkov v tretjo državo v skladu s 
členom  46(2)(e) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva;  
(d) odobritev novih mehanizmov certificiranja v skladu s členom 42(5) Splošne uredbe o varstvu 
podatkov Združenega kraljestva, razen mehanizmov certificiranja, na katere se ni mogoče 
zanašati z a zagotovitev ustreznih zaščitnih ukrepov za prenose osebnih podatkov v tretjo državo 
v skladu s členom 46(2)(f) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva;  
(e) odobritev novih zavezujočih poslovnih pravil v skladu s členom 47 Splošne uredbe o var stvu 
podatkov v Združenem kraljestvu;  
(f) odobritev novih pogodbenih klavzul iz člena 46(3)(a) Splošne uredbe o varstvu podatkov 
Združenega kraljestva; ali  
(g) odobritev novih upravnih ureditev iz člena 46(3)(b) Splošne uredbe o varstvu podatkov 
Združenega kraljes tva. 
4. “Navedeno obdobje" se začne na dan začetka veljavnosti tega sporazuma in se ob 
upoštevanju odstavka 5 konča:  
(a) na dan, ko Evropska komisija sprejme sklepe o ustreznosti v zvezi z Združenim kraljestvom v 
skladu s členom 36(3) Direktive (EU) 2016/680 i n členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679, ali  
(b) na datum štirih mesecev po začetku določenega obdobja, ki se podaljša za nadaljnja dva meseca, 
razen če temu nasprotuje ena od pogodbenic;  
kar nastopi prej.  
5. Ob upoštevanju odstavkov 6 in 7, če Združeno kraljestvo  v navedenem obdobju spremeni 
veljavni režim varstva podatkov ali izvaja določena pooblastila brez soglasja Unije v Partnerskem 
svetu, se navedeno obdobje konča na dan, ko se pooblastila izvajajo ali sprememba začne veljati.  
6. Sklicevanje na izvajanje dol očenih pooblastil iz odstavkov 1 in 5 ne vključuje izvrševanja 
takšnih pooblastil, katerih učinek je omejen na uskladitev z ustrezno zakonodajo Unije o varstvu 
podatkov.  
7. Kar koli, kar bi bilo sicer sprememba veljavne ureditve varstva podatkov, ki je:  
(a) sklenjena s soglasjem Unije v okviru Partnerskega sveta; ali  
(b) omejena na uskladitev z ustrezno zakonodajo Unije o varstvu podatkov;  
se ne obravnava kot sprememba veljavne ureditve varstva podatkov za namene odstavka 5 in bi 
moralo biti namesto tega obravnav ano kot del veljavne ureditve varstva podatkov za namene 
odstavka 1.  
8. Za namene odstavkov 1, 5 in 7 „dogovor z Unijo v okviru Partnerskega sveta“ pomeni:  
(a) sklep Partnerskega sveta, kot je opisan v odstavku 11; ali  
(b) obstajajoč dogovor, kot je opisano v ods tavku 10.  
 
409 
 9.   Če Združeno kraljestvo Unijo uradno obvesti, da namerava izvrševati določena pooblastila, 
ali predlaga spremembo veljavne ureditve varstva podatkov, lahko katera koli pogodbenica v petih 
delovnih dneh zahteva sestanek Partnerskega sveta, ki se mora začeti v dveh tednih od take zahteve.  
10. Če se tak sestanek ne zahteva, se šteje, da je Unija v navedenem obdobju dala soglasje k 
takemu izvajanju ali spremembi.  
11.  Če se tak sestanek zahteva, Partnerski svet na tem sestanku preuči predlagano iz vrševanje ali 
spremembo in lahko sprejme sklep, v katerem navede, da se strinja z izvrševanjem ali spremembo v 
navedenem obdobju.  
12. Združeno kraljestvo, kolikor je to razumno mogoče, Unijo uradno obvesti, ko v navedenem 
obdobju sprejme nov instrument, na  katerega se je mogoče sklicevati za prenos osebnih podatkov 
tretji državi v skladu s členom 46(2)(a) Splošne uredbe o varstvu podatkov Združenega kraljestva ali 
oddelkom 75(1)(a) zakona Združenega kraljestva o varstvu podatkov iz leta 2018 v navedenem 
obdobju. Po uradnem obvestilu Združenega kraljestva v skladu s tem odstavkom lahko Unija zahteva 
sestanek Partnerskega sveta, na katerem se razpravlja o zadevnem instrumentu.  
13. Naslov I [Reševanje sporov] šestega dela se ne uporablja za spore v zvezi z razl ago in 
uporabo tega člena.  
 
Člen FINPROV.11: Začetek veljavnosti in začasna uporaba  
1.  Ta sporazum začne veljati prvi dan meseca, ki sledi mesecu, v katerem se pogodbenici 
obvestita, da sta zaključili svoje notranje zahteve in postopke za potrditev svojeg a soglasja za 
sprejem obveznosti.  
 
2. Pogodbenici soglašata, da se ta sporazum začasno uporablja od 1. januarja 2021, če sta se 
pred tem datumom medsebojno uradno obvestili, da so zaključene njune notranje zahteve in 
postopki, potrebni za začasno uporabo. Začasna uporaba preneha na enega od naslednjih datumov, 
pri čemer se upošteva zgodnejši datum:  
 
(a) 28. Februar 2021 ali drug datum, ki ga določi Partnerski svet; ali  
(b) dan iz odstavka 1.  
3.  Od datuma začetka začasne uporabe tega sporazuma pogodbenici razumeta  sklicevanja v 
tem sporazumu na „datum začetka veljavnosti tega sporazuma“ ali na „začetek veljavnosti tega 
sporazuma“ kot sklicevanja na datum, od katerega se ta sporazum začasno uporablja.  
 
 
  
 
 Съставено  в Брюксел  и Лондон  на тридесети  декември  две хиляди  и двадесета  година . 
 
Hecho en Bruselas y Londres, el treinta de diciembre de dos mil veinte. 
 
V Bruselu a v Londýn ě dne třicátého  prosince dva tisíce dvacet. 
 Udfærdiget i Bruxelles og London, den tredivte  december to tusind og tyve. 
 Geschehen zu Brüssel und London am dreißigsten Dezember zweitausendzwanzig.  Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kolmeküm nendal päeval Brüsselis ja Londonis. 
 Έγινε  στις Βρυξέλλες  και στο Λονδίνο , στις τριάντα  Δεκεμβρίου  δύο χιλιάδες  είκοσι . 
 Done at Brussels and London on the thirtieth day of  December in the year two thousand and twenty. 
 Fait à Bruxelles et à Londres, le  trente décembre deux mille vingt. 
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil agus i Londain, an tríochadú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche. 
 Sastavljeno u Bruxellesu i Londonu tridesetog prosinca godine dvije tisu će dvadesete.  
 Fatto a Bruxelles e Londra, addì trenta dicembre duemilaventi. 
 Briselē un London ā, divi tūkstoši divdesmit ā gada  trīsdesmitaj ā decembrī.
 
 
Priimta du tūkstančiai dvidešimt ų metų gruodžio  trisdešimt ą dieną Briuselyje ir Londone. 
 Kelt Brüsszelben és Londonban, a kétezer-huszadik év  december havának harmincadik napján. 
 Magħmul fi Brussell u Londra, fit- tletin jum ta’  Diċembru  fis-sena elfejn u g ħoxrin.  
 Gedaan te Brussel en Londen, dertig dece mber tweeduizend twintig. 
 Sporządzono w Brukseli i Londynie dnia trzydziestego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.  
 Feito em Bruxelas e em Londres, em trinta de dezembro de dois mil e vinte. 
 Întocmit la Bruxelles și la Londra  la treizeci decembrie două mii douăzeci. 
 V Bruseli a Londýne tridsiateho decembra dvetisícdvadsa ť. 
 V Bruslju in Londonu, tridesetega decembra dva tisoč dvajset.  
 Tehty Brysselissä ja Lontoossa kolmantenakymmenent enä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä. 
 
Som skedde i Bryssel och i London den trettionde december år tjugohundratjugo. 
 
   
 
.l]UPN;d7ablJ	l
 PWlH.l$O@QOleWPU;.l
-.lhWPU^GPeleO@@l
PWl;OleWPU5A^G;l$OAPOl
fWl:A;leWPU/A^7>;l%O@POl
eWPPU.l@@:elOAK;Il
X`3l#(lTV8LY3,l i\9Z[
l
PWl_>;leWPU;.Ol%O@POl
 PeWl%O@POl ;gWPU<;OO;l
">.Wl7;.OOl .OlPO_.@^lPWU.A=>l
-.leWPU^GelgODFlel
 ;WlH&OBPO;l;eWPU;.l
BWPU.^l!.hA;OC6. ^lh0W:0l
eWPUP^l!4FeO=P^lh.W:el
kleWU.Bl &OAlW<^k<WRHl
?.HH%OEPOAl jWPU;.l
)PPWl:;leWPU;^;l%OB;l
*l@K@;O@el 'OAAleWPU;E^GB;El
 ;H.l$OB1PlgWPU;B.l
 ;O_Wgl%O@eO;.le WPU;.O2l
-.lgWU^GelcMAel
-.lhWPU^GPleOAEPl
eWPPU.Ol eOAPOAOlUgPH;^_.l
SWleWPU;A^G.lgO@PO;Ol
l

+,c^Y7DS+i\^o!++"+7vw7cZj]
^fU+^Wx[C5+5 xf^c7+57U+ [7f>B+rWC3+
*+}g^cpQ8pc^U747[pr}B cg^+r^W^}^x7[7f>CC
^g7rxf^cnCpQ7r^W7[7g>C:nVU7ppQ+2
yg5C7xg^c-Cp3A7r^W>7W7C[p3A+=
xl^^c++r^WC7[7g>C+GHA7[5xp7[CW7U
hE.kF~zdbX.M; ^s~_LF. K^t<~udqE.
^grA7xf^c7+[ r^WC3[7g> ^WWx[Cr
 ^xgU+^WWx[+xr87xg^c87[[757U8[7g>C7+r^WCex7
#A+f37+[[+[ A^WAcA^2+CU ^mc+C>A6^ AxC[[7+WA5+WA+3A
*+xf^cpQx+N75[C3x++r^WpTx7[7g>CN{
7gU+^Wx[Cr/7xm^c7+57UU7[7g>C++r^WC3+
Cg^c+pr^W7[7g?CN+p^cC7[+p}0g60
xg^c^p+r^WC[9p7[7f> IO^p27[5gJP^p}+f5x
xgc+Cr^W7[7f>C+Q``pp8>f8p8gaU
Cp7WCU^Wx[C r/g^c7+r+U[7g@CN+r^WCR+
'^^f57xf^c7p7 7W77[p3A+c}^^g r^^W7[7f>C7
(CWC7[Cx xg^c7NpQC7N(pcU[^r [7g>CCr^W^7N
7U+^Wx[C5+57xg^c7C+ 5+[7g>C+rWC3+
 7[rfx^Wx[Cr+r7+xg^c7+[1 +[7f>C7C r^WC37
*+xgcpQ7pc^U^47[pr}^cf7+rW^}|7[7g>Cx
*+}f^cpQ^pQxc[^pr++r^WpQ^7[7g>CN^
xf^^c+[ +r^WC7[7f>C+N-fN7pr`[c x^U7pr+
`fxg^c7CpQ+ +r^W7[7g>C>7W7[pQ+c7[

S¸^
^©ªJ¸<Y'J$E¸%^:7<JS16*¸ ¸(^$^«S¸:qS©ª ¸
F¸^¸G^i¸Mi]¸]^¸ /S¸%^¥SS¸ ^¸4S]S¸ ]^¸B¥^¸
RS¸Hy^_¸~T®¤¥®j¸P^~_¸%i¥Ti^¸S¸H^®^jf¸3¤~S¸
-¸)^¥¸-^^]^¸=e^ie^¸H¥Zi¥Si^¸e¸B]iS]¸
-s¸]S¤¸P^^iie¥^¸=ie^i[f¸/&Zi¥Si^¸¬]¸B]iS]¸
H¬¬Zi¥SiS¸yS¸FfySii¸ Df^]~­ieiiei¸i^¸
U¸	£¸2¯°¶¦¯¸%U\r `¨E¸ L;¸Aw²V!¸%x	¯kU¸ >U§¸¸%`§U¸3"U¯lU¸
.¸¥f^¸Ni¥^]¸?ie]¸c¸ /^S¥¸%i¥Si¸S]¸C ¥f^¡¸4^S]¸
F¬¸^¸G³S¬^Mi¸]^¸/S]^%^¥Se^¸^¥¸]3S]^¸]­¸B]¸
KfS¸[^S¸Gj[f¥¸¥Si¥ f^¸S¸%^S¥Si^¸ Am^¸Se¬¤¸ Kf¬Si¤[^S¥¸+i^S¸
RS¸M{^]i^¬¸ ?S|^®i¬¸ P^i~^¸%i¥Siy^¸i¸Hy^®^^¸ 3¤~^¸
F^¸in¸G^e¸Mi¥¸]i¸/S¸%^¥SeS¸^¸ 3S]S¸]^¸B]¸
@i^Zi¥Wi{S¤¸¬¸Ri^^8oizS¤¸®i^¥W¤¸=SSi¤¥^¤¸®W]W¸
9¬e¥ia¤¸ )i]´i¤i¤¸%i¥Su|¤¸i¸Ii S¬a¤¸iiy¤¸=SS³¤¥a¤¸® S]­¸
BSe³%i¥SiS¸_¤¸+¤µS~p¤µTe¸ ,e³^¤st¥¸=iT³¤TeS¸ _¤µ_¸
/gSG^{¬¸ Ni¥¸¥S0S¸%i¥¥SyS¸­¸ 5S]S¸¥S¸-­¸
P¸f^¥¸ P^^ie]¸ ?i iy~¸®S¸ /¥%i¥¥Sib¸^¸ B]4^S]¸
Q¸ii^i­¸R{^][µ^e¸ =^¤¥±S¸Qi^~i^y¸%³¥Sii¸i¸3S]ii¸ F[^y¸
F^¸G^i¸ Oi]¸]S¸ /X%^¥SfS¸^¸]S¸4S]S¸]¸B¥^¸
F^¥­¸G^eS¥­¸ Mi¥¸S¸ASii¸%i¥Sii¸·i¸3S]^i¸]^¸ B]¸
RS¸Hy^_¸ ~ T®¤¥®¸ P^~^y¸%i¥Ti^¸S¸H^®^¢_f¸d¤~S¸
RS¸R]¬´^¸~ Sy^¤¥® ¸P^i~S¸%i¥Sv}S¸i¸ H^®^S¸3¤~S¸
4¤%i¥SiS¸yS¸Fhi¤4Si¸ ³f]i¤¥³^^¸~­ieS¤~­S¸ ¬^¤¥S¸
-¸-^S]^¸~­eSi~^¥¸H¥Zi¥Si^¸ [f¸B]iS]¸
¸
 
414 
 PRILOGE  
PRILOGA INST:   POSLOVNIK PARTNERSKEGA SVETA IN ODBOROV  
Pravilo 1  
Predsednik  
1. Unija in Združeno kraljestvo druga drugo uradno obvestita o imenu, položaju in kontaktnih 
podatkih svojih imenovanih sopredsednikov. Šteje se, da ima sopredsednik pooblastilo za zastopanje 
Unije oziroma Združenega kraljestva, dokler se drugi pogodbenici ne pošlje uradno obvestilo o 
novem sopredsedniku.  
2. Odločitve sopredsednikov, določenih v tem poslovniku, se sprejmejo soglasno.  
3.  Sopredsednika lahko za določeno sejo nadomesti pooblašč enec. Sopredsednik ali njegov 
pooblaščenec o pooblastitvi čim prej uradno obvesti drugega sopredsednika in sekretariat 
Partnerskega sveta. Sklicevanja na sopredsednika v tem poslovniku se razumejo tako, da vključujejo 
pooblaščenca.  
Pravilo 2  
Sekretariat  
Sekretariat Partnerskega sveta (v nadaljnjem besedilu: sekretariat) sestavljata uradnik Unije in 
uradnik vlade Združenega kraljestva. Sekretariat opravlja naloge, ki so mu dodeljene s tem 
poslovnikom.  
Unija in Združeno kraljestvo druga drugo uradno obvestit a o imenu, položaju in kontaktnih podatkih 
uradnika, ki je član sekretariata Partnerskega sveta za Unijo oziroma Združeno kraljestvo. Šteje se, da 
ta uradnik še naprej deluje kot član sekretariata za Unijo ali Združeno kraljestvo do datuma, ko Unija 
ali Zd ruženo kraljestvo uradno obvesti o novem članu.  
Pravilo 3  
Seje  
1. Vsako sejo Partnerskega sveta skliče sekretariat, o datumu in uri pa se dogovorita 
sopredsednika. Kadar Unija ali Združeno kraljestvo prek sekretariata pošlje zahtevo za sejo, si 
Partnerski svet prizadeva, da se sreča v 30 dneh od take zahteve ali prej v primerih, določenih v tem 
sporazumu.  
2. Seje Partnerskega sveta potekajo izmenično v Bruslju in Londonu, razen če se sopredsednika 
odločita drugače.  
3. Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko s opredsednika dogovorita, da bo seja Partnerskega 
sveta potekala prek video - ali telekonference.  
Pravilo 4  
 
415 
 Udeležba na sejah  
1. Unija in Združeno kraljestvo se v razumnem časovnem obdobju pred vsako sejo prek 
sekretariata obvestita o predvideni sestavi svojih delegacij  ter navedeta ime in položaj vsakega člana 
delegacije.  
2. Sopredsednika lahko po potrebi soglasno povabita strokovnjake (tj. nevladne uradnike) k 
udeležbi na sejah Partnerskega sveta, da zagotovijo informacije o posebnih temah in le za dele  seje, 
na katerih se razpravlja o takih posebnih temah.  
Pravilo 5  
Dokumenti  
Pisni dokumenti, na katerih temeljijo razprave Partnerskega sveta, so oštevilčeni in jih sekretariat 
razpošlje Uniji in Združenemu kraljestvu.  
Pravilo 6  
Dopisi  
1. Unija in Združeno  kraljestvo pošljeta svoje dopise, naslovljene na Partnerski svet, prek 
sekretariata. Taki dopisi se lahko pošljejo v kakršni koli obliki pisne komunikacije, tudi po elektronski 
pošti.  
2.  Sekretariat zagotovi, da se dopisi, naslovljeni na Partnerski svet,  vročijo sopredsednikoma in 
po potrebi razpošljejo v skladu s pravilom  5.  
3. Vsi dopisi sopredsednikov ali dopisi, naslovljeni neposredno na njiju, se posredujejo 
sekretariatu in po potrebi  razpošljejo v skladu s pravilom 5.  
Pravilo 7  
Dnevni red sej  
1.  Sekretariat za vsako sejo pripravi osnutek začasnega dnevnega reda. Ta se skupaj z 
ustreznimi dokumenti pošlje sopredsednikoma najpozneje 10 dni pred datumom seje.  
2.  Začasni dnevni red vključuje točke, ki sta jih zahtevala Unija ali Združeno kraljestvo.  Take 
zahteve se skupaj z ustreznimi dokumenti pošljejo sekretariatu najpozneje 15 dni pred začetkom 
seje.  
3.  Sopredsednika najpozneje pet dni pred datumom seje določita začasni dnevni red seje.  
4.  Partnerski svet na začetku vsake seje sprejme dnevni r ed. Na zahtevo Unije ali Združenega 
kraljestva se lahko točka, ki ni vključena na začasni dnevni red, s soglasjem vključi na dnevni red.  
5.    Sopredsednika lahko v medsebojnem soglasju skrajšata ali podaljšata roke iz odstavkov 1 do 
3, da se upoštevajo p otrebe posameznih zadev.  
 
416 
 Pravilo 8  
Zapisnik  
1.  Uradnik, ki opravlja naloge člana sekretariata pogodbenice, ki je gostiteljica seje, v 15 dneh 
po koncu seje pripravi osnutek zapisnika vsake seje, razen če sopredsednika odločita drugače. 
Osnutek zapisnika s e pošlje članu sekretariata druge pogodbenice, da poda pripombe. Slednji lahko 
predloži pripombe v 7 dneh od datuma prejema osnutka zapisnika.  
2.  Zapisnik praviloma povzema vsako točko dnevnega reda in po potrebi navaja:  
(a) dokumente, predložene Partnerske mu svetu;  
(b) izjave, za katere je eden od sopredsednikov zahteval, da se vnesejo v zapisnik, in  
(c) sprejeti sklepi, dana priporočila, dogovorjene izjave in zaključki, sprejeti v zvezi s posameznimi 
točkami.  
3.  Zapisnik v prilogi vsebuje seznam udeležencev, v katerem so za vsako delegacijo navedena 
imena in položaji vseh posameznikov, ki so se udeležili seje.  
4.  Sekretariat prilagodi osnutek zapisnika na podlagi prejetih pripomb in sopredsednika 
osnutek zapisni ka, kakor je bil revidiran, odobrita v 28 dneh od datuma seje ali do katerega koli 
drugega datuma, o katerem se dogovorita sopredsednika. Po potrditvi člani sekretariata različici 
zapisnika overijo s podpisom. Unija in Združeno kraljestvo prejmeta po eno o d teh verodostojnih 
različic. Sopredsednika se lahko dogovorita, da je ta zahteva izpolnjena s podpisom in izmenjavo 
elektronskih izvodov.  
Pravilo 9  
Sklepi in priporočila  
1.  V obdobju med sejami lahko Partnerski svet sprejme sklepe ali priporočila s pisnim 
postopkom. Sopredsednik pisno predstavi besedilo osnutka sklepa ali priporočila drugemu 
sopredsedniku v delovnem jeziku Partnerskega sveta. Druga pogodbenica ima na voljo en mesec ali 
katero koli daljše obdobje, ki ga določi pogodbenica predlagatelj ica, da izrazi soglasje k osnutku 
sklepa ali priporočila. Če druga pogodbenica ne izrazi svojega soglasja, se o predlaganem sklepu ali 
priporočilu razpravlja in se lahko sprejme na naslednji seji Partnerskega sveta. Osnutki sklepov ali 
priporočil se štejej o za sprejete, ko druga pogodbenica izrazi svoje soglasje in se zabeležijo v zapisnik 
naslednje seje Partnerskega sveta v skladu s pravilom  8. 
2.  Kadar Partnerski svet sprejme sklepe ali priporočila, se v naslov takih aktov vstavi beseda 
„sklep“ oziroma „ priporočilo“. Sekretariat evidentira vse sklepe ali priporočila pod serijsko številko in 
s sklicevanjem na datum sprejetja.  
3.  V sklepih, ki jih sprejme Partnerski svet, je določen datum začetka njihove veljavnosti.   
4.  Sklepi in priporočila, ki jih sp rejme Partnerski svet, se sestavijo v verodostojnih jezikih v dveh 
izvodih, podpišeta jih sopredsednika, sekretariat pa jih pošlje Uniji in Združenemu kraljestvu takoj po 
podpisu. Sopredsednika se lahko dogovorita, da je zahteva po podpisu izpolnjena s pod pisom in 
izmenjavo elektronskih izvodov.  
Pravilo 10  
 
417 
 Preglednost  
1. Sopredsednika se lahko dogovorita, da se Partnerski svet sestane javno.  
2. Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Partnerskega sveta v 
svojem uradnem listu ali na spletu.  
3. Če Unija ali Združeno kraljestvo Partnerskemu svetu predloži zaupne ali pred razkritjem 
zaščitene informacije v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi, druga pogodbenica navedene 
informacije obravnava kot zaupne.  
4. Začasni dnevni red i sej se objavijo pred sejo Partnerskega sveta. Zapisniki sej se objavijo po 
njihovi odobritvi v skladu s pravilom 8.  
5. Dokumenti iz odstavkov 2 do 4 se objavijo v skladu z veljavnimi pravili obeh pogodbenic o 
varstvu podatkov.  
Pravilo 11  
Jeziki  
1.  Uradni jeziki Partnerskega sveta so uradni jeziki Unije in Združenega kraljestva.  
2.  Delovni jezik Partnerskega sveta je angleščina. Razprave Partnerskega sveta temeljijo na 
dokumentih, pripravljenih v angleščini, razen če se sopredsednika odločita drugače.  
3. Partnerski svet sprejme sklepe o spremembi ali razlagi Sporazuma v jezikih verodostojnih 
besedil Sporazuma. Vsi drugi sklepi Partnerskega sveta, vključno s tistimi, s katerimi se spreminja ta 
poslovnik , se sprejmejo v delovnem jeziku iz odstavka  2. 
Pravilo 12  
Stroški  
1.  Unija in Združeno kraljestvo krijeta svoje stroške, ki nastanejo z udeležbo na sejah 
Partnerskega sveta.  
2.  Stroške, povezane z organizacijo sej in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica, ki 
je gostiteljica seje.  
3.  Stroške v zvezi s tolmačenjem na sejah v delovni jezik Partnerskega sveta in iz njega krije 
pogodbenica, ki zahteva tolmačenje.  
3. Vsaka pogodbenica je odgovorna za prevod sklepov in drugih dokumentov v svoje uradne 
jezike, če je to potrebno v skladu s pr avilom  11, in krije stroške, povezane s temi prevodi.    
Pravilo 13  
Odbori  
1.  Brez poseganja v odstavek  2 tega pravila se pravila 1 do 12 smiselno uporabljajo za odbore.  
 
418 
 2.  Odbori obvestijo Partnerski svet dovolj zgodaj pred sejami o svojih časovnih razp oredih in 
dnevnih redih sej ter mu poročajo o rezultatih in sklepih s sej.  
  
 
419 
 PRILOGA ORIG -1:UVODNE OPOMBE K PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK  
Opomba 1  
Splošna načela  
1. V tej prilogi so določena splošna pravila za veljavne zahteve iz Priloge ORIG -2 [Pravila o 
poreklu za določen izdelek] iz točke  (c) člena  ORIG  3(1) [Splošne zahteve] tega sporazuma.  
2. V tej prilogi in Prilogi  ORIG -2 [Pravila o poreklu za določ en izdelek] so zahteve za izdelek s 
poreklom v skladu s točko  (c) člena  ORIG.3(1) [Splošne zahteve] tega sporazuma sprememba tarifne 
uvrstitve, proizvodni postopek, največja vrednost ali teža materialov brez porekla ali katera koli 
druga zahteva iz te pril oge in Priloge  ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].  
3. Sklicevanje na težo v pravilu o poreklu za določen izdelek pomeni neto težo, ki je teža 
materiala ali izdelka in ne vključuje teže kakršne koli embalaže.  
4. Ta priloga in Priloga  ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] temeljita na 
harmoniziranem sistemu, kakor je bil spremenjen 1.  januarja  2017.  
Opomba 2  
Struktura seznama pravil o poreklu za določen izdelek  
1. Opombe k oddelkom ali poglavjem se po potrebi berejo v povezavi s pravili o poreklu za  
določen izdelek, ki se uporabljajo za ustrezni oddelek, poglavje, tarifno številko ali tarifno 
podštevilko.  
2. Vsako pravilo o poreklu za določen izdelek iz stolpca  2 Priloge  ORIG -2 [Pravila o poreklu za 
določen izdelek] se uporablja za ustrezen izdelek iz stolpca  1 Priloge  ORIG -2 [Pravila o poreklu za 
določen izdelek].  
3. Če za izdelek veljajo alternativna pravila o poreklu za določen izdelek, je izdelek izdelek s 
poreklom v pogodbenici, če izpolnjuje eno od alternativnih pravil.  
4. Če za izdelek velja pravilo o poreklu za določen izdelek, ki vključuje več zahtev, je izdelek 
izdelek s poreklom v pogodbenici le, če izpolnjuje vse te zahteve.  
5. V tej prilogi in Prilogi  ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] se uporabljajo naslednje 
opredelitve pojmov:  
(a) „oddelek“ pomeni oddelek harmoniziranega sistema;  
(b) „poglavje“ pomeni prvi dve številki v tarifni uvrstitvi blaga v okviru harmoniziranega sistema;  
(c) „tarifna številka“ pomeni prve štiri številke v tarifni uvrstitvi blaga v okviru harmoniziranega 
sistema; in  
(d) „tarifna podštevilka“ pomeni prvih šest številk v tarifni uvrstitvi blaga v okviru 
harmoniziranega sistema.  
2. V pravilih o poreklu za določen izdelek se uporabljajo naslednje kratice:  
 
420 
 „SP“ pomeni izdelavo iz materialov brez porekla iz katerega koli poglavja,  razen iz poglavja izdelka; to 
pomeni, da je treba vsak material brez porekla, ki se uporablja pri izdelavi izdelka, uvrstiti v poglavje 
(2-mestna raven harmoniziranega sistema), ki ni poglavje izdelka (tj. sprememba poglavja).  
„STŠ“ pomeni izdelavo iz mat erialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne 
številke izdelka; to pomeni, da je treba vsak material brez porekla, ki se uporablja pri izdelavi izdelka, 
uvrstiti v tarifno številko (4 -mestna raven harmoniziranega sistema), ki ni ta rifna številka izdelka (tj. 
sprememba tarifne številke).  
„STPŠ“ pomeni izdelavo iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz tarifne 
podštevilke izdelka; to pomeni, da je treba vsak material brez porekla, ki se uporablja pri izde lavi 
izdelka, uvrstiti v tarifno podštevilko (6 -mestna raven harmoniziranega sistema), ki ni tarifna 
podštevilka izdelka (tj. sprememba tarifne podštevilke).  
Opomba 3  
Uporaba pravil o poreklu za določen izdelek  
1. Člen  ORIG.3(2) [Splošne zahteve] tega sporazu ma o izdelkih, ki so pridobili status izdelka s 
poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporablja ne glede na to, ali je bil ta status 
pridobljen v isti tovarni v pogodbenici, v kateri se izdelki uporabljajo.  
2. Če pravilo o poreklu za dol očen izdelek izrecno izloča določen material brez porekla ali 
določa, da vrednost oziroma teža določenega materiala brez porekla ne sme presegati določenega 
praga, se ti pogoji ne uporabljajo za materiale brez porekla, uvrščene drugje v harmoniziranem 
sistemu.  
3. Primer 1: Ko pravilo za buldožerje (tarifna podštevilka HS  8429.11)  zahteva:  „STŠ, razen 
materialov brez porekla iz tarifne številke  84.31, deli, primerni za uporabo samo s stroji iz tarifnih 
številk  84.25 do  84.30“ , uporaba materialov brez porekla, u vrščenih drugje kot v  84.29 in  84.31 – kot 
so vijaki (tarifna številka HS  73.18), izolirane žice in električni vodniki (tarifna številka HS  85.44) ter 
razna elektronika (poglavje HS  85) – ni omejena.  
Primer 2: Ko pravilo za tarifno številko  35.05 (dekstrin i in drugi modificirani škrobi; lepila na osnovi 
škrobov itd.) zahteva: „STŠ, razen iz tarifne številke  11.08 brez porekla“, uporaba materialov brez 
porekla, uvrščenih drugje kot v  11.08 (škrob, inulin), kot so materiali iz poglavja  10 (žita), ni omejena.  
4. Če pravilo o poreklu za določen izdelek določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega 
materiala, to ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo izpolniti 
tega pravila.  
Opomba 4  
Izračun največje vrednosti materialov brez porekla  
V pravilih o poreklu za določen izdelek se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII 
GATT 1994;  
(b) „cena EXW“ ali „cena franko tovarna“ pomeni:  
 
421 
 (i) ceno, ki je plačana ali jo je treba plačati za izdelek proizvajalcu, pri katerem se opravi 
zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih 
materialov in vseh drugih stroškov, nastalih pri izdelavi izdelka, zmanjšano za vse 
notranje dajatve,  ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka; ali  
(ii) če cena ni plačana ali je ni treba plačati ali če v dejanski plačani ceni niso upoštevani 
vsi stroški, povezani z izdelavo izdelka, ki dejansko nastanejo pri izdelavi izdelka, 
vrednost vseh uporabljenih materialov in vseh drugih stroškov, nastalih pri izdelavi 
izdelka v pogodbenici izvoznici:  
(A) vključno s stroški prodaje, splošnimi in administrativnimi stroški ter 
dobičkom, ki ga je mogoče utemeljeno pripisati izdelku; ter  
(B) brez stroškov prevoza  in zavarovanja ter vseh drugih stroškov, nastalih pri 
prevozu izdelka, in vseh notranjih dajatev pogodbenice izvoznice, ki se ali se 
lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka.  
(iii) Za namene točke  (i), kadar je bila zadnja izdelava oddana proizvajalcu pod izvajalcu, se 
izraz „proizvajalec“ v točki  (i) nanaša na osebo, ki je podizvajalca zaposlila.  
(c) „MaxMBP“ pomeni največjo vrednost materialov brez porekla, izraženo v odstotkih in 
izračunano po naslednji formuli:  
        VMBP  
MaxMBP  (%) =   × 100  
        EXW    
 
(d) „VMBP“ pomeni vrednost materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi izdelka, ki ustreza 
njegovi carinski vrednosti ob uvozu, vključno s stroški prevoza, po potrebi zavarovanja in 
pakiranja ter vsemi drugimi stroški, nastalimi pri prevozu material ov v uvozno pristanišče v 
pogodbenici, v kateri se nahaja proizvajalec izdelka. Kadar vrednost materialov brez porekla ni 
znana in je ni mogoče ugotoviti, se uporablja prva preverljiva cena, plačana za materiale brez 
porekla v Uniji ali Združenem kraljestv u; vrednost materialov brez porekla, se za materiale 
brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelka, lahko izračuna na podlagi formule tehtane 
povprečne vrednosti ali druge metode vrednotenja zalog v skladu z računovodskimi načeli, ki 
so splošno spre jeta v pogodbenici.  
Opomba 5  
Opredelitev postopkov iz oddelkov  V do  VII Priloge ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek]  
V pravilih o poreklu za določen izdelek se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „biotehnološki postopek“ pomeni:  
(i) biološko ali biotehnološko gojenje kultur (vključno s celičnimi kulturami), hibridizacijo  
ali gensko spreminjanje mikroorganizmov (bakterij, virusov (vključno s fagi) itd.) ali 
človeških, živalskih ali rastlinskih celic; in  
 
422 
 (ii) gojenje, izolacijo ali čiščenje celičnih ali medceličnih struktur (kot so izolirani geni, 
genski fragmenti in plazmidi) ali fermentacijo;  
(b) „sprememba velikosti delcev“ pomeni namerno in nadzorovano spreminjanje velikosti delcev 
izdelka, ki ni zgolj drobljenje ali stiskanje, zaradi česar n astane izdelek z določeno velikostjo 
delcev, določeno porazdelitvijo velikosti delcev ali določeno površino, kar je pomembno za 
namene nastalega izdelka, ter z drugačnimi fizikalnimi ali kemijskimi lastnostmi kot pri 
vhodnih materialih;  
(c) „kemijska reakcija “ pomeni postopek (vključno z biokemično obdelavo), v katerem nastane 
molekula z novo strukturo, in sicer z razbitjem obstoječih in tvorjenjem novih medmolekulskih 
vezi ali spremembo prostorske razporeditve atomov v molekuli, razen naslednjih postopkov, ki  
se za namene te opredelitve ne štejejo za kemijske reakcije:  
(i) raztapljanje  v vodi ali drugih topilih;  
(ii) izločanje topil, vključno z vodo; ali  
(iii) dodajanje ali izločanje kristalne vode;  
(d) „destilacija“ pomeni:  
(i) atmosfersko destilacijo: postopek ločevanja, pri kater em se nafta v destilacijskem 
stolpu pretvarja v frakcije glede na vrelišče, para pa se nato kondenzira v različne 
utekočinjene frakcije; proizvodi, pridobljeni z destilacijo nafte, lahko vključujejo 
utekočinjeni naftni plin, primarni bencin, motorni bencin , kerozin, dizelsko ali kurilno 
olje, lahka plinska olja in mazalno olje; ter  
(ii) vakuumsko destilacijo: destilacijo pri tlaku, ki je nižji od atmosferskega, vendar ne tako 
nizek, da bi bila destilacija razvrščena kot molekularna destilacija; vakuumska 
destila cija se uporablja za destiliranje materialov z visokim vreliščem in toplotno 
občutljivih materialov, kot so težki destilati nafte, za proizvodnjo lahkih do težkih 
vakuumskih plinskih olj in ostanka pri destilaciji;  
(e) „ločevanje izomerov“ pomeni izolacijo ali  ločevanje izomerov iz mešanice izomerov;  
(f) „mešanje in združevanje“ pomeni namerno in sorazmerno nadzorovano mešanje ali 
združevanje (vključno z razprševanjem) materialov, razen dodajanja razredčil, zgolj zaradi 
skladnosti s predhodno določenimi specifikaci jami, katerega rezultat je izdelava izdelka s 
fizikalnimi ali kemijskimi lastnostmi, ki so pomembne za namene ali uporabe izdelka ter so 
drugačne kot pri vhodnih materialih;  
(g) „izdelava standardnih materialov“ (vključno s standardnimi raztopinami) pomeni izd elavo 
pripravkov, primernih za analizo, umerjanje ali referenco, z natančnimi stopnjami čistosti ali 
razmerji, ki jih potrdi proizvajalec; ter  
(h) „prečiščevanje“ pomeni postopek, s katerim se izloči vsaj 80  % vsebnosti obstoječih nečistoč 
ali s katerim se zma njšajo ali izločijo nečistoče, rezultat pa je blago, primerno za eno ali več 
naslednjih uporab:  
(i) farmacevtske , zdravstvene, kozmetične, veterinarske ali prehranske snovi;  
 
423 
 (ii) kemični izdelki in reagenti za analitske, diagnostične ali laboratorijske uporabe;  
(iii) elementi in sestavni deli za uporabo v mikroelektroniki;  
(iv) specializirane optične uporabe;  
(v) biotehnična uporaba, npr. pri gojenju celic, genski tehnologiji ali kot katalizator;  
(vi) prenašalci, ki se uporabljajo v postopku ločevanja; ali  
(vii) uporaba na jedrskem področju.  
Opomba 6  
Opredelitve pojmov, uporabljenih v oddelku  XI Priloge ORIG -2 
[Pravila o poreklu za določen izdelek]  
V pravilih  o poreklu za določen izdelek se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „umetna in sintetična rezana vlakna“ pomenijo pramene iz sintetičnih ali umetnih filamentov, 
rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk  55.01 do  55.07;  
(b) „naravna vlakna“ pomenijo vlakna, ki niso sintetična ali umetna, katerih uporaba je omejena 
na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in če ni drugače do ločeno, vključujejo vlakna, 
ki so mikana, česana ali drugače obdelana, toda nepredena; naravna vlakna vključujejo 
konjsko žimo iz tarifne številke  05.11, svilo iz tarifnih številk  50.02 in  50.03, volnena vlakna in 
fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk  51.01 do  51.05, bombažna vlakna iz tarifnih 
številk  52.01 do  52.03 ter druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk  53.01 do  53.05;  
(c) „tiskanje“ pomeni tehniko, pri kateri se tekstilnemu substratu z uporabo sit, valjev ali 
digitalnih ali prenosnih teh nik trajno doda objektivno ocenjena funkcija, kot je barva, vzorec 
ali tehnična učinkovitost; in  
(d) „tiskanje (kot samostojen postopek)“ pomeni tehniko, pri kateri se tekstilnemu substratu z 
uporabo sit, valjev ali digitalnih ali prenosnih tehnik trajno doda objektivno ocenjena funkcija, 
kot je barva, vzorec ali tehnična učinkovitost, skupaj z vsaj dvema postopkoma za pripravo ali 
dodelavo (kot so čiščenje, beljenje, merceriziranje, termofiksiranje, svetljenje, kalandiranje, 
obdelava za obstojnost proti krčenj u, trajna dodelava, dekatiranje, impregnacija, popravljanje 
in odstranjevanje vozlov, striženje, smojenje, uporaba zračnega bobna, raztezanje, valjanje, 
parjenje in krčenje ter mokro dekatiranje), če vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne pr esega 50  % cene izdelka EXW.  
Opomba 7  
Odstopanja, ki se uporabljajo za izdelke, ki vsebujejo dva ali več 
osnovnih tekstilnih materialov  
1. V tej opombi so osnovni tekstilni materiali naslednji:  
(a) svila;  
(b) volna;  
 
424 
 (c) groba živalska dlaka;  
(d) fina živalska dlaka;  
(e) konjska žima;  
(f) bombaž;  
(g) materiali za izdelavo papirja in papir;  
(h) lan;  
(i) prava konoplja;  
(j) juta in druga tekstilna ličnata vlakna;  
(k) sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agave;  
(l) kokosova vlakna, abaka, ramija in druga rastlinska tekstilna vlakna;  
(m) sintetični filamenti;  
(n) umetni filamenti;  
(o) elektroprevodni filamenti; uth  
(p) sintetična rezana vlakna iz polipropilena;  
(q) sintetična rezana vlakna iz poliestra;  
(r) sintetična rezana vlakna iz poliamida;  
(s) sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila;  
(t) sintetična rezana vlakna iz poliimida;  
(u) sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena;  
(v) sintetična rezana vlakna iz poli (fenilen sulfida);  
(w) sintetična rezana vlakna iz poli (vinil klorida);  
(x) druga sintetična rezana vlakna;  
(y) umetna rezana vlakna iz viskoze;  
(z) druga umetna rezana vlakna;  
(aa) preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, vključno z ovito prejo;  
(bb) preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, vključno z ovito prejo;  
 
425 
 (cc) izdelki iz tarifne številke  56.05 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste 
folije ali plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine največ 5  mm, pri 
čemer je jedro vstavljeno med dva plastična sloja s prozorn im ali barvnim lepilom;  
(dd) drugi izdelki iz tarifne številke  56.05;  
(ee) steklena vlakna; in  
(ff) kovinska vlakna.  
2. Sklic na to opombo v Prilogi  ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] pomeni, da se 
zahteve iz stolpca  2 ne uporabljajo kot dovoljeno odstopanje za osnovne tekstilne materiale brez 
porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelka, če:  
(a) izdelek vsebuje dva ali več osnovnih tekstilnih materialov; in  
(b) skupna teža osnovnih tekstilnih materialov brez porekla ne presega 10  % skupne teže vseh 
uporabljenih os novnih tekstilnih materialov.  
Primer: Za volneno tkanino iz tarifne številke  51.12, ki vsebuje volneno prejo iz tarifne 
številke  51.07, sintetično prejo iz rezanih vlaken iz tarifne številke  55.09 in materiale, 
ki niso osnovni tekstilni materiali, se lahko  uporablja volnena preja brez porekla, ki ne 
izpolnjuje zahteve iz Priloge  ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek], ali 
sintetična preja brez porekla, ki ne izpolnjuje zahteve iz Priloge ORIG -2 [Pravila o 
poreklu za določen izdelek], ali kombinacija obeh, če njuna skupna teža ne presega 
10 % teže vseh osnovnih tekstilnih materialov.  
3. Ne glede na opombo  7.2(b) je za izdelke, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirana s 
fleksibilnimi segmenti polietra, vključno z ovito prejo,“ največje dovoljeno odstopanje 20  %. Vendar 
delež ostalih osnovnih tekstilnih materialov brez porekla ne sme presegati 10  %. 
4. Ne glede na opombo 7.2(b) je za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali 
plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine največ 5  mm, pri čemer je jedro 
vstavljeno med dva plastična sloja s prozornim ali barvnim lepilom;“ največje dovoljeno odstopanje 
30 %. Vendar delež ostalih osnovnih tekstilnih materialov brez porekla ne sme presegati 10  %. 
Opomba 8  
Druga d ovoljena odstopanja, ki se uporabljajo za nekatere tekstilne 
izdelke  
1. Sklic na to opombo v Prilogi  ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] pomeni, da se 
tekstilni materiali brez porekla (razen podlog in medvlog), ki ne izpolnjujejo zahtev iz stolpca  2 za 
gotov tekstilni izdelek, lahko uporabljajo, če so uvrščeni v drugo tarifno številko kot izdelek in če 
njihova vrednost ne presega 8  % cene izdelka EXW.   
2. Materiali brez porekla, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63, se lahko prosto uporabljajo pri 
proizvodnji tekstilnih izdelkov, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63, ne glede na to, ali vsebujejo tekstil 
ali ne.  
Primer: Če zahteva iz Priloge  ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] določa, da se za 
neki tekstilni izdelek (kot so hlače) uporabi preja,  to ne preprečuje uporabe kovinskih 
 
426 
 predmetov brez porekla  (kot so gumbi), ker kovinski predmeti niso uvrščeni v 
poglavja  50 do  63. Iz istih razlogov to ne preprečuje uporabe zadrg brez porekla, 
četudi zadrge običajno vsebujejo tekstil.  
3. Če zahteva iz Prilo ge ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek] določa največjo vrednost 
materialov brez porekla, se pri izračunu vrednosti materialov brez porekla upošteva vrednost 
materialov brez porekla, ki niso uvrščeni v poglavja  50 do  63. 
Opomba 9  
Kmetijski proizvo di 
Kmetijski proizvodi, uvrščeni v oddelek  II harmoniziranega sistema in tarifno številko 24.01, ki se 
pridelujejo ali pobirajo na ozemlju pogodbenice, se obravnavajo kot izdelki s poreklom z ozemlja 
navedene pogodbenice, tudi če so pridobljeni iz semen, č ebulic, podlag, potaknjencev, cepičev, 
cepljenk, poganjkov, brstov ali drugih živih delov rastlin, uvoženih iz tretje države.  
  
 
427 
 PRILOGA ORIG -2: PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK  
Stolpec 1  
Uvrstitev v 
harmonizirani 
sistem (2017), 
vključno s 
poimenovanjem  Stolpec 2  
Pravilo o poreklu za določen izdelek   
ODDELEK I  ŽIVE ŽIVALI; PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA  
Poglavje 1  Žive živali  
01.01 –01.06  Vse živali iz Poglavja  1 so v celoti pridobljene.  
Poglavje 2  Meso in užitni klavnični proizvodi  
02.01 -02.10  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij  1 in  2 v celoti 
pridobljeni.  
Poglavje 3  Ribe in raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji  
03.01 -03.08  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  3 v celoti pridobljeni.  
Poglavje 4  Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki 
niso navedeni ali zajeti na drugem mestu  
04.01 -04.10  Izdelava, pri kateri:  
– so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  4 v celoti pridobljeni; in  
– skupna teža materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 in  17.02 ne presega 
20 % teže izdelka.  
Poglavje 5  Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni a li zajeti na drugem mestu  
05.01 -05.11  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
ODDELEK II  RASTLINSKI PROIZVODI  
Poglavje 6  Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in 
okrasno listje  
06.01 -06.04  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  6 v celoti pridobljeni.  
Poglavje 7  Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji  
07.01 -07.14  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  7 v celoti pridobljeni.  
Poglavje 8  Užitno sadje in oreščki; lupine agrumov ali melon  
 
428 
 08.01 -08.14  Izdelava, pri kateri:  
– so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  8 v celoti pridobljeni ter  
– skupna teža materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 in  17.02 ne presega 
20 % teže izdelka.  
Poglavje 9  Kava, pravi čaj, maté čaj in začimbe  
09.01 -09.10  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
Poglavje 10  Žita 
10.01 -10.08  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  10 v celoti pridob ljeni.  
Poglavje 11  Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten  
11.01 -11.09  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij  10 in  11, tarifnih 
številk  07.01, 07.14, 23.02 do 23.03 ali tarifne podštevilke 0710.10 v celoti 
pridobljeni.  
Poglavje 12  Oljna semena in plodovi; različna zrna, semena in plodovi; industrijske ali 
zdravilne rastline; slama in krma  
12.01 -12.14  STŠ 
Poglavje 13  Šelak; gume, smole in drugi rastlinski sokovi in ekstrakti  
13.01 -13.02  Izdelava iz  materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, pri kateri skupna 
teža materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 in  17.02 ne presega 20  % 
teže izdelka.  
Poglavje 14  Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso naveden i ali zajeti 
na drugem mestu  
14.01 -14.04  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
ODDELEK III  MASTI IN OLJA ŽIVALSKEGA ALI RASTLINSKEGA IZVORA IN PROIZVODI NJIHOVE 
RAZGRADNJE; PRIPRAVLJENE UŽITNE MASTI; VOSKI ŽIVALSKEGA ALI 
RASTLINSKEGA IZVORA  
Poglavje 15  Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihove razgradnje; 
pripravljene užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora  
15.01 -15.04  STŠ 
15.05 -15.06  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
15.07 -15.08  STPŠ  
15.09 -15.10  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni.  
 
429 
 15.11 -15.15  STPŠ  
15.16 -15.17  STŠ 
15.18 -15.19  STPŠ  
15.20  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
15.21 -15.22  STPŠ  
ODDELEK IV  PROIZVODI ŽIVILSKE INDUSTRIJE; PIJAČE, ALKOHOLNE TEKOČINE IN KIS; TOBAK 
IN TOBAČNI NADOMESTKI  
Poglavje 16  Izdelki iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev  
1601.00 -1604.18  Izdelava,  pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij  1, 2, 3 in 16 v celoti 
pridobljeni88. 
1604.19  SP 
1604.20   
– pripravki iz 
surimija:  SP 
– Drugo:  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij  3 in  16 v celoti 
pridobljeni89. 
1604.31 -1605.69  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij  3 in  16 v celoti 
pridobljeni.  
Poglavje 17  Sladkorji in sladkorni proizvodi  
17.01  STŠ 
17.02  STŠ, če skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  11.01 
do 11.08, 17.01 in 17.03 ne presega 20  % teže izdelka.  
17.03  STŠ 
                                                            
88 Pripravljeni ali konzervirani tuni, črtasti tuni in palamide (Sarda spp.), celi ali v kosih (toda ne seseklja ni), 
uvrščeni v tarifno podštevilko  1604.14, se lahko štejejo za izdelke s poreklom po alternativnih pravilih o 
poreklu za določen izdelek v okviru letnih kvot iz Priloge  ORIG -2A [Kvote po poreklu in alternativna pravila 
pravilom o poreklu za določen izdel ek iz Priloge ORIG -2]. 
89Pripravljeni ali konzervirani tuni, črtasti tuni in druge ribe iz rodu Euthynnus (toda ne celi ali v kosih), 
uvrščeni v tarifno podštevilko  1604.20, se lahko štejejo za izdelke s poreklom po alternativnih pravilih o 
poreklu za določ en izdelek v okviru letnih kvot iz Priloge  ORIG -2A [Kvote po poreklu in alternativna pravila 
pravilom o poreklu za določen izdelek iz Priloge ORIG -2]. 
 
430 
 17.04   
– bela čokolada:  STŠ, če:  
(a) so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  4 v celoti pridobljeni in  
(b) (i) skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 40  % teže izdelka ali  
(ii) vrednost uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 in  17.02 
ne presega 30  % cene izdelka EXW.  
– Drugo:  STŠ, če:  
– so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  4 v celoti pridobljeni ter in  
– skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 40  % teže izdelka.  
Poglavje 18  Kakav in kakavovi proizvodi  
18.01 -18.05  STŠ 
1806.10  STŠ, če:  
– so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  4 v celoti pridobljen i ter in  
– skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 40  % teže izdelka.  
1806.20 -1806.90  STŠ, če:  
(a) so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  4 v celoti pridobljeni in  
 
(b) (i) skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 40  % teže izdelka ali  
(ii) vrednost uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 in  17.02 
ne presega 30  % cene izdelka EXW.  
Poglavje 19  Proizvodi iz žit, moke, škroba ali mleka; slaščičarski proizvodi  
19.01 -19.05  STŠ, če:  
– so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  4 v celoti pridobljeni ter  
– skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz poglavij  2, 3 in  16 ne 
presega 20  % teže izdelka,  
– skupna teža uporabljenih  materialov brez porekla iz tarifnih številk  10.06 
 
431 
 in 11.08 ne presega 20  % teže izdelka, ter  
– skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 40  % teže izdelka.  
Poglavje 20  Proizvodi iz vrtnin, sadja, orešk ov ali drugih delov rastlin  
20.01  STŠ 
20.02 -20.03  Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  7 v celoti pridobljeni.  
20.04 -20.09  STŠ, če skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 40 % teže izdelka.  
Poglavje 21  Razna živila  
21.01 -21.02  STŠ, če:  
– so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  4 v celoti pridobljeni ter in  
– skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 20  % teže izdelka.  
2103.10  
2103.20  
2103.90  STŠ, lahko pa se uporablja gorčična moka ali zdrob ali pripravljena gorčica brez 
porekla.  
2103.30  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
21.04 -21.06  STŠ, če:  
– so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  4 v celoti pridobljeni ter in  
– skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 20  % teže izdelka.  
Poglavje 22  Pijače, alkoholne tekočine in kis  
22.01 -22.06  STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih številk  22.07 in  22.08, če:  
– so vsi uporabljeni materiali iz tarifnih podštevilk  0806.10, 2009.61, 2009.69 v 
celoti pridobljeni,  
– so vsi uporabljeni materiali iz poglavja  4 v celoti pridobljeni ter  
– skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 20  % teže izdelka.  
22.07  STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifne številke  22.08, če so vsi uporabljeni 
materiali iz poglavja  10 ter tarifnih podštevilk  0806.10, 2009.61 in 2009.69 v 
 
432 
 celoti pridob ljeni.  
22.08 -22.09  STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih številk  22.07 in  22.08, če so vsi 
uporabljeni materiali iz tarifnih podštevilk  0806.10, 2009.61 in 2009.69 v celoti 
pridobljeni.  
Poglavje 23  Ostanki in odpadki živilske industrije; priprav ljena krma za živali  
23.01  STŠ 
2302.10 -2303.10  STŠ, če skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz poglavja  10 ne 
presega 20  % teže izdelka.  
2303.20 -2308.00  STŠ 
23.09  STŠ, če:  
– so vsi uporabljeni materiali iz poglavij  2 in 4 v celoti pridobljeni,  
– skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifnih številk  10,01 
do 10,04, 10,07 do  10,08, poglavja  11 ter tarifnih številk  23.02 in  23.03 ne 
presega 20  % teže izdelka in  
– skupna teža uporabljenih materialov brez porekla iz tarifn ih številk  17.01 
in 17.02 ne presega 20  % teže izdelka.  
Poglavje 24  Tobak in izdelani tobačni nadomestki  
24.01  Izdelava, pri kateri so vsi materiali iz tarifne številke  24.01 v celoti pridobljeni.  
2402.10  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, če skupna teža 
uporabljenih materialov brez porekla iz tarifne številke  24.01 ne presega 30  % 
teže uporabljenih materialov iz poglavja  24. 
2402.20  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne  
številke izdelka in tobaka za kajenje iz tarifne podštevilke  2403.19, pri kateri je 
vsaj 10  mas.  % vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke  24.01 v celoti 
pridobljenih.  
2402.90  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, če skupna teža 
uporabljenih materialov brez porekla iz tarifne številke  24.01 ne presega 30  % 
teže uporabljenih materialov iz poglavja  24. 
24.03  STŠ, pri kateri je vsaj 10  mas.  % vseh uporabljenih materialov iz tarifne 
številke  24.01 v celoti pridobljenih . 
ODDELEK V  MINERALNI PROIZVODI  
Opomba k oddelku: Za opredelitve horizontalnih pravil za obdelavo v tem 
oddelku glej opombo  5 v Prilogi  ORIG -1. 
 
433 
 Poglavje 25  sol; žveplo; zemljine in kamen; mavčni materiali, apno in cement  
25.01 -25.30  STŠ 
ali 
MaxMBP 70  % (EXW).  
Poglavje 26  rude, žlindre in pepeli  
26.01 -26.21  STŠ 
Poglavje 27  mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije; bituminozne 
snovi; mineralni voski  
27.01 -27.09  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
27.10  STŠ, razen biodizla brez porekla iz tarifne podštevilke  3824.99 ali 3826.00,  
ali 
izvedeta se destilacija ali kemijska reakcija, če je uporabljeni biodizel (vključno z 
rastlinskim oljem, obdelanim z vodikom) iz tarifne številke  27.10 ter ta rifnih 
podštevilk  3824.99 in 3826.00 pridobljen z esterifikacijo, transesterifikacijo ali 
obdelavo z vodikom.  
27.11 -27.15  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
ODDELEK VI  PROIZVODI KEMIJSKE INDUSTRIJE ALI PODOBNIH INDUSTRIJ  
Opomba k oddelku: Za opredelitve horizontalnih pravil za obdelavo v tem 
oddelku glej opombo  5 v Prilogi  ORIG -1. 
Poglavje 28  anorganski kemijski proizvodi; organske ali anorganske spojine plemenitih 
kovin, redkih zemeljskih kovin, radioaktivnih elementov  ali izotopov  
28.01 -28.53  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 29  organsk i kemijski proizvodi  
2901.10 -2905.42  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
 
434 
 biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
2905.43 -2905.44  STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifne številke  17.02 in tarifne 
podštevilke  3824.60.  
2905.45  STPŠ, materiali brez porekla iz tarifne podštevilke izdelka pa se lahko uporabljajo, 
če njihova skupna vrednost ne presega 20  % cene izdel ka EXW,  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
2905.49 -2942  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 30  Farmacevtski izdelki  
30.01 -30.06  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 31  gnojila  
31.01 -31.04  STŠ, materiali brez porekla iz tarifne številke izdelka pa se lahko uporabljajo, če 
njihova skupna vrednost ne presega 20  % cene izdelka EXW,  
ali 
MaxMBP 40  % (EXW).  
31.05   
– natrijev nitrat  
– kalcijev cianamid  STŠ, materiali brez porekla iz tarifne številke izdelka pa se lahko uporabljajo, če 
njihova skupna vrednost ne presega 20  % cene izdelka EXW,  
 
435 
 – kalijev sulfat  
– magnezijev 
kalijev sulfat  ali 
MaxMBP 40  % (EXW).  
– druga  
 STŠ, materiali brez porekla iz tarifne številke izdelka pa se lahko uporabljajo, če 
njihova skupna vrednost ne presega 20  % cene izdelka EXW in pri katerih 
vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega 50  % cene izdelka 
EXW,  
ali 
MaxMBP 40  % (EXW).  
Poglavje 32  Ekstrakti za stro jenje ali barvanje; tanini in njihovi derivati; barvila, pigmenti in 
druge barvilne snovi; barve in laki; kiti in druge tesnilne mase; tiskarske barve 
in črnila  
32.01 -32.15  STPŠ;  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 33  Eterična olja in rezinoidi; parfumerijski,  kozmetični in toaletni izdelki  
33.01  STPŠ;  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
3302.10  STŠ, materiali brez porekla iz tarifne številke  3302.10 pa se lahko uporabljajo, če 
njihova skupna vrednost ne presega 20  % cene izdelka EXW.  
3302.90  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih mater ialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
 
436 
 MaxMBP 50  % (EXW).  
33.03  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
33.04 -33.07  STPŠ;  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 34  Mila, organska površinsko aktivna sredstva , pralni preparati, mazalni preparati, 
umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loščenje ali čiščenje, sveče in 
podobni proizvodi, paste za modeliranje in „zobarski voski“ ter zobarski 
preparati na osnovi mavca  
34.01 -34.07  STPŠ,  
izvedejo se kemijsk a reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 35  Beljakovinske snovi; modificirani škrobi; lepila; encimi  
35.01-35.04  STŠ, razen materialov brez porekla iz poglavja  4. 
35.05  STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifne številke  11.08.  
35.06 -35.07  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 36  Razstreliva; pirotehnični proizvodi; vžig alice; piroforne zlitine; vnetljivi 
preparati  
36.01 -36.06  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
 
437 
 biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 5 0 % (EXW).  
Poglavje 37  Proizvodi za fotografske in kinematografske namene  
37.01 -37.07  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 38  Razni kemijski proizvodi  
38.01 -38.08  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
3809.10  STŠ, razen materialov brez porekla iz tari fnih številk  11.08 in  35.05.  
3809.91 -3822.00  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
38.23  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
3824.10 -3824.50  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
 
438 
 MaxMBP 50  % (EXW).  
3824.60  STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih  podštevilk  2905.43 in 2905.44.  
3824.71 -3825.90  STPŠ;  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materialov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
38.26  Izdelava, pri kateri je biodizel pridobljen s transesterifikacijo, esterifikacijo ali 
obdelavo z vodikom.  
ODDELEK VII  PLASTIČNE MASE IN PROIZVODI IZ PLASTIČNIH MAS; KAVČUK IN PROIZVODI IZ 
KAVČUKA IN GUME  
Opomba k oddelku: Za opredelitve horizontalnih pravil za obdelavo v tem 
oddelku glej opombo  5 v Prilogi  ORIG -1. 
Poglavje 39  Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas  
39.01 -39.15  STPŠ,  
izvedejo se kemijska reakcija, prečiščevanje, mešanje in združevanje, izdelava 
standardnih materi alov, sprememba velikosti delcev, ločevanje izomerov ali 
biotehnološki postopek  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
39.16 -39.19  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
39.20  STPŠ  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
39.21 -39.22  STŠ  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
 
439 
 3923.10 -3923.50  STPŠ  
ali 
MaxMBP 50 % (EXW).  
3923.90 -3925.90  STŠ  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
39.26  STPŠ  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 40  Kavčuk in proizvodi iz kavčuka in gume  
40.01 - 40.11  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
4012.11 -4012.19  
 STPŠ  
ali 
protektiranje rabljenih pnevmatik.  
4012.20 -4017.00  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
ODDELEK VIII  SUROVE KOŽE Z DLAKO ALI BREZ DLAKE, USNJE, KRZNA IN KRZNENI IZDELKI; 
SEDLARSKI IN JERMENARSKI IZDELKI; PREDMETI ZA POTOVANJE, ROČNE TORBE 
IN PODOBNI IZDELKI; IZDELKI IZ ŽIVALSKIH ČREV (RAZEN IZ SVILOPREJKINE NITI)  
Poglavje 41  Surove kože z dlako ali brez dlake (razen krzna) in usnje  
41.01 -4104.19  STŠ 
4104.41 -4104.49  STPŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih podštevilk  4104.41 in  4104.49.  
4105.10  STŠ 
4105.30  STPŠ  
 
440 
 4106.21  STŠ 
4106.22  STPŠ  
4106.31  STŠ 
4106.32 -4106.40  STPŠ  
4106.91  STŠ 
4106.92  STPŠ  
41.07 -41.13  STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih podštevilk  4104.41, 4104.49, 
4105.30, 4106.22, 4106.32 in 4106.92. Materiali brez porekla iz tarifnih 
podštevilk 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 ali 4106.92 se lahko 
uporabijo, če so prej ponovno s trojeni.  
4114.10  STŠ 
4114.20  STŠ, razen materialov brez porekla iz tarifnih podštevilk  4104.41, 4104.49, 
4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 in 4107. Materiali brez porekla iz tarifnih 
podštevilk 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 in ta rifne 
številke 41.07 se lahko uporabijo, če so prej ponovno strojeni.  
41.15  STŠ 
Poglavje 42  Usnjeni izdelki; sedlarski in jermenarski izdelki; predmeti za potovanje, ročne 
torbe in podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev (razen iz svilenega katguta)  
42.01 -42.06  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 43  Naravno in umetno krzno; krzneni izdelki  
4301.10 -4302.20  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
4302.30  STPŠ  
43.03 -43.04  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
 
441 
 ODDELEK IX  LES IN LESNI IZDELKI; OGLJE; PLUTA IN PLUTASTI IZDELKI; IZDELKI IZ SLAME, 
ESPARTA ALI DRUGIH MATERIALOV ZA PLETARSTVO; KOŠARSKI IN PLETARSKI 
IZDELKI  
Poglavje 44  Les in lesni izdelki; lesno oglje  
44.01 -44.21  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 45  pluta in plutasti izdelki  
45.01 -45.04  STŠ; 
ali 
MaxMBP  50 % (EXW).  
Poglavje 46  Izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski 
izdelki  
46.01 -46.02  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
ODDELEK X  CELULOZA, LESNA ALI IZ DRUGIH VLAKNASTIH CELULOZNIH MATERIALOV; 
PAPIR IN KARTON ZA RECIKLIRANJE (ODPADKI IN OSTANKI); PAPIR IN KARTON, 
PAPIRNI IZDELKI IN KARTONSKI IZDELKI  
Poglavje 47  Celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov; papir in karton za 
recikliranje (odpadki in ostanki)  
47.01 -47.07  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW ).  
Poglavje 48  Papir in karton; izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona  
48.01 -48.23  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 49  Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafične  
 
442 
 industrije; rokopisi, tipkana besedila in načrti  
49.01 -49.11  STŠ 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
ODDELEK XI  TEKSTIL IN TEKSTILNI IZDELKI  
Opomba k oddelku: Za opredelitve pojmov glede dovoljenih odstopanj, ki se 
uporabljajo za nekatere izdelke iz tekstilnih materialov glej opombe  6, 7 in  8 v 
Prilogi  ORIG -1. 
Poglavje 50  svila  
50.01 -50.02  STŠ 
 
50.03  
  
– mikani ali česani:  Mikanje ali česanje svilenih odpadkov.  
 
– Drugo:  STŠ 
 
50.04 -50.05  Predenje naravnih vlaken,  
ekstrudiranje brezkončnih sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s 
predenjem,  
ekstrudiranje brezkončnih sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s 
sukanjem  
ali 
sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.  
50.06  
  
– Svilena preja in 
preja, spredena iz 
svilenih odpadkov:  Predenje naravnih vlaken,  
ekstrudiranje brezkončnih sinteti čnih ali umetnih filamentov v povezavi s 
predenjem,  
 
443 
  ekstrudiranje brezkončnih sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s 
sukanjem  
ali 
sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.  
– Svileni katgut  
 STŠ 
 
50.07  
 Predenje naravnih ali sintetičnih ali umetnih rezanih vlaken v povezavi s tkanjem,  
ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,  
sukanje ali kateri koli mehanski postopek v povezavi s tkanjem,  
tkanje v povezavi z barvan jem,  
barvanje preje v povezavi s tkanjem,  
tkanje v povezavi s tiskanjem  
ali 
tiskanje (kot samostojen postopek).  
Poglavje 51  volna, fina ali groba živalska dlaka; preja ali tkanine iz konjske žime  
51.01 -51.05  STŠ 
 
51.06 -51.10  Predenje naravnih vlaken;  
ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;  
ali 
sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.  
51.11 -51.13  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem;  
ekstrudiranje preje iz s intetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,  
tkanje v kombinaciji z barvanjem;  
barvanje preje v povezavi s tkanjem,  
tkanje v povezavi s tiskanjem  
 
444 
 ali 
tiskanje (kot samostojen postopek).  
Poglavje 52  bombaž  
52.01 -52.03  STŠ 
 
52.04 -52.07  
 Predenje naravnih vlaken;  
ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;  
ali 
sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.  
52.08 -52.12  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem;   
ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,  
sukanje ali kateri koli mehanski postopek v povezavi s tkanjem,  
tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;  
barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;  
tkanje v povezavi s tiskanjem  
ali 
tiskanje (kot samostojen postopek).  
Poglavje 53  druga rastlinska tekstilna vlakna; papirna preja in tkanine iz papirne preje  
53.01 -53.05  STŠ 
 
53.06 -53.08  Predenje naravnih vlaken;  
ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih  vlaken v kombinaciji s predenjem;  
ali 
sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.  
53.09 -53.11  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem;  
 
445 
 ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v po vezavi s tkanjem,  
tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;  
barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;  
tkanje v povezavi s tiskanjem  
ali 
tiskanje (kot samostojen postopek).  
Poglavje 54  Sintetični ali umetni filamenti; trakovi in podobno iz sintetičnih ali umetnih 
tekstilnih materialov  
54.01 -54.06  Predenje naravnih vlaken;  
ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;  
ali 
sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.  
54.07 -54.08  Predenje naravn ih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem;  
ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,  
barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;  
tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiran jem;  
sukanje ali kateri koli mehanski postopek v kombinaciji s tkanjem;  
tkanje v kombinaciji s tiskanjem;  
ali 
tiskanje (kot samostojen postopek).  
Poglavje 55  Umetna ali sintetična rezana vlakna  
55.01 -55.07  Ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken  
 
55.08 -55.11  Predenje naravnih vlaken;  
ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;  
ali 
 
446 
 sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.  
55.12 -55.16  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaci ji s 
tkanjem;  
ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,  
sukanje ali kateri koli mehanski postopek v povezavi s tkanjem,  
tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;  
barvanje preje v kombinacij i s tkanjem;  
tkanje v povezavi s tiskanjem  
ali 
tiskanje (kot samostojen postopek).  
Poglavje  56 Vata, klobučevina in netkan tekstil; specialne preje; dvonitne vrvi, vrvje, 
motvozi, konopci in kabli ter iz njih izdelani proizvodi  
56.01  Predenje naravnih vlaken;  
ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;  
kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
ali 
premazanje, kosmičenje, laminiranje ali metaliziranje v kombinaciji z najmanj 
dvema drugima glavnima  postopkoma priprave ali zaključnima postopkoma (kot 
so kalandiranje, obdelava za odpornost proti krčenju, termostabiliziranje in trajna 
zaključna obdelava), če vrednost uporabljenih materialov brez porekla ne 
presega 50  % cene izdelka EXW.  
56.02  
  
– Iglana 
klobučevina:  ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji z oblikovanjem 
materiala; vendar pa:  
– filamenti iz polipropilena brez porekla iz tarifne številke 54.02;  
– vlakna iz polipropilena brez porekla iz tarifne številke 55.03 ali 55.06; ali  
– pramen filamentov iz polipropilena brez porekla iz tarifne številke 55.01;  
pri katerih je v vseh primerih denominacija vsakega filamenta ali vlakna manjša 
od 9 deciteksov, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 40 % cene 
izdelka EX W; 
 
447 
 ali 
zgolj oblikovanje netkanega materiala v primeru klobučevine, izdelane iz naravnih 
vlaken.  
– Drugo:  ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji z oblikovanjem 
materiala;  
ali 
zgolj oblikovanje netkanega materiala v primeru druge klobučevine, izdelane iz 
naravnih vlaken.  
5603.11 -5603.14  Izdelava iz:  
– smerno ali naključno usmerjenih filamentov; ali  
– snovi ali polimerov naravnega ali umetnega ali sintetičnega izvora;  
v obeh primerih sledi vezava v netkan tekstil.  
5603.91 -5603.9 4 Izdelava iz:  
smerno ali naključno usmerjenih rezanih vlaken; ali  
– rezane preje naravnega ali umetnega ali sintetičnega izvora;  
v obeh primerih sledi vezava v netkan tekstil.  
5604.10  Izdelava iz gumijastih niti ali vrvi, ki niso prekrite s tekstilom.  
 
5604.90  Predenje naravnih vlaken;  
ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;  
ali 
sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.  
 
56.05  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken;  
ekstrudiranje umetn ih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;  
ali 
sukanje v povezavi s katerim koli mehanskim postopkom.  
56.06  ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem;  
 
448 
 sukanje v kombinaciji z ovijanjem;  
Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken;  
ali 
kosmičenje v kombinaciji z barvanjem.  
56.07 -56.09  Predenje naravnih vlaken;  
ali 
ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s predenjem.  
Poglavje  57 Preproge in druga tekstilna talna prekrivala  
Opomba k poglavju: za izdelke iz tega poglavja se za podlago lahko uporablja 
tkanina iz jute brez porekla.  
 
57.01 -57.05  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem ali taftanjem;  
ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem 
ali taftanjem;  
izdelava iz preje iz kokosovih vlaken ali sisalovih vlaken ali jutinih vlaken ali iz 
klasične prstanske viskozne preje;  
taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
taftanje ali tkanje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s 
premazanjem ali laminiranjem;  
kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
ali 
Ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinacijii s tehnikami brez 
tkan ja, vključno z vtiskovanjem z iglo.  
Poglavje  58 Specialne tkanine; taftani tekstilni materiali; čipke; tapiserije; pozamenterija; 
vezenine  
58.01 -58.04  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem ali taftanjem;  
ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem 
ali taftanjem;  
tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali premazanjem ali 
 
449 
 laminiranjem ali metaliziranjem;  
taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
kosmič enje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;  
tkanje v povezavi s tiskanjem  
ali 
tiskanje (kot samostojen postopek).  
58.05  STŠ 
 
58.06 -58.09  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem ali taftanjem;  
ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem 
ali taftanjem;  
tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali prem azanjem ali 
laminiranjem ali metaliziranjem;  
taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;  
tkanje v povezavi s tiskanjem  
ali 
tiskanje (kot samostojen postop ek). 
58.10  Vezenje, pri katerem vrednost uporabljenih materialov brez porekla iz katere koli 
tarifne številke razen tarifne številke izdelka ne presega 50 % cene izdelka EXW.  
 
58.11  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem ali taftanjem;  
ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s tkanjem 
ali taftanjem;  
tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali prem azanjem ali 
laminiranjem ali metaliziranjem;  
 
450 
 taftanje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
barvanje preje v kombinaciji s tkanjem;  
tkanje v povezavi s tiskanjem  
ali 
tiskanje (kot samostojen postopek).  
Poglavje  59 Tekstilni materiali, impregnirani, premazani, prevlečeni, prekriti ali laminirani; 
tekstilni izdelki, primerni za tehnične namene  
59.01  tkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali premazanjem ali 
laminiranjem ali metalizir anjem;  
ali 
kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem.  
59.02  
  
– z vsebnostjo do 
vključno 90 mas. % 
tekstilnih 
materialov:  tkanje.  
– Drugo:  
 ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s tkanjem.  
 
59.03  Tkanje, pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z impregnacijo, barvanjem, 
premazanjem, prevlečenjem, laminiranjem ali metaliziranjem;  
tkanje v kombinaciji s tiskanjem; ali  
tiskanje (kot samostojen postopek).  
59.04  Kalandiranje v kombinaciji z barvanjem, pr emazanjem, laminiranjem ali 
metaliziranjem. Kot podloga se lahko uporablja tkanina iz jute brez porekla;  
ali 
Tkanje v povezavi z barvanjem ali premazanjem, laminiranjem ali metalizacijo. 
Kot podloga se lahko uporablja tkanina iz jute brez porekla;  
59.05   
 
451 
  
– Impregnirane, 
prevlečene, 
prekrite ali 
laminirane z gumo, 
plastičnimi masami 
ali drugimi 
materiali:  
 tkanje, pletenje ali oblikovanje netkanega materiala v kombinaciji z 
impregniranjem ali premazovanjem ali prevlečenjem ali laminiranjem ali 
metaliziran jem.  
– Drugo:  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem;  
ekstrudiranje preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov v povezavi s tkanjem,  
tkanje, pletenje ali oblikovanje netkanega tekstila v kombinaciji z barvanjem ali 
premazanjem ali laminiranjem;  
tkanje v kombinaciji s tiskanjem;  
ali  
tiskanje (kot samostojen postopek).  
59.06  
  
– Pleteni ali 
kvačkani materiali:  predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem;  
ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s pletenjem 
ali kvačkanjem;  
pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z gumiranjem ali  
gumiranje v ko mbinaciji z najmanj dvema drugima glavnima postopkoma 
priprave ali zaključnima postopkoma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost 
proti krčenju, termostabiliziranje in trajna zaključna obdelava), če vrednost 
uporabljenih materialov brez porekla ne pres ega 50 % cene izdelka EXW.  
– Druge tkanine iz 
sintetične 
filamentne preje, ki 
vsebuje več kot 90 
mas. % tekstilnih 
materialov:  
 ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s tkanjem.  
 
452 
 – Drugo:  tkanje, pletenje ali oblikovanje netkanega tek stila v kombinaciji z barvanjem ali 
premazanjem ali gumiranjem;  
barvanje preje v kombinaciji s tkanjem, pletenjem ali oblikovanjem netkanega 
tekstila;  
ali 
gumiranje v kombinaciji z najmanj dvema drugima glavnima postopkoma 
priprave ali zaključnima postopk oma (kot so kalandiranje, obdelava za odpornost 
proti krčenju, termostabiliziranje in trajna zaključna obdelava), če vrednost 
uporabljenih materialov brez porekla ne presega 50 % cene izdelka EXW.  
59.07  Tkanje ali pletenje ali oblikovanje netkanega materi ala v kombinaciji z barvanjem 
ali tiskanjem ali premazanjem ali impregniranjem ali prevlečenjem;  
kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
ali 
tiskanje (kot samostojen postopek).  
59.08  
  
– Žarilne mrežice za 
plinsko 
razsvetljavo, 
impregnirane:  
 izdelava iz cevasto pletenih ali kvačkanih plinskih mrežic.  
 
– Drugo:  STŠ 
 
59.09 -59.11  Predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem;  
ekstrudiranje umetnih ali sintetičnih vlaken v kombinaciji s pred enjem;  
tkanje v kombinaciji z barvanjem ali premazanjem ali laminiranjem;  
ali 
premazanje, kosmičenje, laminiranje ali metaliziranje v kombinaciji z najmanj 
dvema drugima glavnima postopkoma priprave ali zaključnima postopkoma (kot 
so kalandiranje, obdelava za odpornost proti krčenju, termostabiliziranje in trajna 
zaključna obdelava), če vrednost uporabljenih materialov brez porekla ne 
presega 50  % cene izdelka EXW.  
 
453 
  
Poglavje  60  Pleteni ali kvačkani materiali  
60.01 -60.06  predenje naravnih ali umet nih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem;  
ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s pletenjem 
ali kvačkanjem;  
pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z barvanjem ali kosmičenjem ali 
prevlečenjem ali laminira njem ali tiskanjem;  
kosmičenje v kombinaciji z barvanjem ali tiskanjem;  
barvanje preje v kombinaciji s pletenjem ali kvačkanjem; ali  
sukanje ali teksturiranje v kombinaciji s pletenjem ali kvačkanjem, če vrednost 
uporabljenih nesukanih ali neteksturirani h prej brez porekla ne presega 50 % 
cene izdelka EXW.  
Poglavje  61 Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, pleteni ali kvačkani  
61.01 -61.17  
  
– Pridobljeni s 
šivanjem ali drugim 
sestavljanjem, iz 
dveh ali več kosov 
pletene ali 
kvačkane tkanine, 
ki je urezana v 
določeno obliko ali 
neposredno 
pridobljena v 
določeno obliko:  
 pletenje ali kvačkanje v kombinaciji s sestavo, vključno z razrezovanjem tkanine.  
 
– Drugo:  predenje naravnih ali umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s 
tkanjem;  
ekstrudiranje preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov v kombinaciji s pletenjem 
ali kvačkanjem; ali  
pletenje in izdelava v enem postopku.  
Poglavje  62 Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, nepleteni ali nekvačkani  
 
454 
 62.01  Tkanje v kombinaciji z izdelavo , vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.02  
  
– Vezeni:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez 
porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.  
– Drugo:  Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.03  Tkanje v kombi naciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.04  
  
– Vezeni:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez 
porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.  
– Drugo:  Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.05  Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
 
455 
 62.06  
  
– Vezeni:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez 
porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.  
– Drugo:  Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen p ostopek).  
62.07 -62.08  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.09  
  
– Vezeni:  
 tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez 
porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.  
– Drugo:  
 Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.10  
  
– Ognjeodporna 
oprema iz tkanin, 
prevlečenih s folijo 
iz aluminiziranega 
poliestra:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
premazanje ali laminiranje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom tkanine, 
če vrednost uporabljene nepremazane ali nelaminirane tkanine brez porekla ne 
presega 40 % cene izdelka EXW.  
 
456 
 – Drugo:  
 
 
 
 tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezo vanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.11  
  
– Oblačila za 
ženske ali deklice, 
vezena:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez 
porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW.  
– Drugo:  Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.12  
  
– Pleteni ali 
kvačkani, dobljeni s 
šivanjem ali drugim 
sestavljanjem, iz 
dveh ali več kosov 
pletene ali 
kvačkane tkanine, 
ki je urezana v 
določeno obliko ali 
neposredno 
pridobljena v 
določeno obliko:  
 pletenje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovan jem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
– Drugo:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
 
457 
 62.13 -62.14  
  
– Vezeni:  
 tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez 
porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine p o tiskanju (kot samostojen postopek).  
– Drugo:  
 tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.15  
 Tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezo vanjem tkanine;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
 
62.16  
  
– Ognjeodporna 
oprema iz tkanin, 
prevlečenih s folijo 
iz aluminiziranega 
poliestra:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
premazanje ali laminiranje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom tkanine, 
če vrednost uporabljene nepremazane ali nelaminirane tkanine brez porekla ne 
presega 40 % cene izdelka EXW.  
– Drugo:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z  razrezovanjem tkanine;  
 ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
62.17  
  
– Vezeni:  
 tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin brez 
 
458 
 porekla ne presega 40 % cene izdelka EXW;  
ali 
izdelava, vključno z razrezom tkanine po tiskanju (kot samostojen postopek).  
– Ognjeodporna 
oprema iz tkanin, 
prevlečenih s folijo 
iz aluminiziranega 
poliestra:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine;  
ali 
premazanje ali laminiranje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom tkanine, 
če vrednost uporabljene nepremazane ali nelaminirane tkanine brez porekla ne 
presega 40 % cene izdelka EXW.  
 
– Medvloge za 
ovratnike in 
manšete, urezane:  STŠ, če vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega 40 % cene 
izdelka EXW.  
 
– Drugo:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine.  
 
Poglavje  63 Drugi gotovi tekstilni izdelki; kompleti; rabljena oblačila in rabljeni tekstilni 
izdelki; krpe  
63.01 -63.04  
  
– Iz klobučevine, iz 
netkanega tekstila:  
 oblikovanje netkanega tekstila v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom 
tkanine.  
 
– Drugo:  
– Vezeni:  
  
tkanje, pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem 
tkanine;  
ali 
izdelava iz nevezenih tkanin (razen pletenih ali kvačkanih), če vrednost 
uporabljenih nevezenih tkanin brez porekla ne presega 40 % cene izdel ka EXW.  
– Drugo:  
 tkanje, pletenje ali kvačkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem 
tkanine.  
 
 
459 
 63.05  Ekstrudiranje umetnih in sintetičnih vlaken ali predenje naravnih ali umetnih ali 
sintetičnih rezanih vlaken v kombinaciji s tkanjem ali p letenjem in izdelavo, 
vključno z razrezovanjem tkanine.  
 
63.06  
  
– Iz netkanega 
tekstila:  oblikovanje netkanega tekstila v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezom 
tkanine.  
 
– Drugo:  tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z razrezovanjem tkanine.  
 
63.07  MaxMBP 40  % (EXW).  
 
63.08  Vsak sestavni del ali izdelek v garnituri mora izpolnjevati pravilo, ki bi zanj veljalo, 
če ne bi bil v garnituri; izdelki brez porekla pa so lahko del garniture, če njihova 
skupna vrednost ne presega 15  % cene kompleta E XW. 
 
63.09 -63.10  STŠ 
 
ODDELEK XII  OBUTEV, POKRIVALA, DEŽNIKI, SONČNIKI, SPREHAJALNE PALICE, PALICE -
STOLČKI, BIČI, KOROBAČI IN NJIHOVI DELI; PREPARIRANO PERJE IN IZDELKI IZ 
PERJA; UMETNO CVETJE; IZDELEK IZ ČLOVEŠKIH LAS  
Poglavje  64 Obutev, gamaše in podobni izdelki; deli teh izdelkov  
64.01 -64.05  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke, razen spojenih 
gornjih delov brez porekla, pritrjenih na notranje podplate ali druge sestavne 
dele podplatov iz tarifne številke  64,06.  
64.06  STŠ 
Poglavje  65 Pokrivala in njihovi deli  
65.01 -65.07  STŠ 
Poglavje  66 Dežniki, sončniki, sprehajalne palice, palice -stolčki, biči, korobači in njihovi deli  
 
460 
 66.01 -66.03  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje  67 Preparirano perje in puh in izdelki i z perja ali puha; umetno cvetje; izdelki iz 
človeških las  
67.01 -67.04  STŠ 
ODDELEK XIII  IZDELKI IZ KAMNA, SADRE, CEMENTA, AZBESTA, SLJUDE ALI PODOBNIH 
MATERIALOV; KERAMIČNI IZDELKI; STEKLO IN STEKLENI IZDELKI  
Poglavje  68 Izdelki iz kamna, sadre, cementa,  azbesta, sljude ali podobnih materialov  
68.01 -68.15  STŠ; 
ali 
MaxMBP 70  % (EXW).  
Poglavje  69 Keramični izdelki  
69.01 -69.14  STŠ 
Poglavje  70 Steklo in stekleni izdelki  
70.01 -70.09  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
70.10  STŠ 
70.11  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
70.13  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 70.10.  
70.14 -70.20  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
ODDELEK XIV  NARAVNI ALI KULTIVIRANI BISERI, DRAGI IN POLDRAGI KAMNI, PLEMENITE 
KOVINE, KOVINE, PLATIRANE S PLEMENITIMI KOVINAMI, IN IZ NJIH NAREJENI 
 
461 
 IZDELKI; IMITACIJE NAKITA; KOVANCI  
Poglavje  71 Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovin e, kovine, 
platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; 
kovanci  
71.01 -71.05  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
71.06   
– Neobdelano:  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;  
elektrolitska, toplotna ali kemična separacija plemenitih kovin brez porekla iz 
tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;  
ali  
zlitje ali legiranje plemenitih kovin brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 
71.10 med seboj ali z navadnimi kovinami ali prečiščevanje.  
– Polizdelki ali v 
obliki prahu:  izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin brez porekla.  
71.07  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
71.08   
– Neobdelano:  STŠ, razen iz mate rialov brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;  
elektrolitska, toplotna ali kemična separacija plemenitih kovin brez porekla iz 
tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;  
ali  
zlitje ali legiranje plemenitih kovin brez porekla iz tarifnih štev ilk 71.06, 71.08 in 
71.10 med seboj ali z navadnimi kovinami ali prečiščevanje.  
– Polizdelki ali v 
obliki prahu:  izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin brez porekla.  
71.09  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
71.10   
– Neobdelano:  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;  
elektrolitska, toplotna ali kemična separacija plemenitih kovin brez porekla iz 
tarifnih številk 71.06, 71.08 in 71.10;  
ali  
zlitje ali legiranje plemenitih kovin  brez porekla iz tarifnih številk 71.06, 71.08 in 
 
462 
 71.10 med seboj ali z navadnimi kovinami ali prečiščevanje.  
– Polizdelki ali v 
obliki prahu:  izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin brez porekla.  
71.11  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli  tarifne številke.  
71.12 -71.18  STŠ 
ODDELEK XV  NAVADNE KOVINE IN IZDELKI IZ NAVADNIH KOVIN  
Poglavje  72 Železo in jeklo  
72.01 -72.06  STŠ 
 
72.07  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 72.06.  
 
72.08 -72.17  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.08 do 72.17.  
 
72.18  STŠ 
 
72.19 -72.23  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.19 do 72.23.  
 
72.24  STŠ 
 
72.25 -72.29  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.25 do 72.29.  
 
Poglavje  73 Izdelki iz železa in jekla  
7301.10  SP, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.08 do 72.17.  
7301.20  STŠ 
73.02  SP, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.08 do 72.17.  
73.03  STŠ 
73.04 -73.06  SP, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 72.13 do 72.17, 72.21 do 
 
463 
 72.23 in 72.25 do 72.29.  
73.07   
– Pribor (fitingi) za 
cevi iz nerjavnega 
jekla:  STŠ, razen iz kovanih polizdelkov brez porekla; kovani polizdelki brez porekla pa 
se lahko u porabljajo, če njihova skupna vrednost ne presega 50  % cene izdelka 
EXW.  
– Drugo:  STŠ 
73.08  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne podštevilke 7301.20.  
7309.00 -7315.19  STŠ 
7315.20  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
7315.81 -7326.90  STŠ 
Poglavje  74  baker in bakreni izdelki  
74.01 -74.02  STŠ 
74.03  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
74.04 -74.07  STŠ 
74.08  STŠ in MaxMBP 50  % (EXW)  
74.09 -74.19  STŠ 
Poglavje  75 nikelj in nikljevi izdelki  
75.01  STŠ 
75.02  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
75.03 -75.08  STŠ 
Poglavje  76 aluminij in aluminijasti izdelki  
76.01  STŠ in MaxMBP 50  % (EXW)  
ali  
toplotna ali elektrolitska obdelava iz nelegiranega aluminija ali iz aluminijastih 
odpa dkov in ostankov.  
 
464 
 76.02  STŠ 
76.03 -76.16  STŠ in MaxMBP 50  % (EXW)90. 
Poglavje  78 svinec in svinčeni izdelki  
7801.10  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
7801.91 -7806.00  STŠ 
Poglavje  79 cink in cinkovi izdelki  
79.01 -79.07  STŠ 
Poglavje  80  kositer in kositrni izdelki  
80.01 -80.07  STŠ 
Poglavje  81 druge navadne kovine; kermeti; njihovi izdelki  
81.01 -81.13  Izdelava iz materialov brez porekla iz katere koli tarifne številke.  
Poglavje  82 Orodje, nožarski izdelki, žlice in vilice iz navadnih kovin; njihovi deli iz navadnih 
kovin  
8201.10 -8205.70  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8205.90  STŠ, orodje brez porekla iz tarifne številke 82.05 pa se lahko vključi v komplet, če 
njegova skupna vrednost ne presega 15 % cene kompl eta EXW.  
82.06  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifnih številk 82.02 do 82.05; orodje brez 
porekla iz tarifnih številk 82.02 do 82.05 pa se lahko vključi v komplet, če njegova 
skupna vrednost ne presega 15 % cene kompleta EXW.  
82.07 -82.15  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje  83 Razni izdelki iz navadnih kovin  
83.01 -83.11  STŠ; 
                                                            
90 Nekateri izdelki iz aluminija se lahko štejejo za izdelke s poreklom po alternativnih pravilih o porekl u za 
določen izdelek v okviru letnih kvot iz Priloge  ORIG -2A [Kvote po poreklu in alternativna pravila pravilom o 
poreklu za določen izdelek iz Priloge ORIG -2]. 
 
465 
 ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
ODDELEK XVI  STROJI IN MEHANSKE NAPRAVE; ELEKTROTEHNIŠKA OPREMA; NJIHOVI DELI; 
APARATI ZA SNEMANJE IN REPRODUKCIJO ZVOKA, APARATI ZA SNEMANJE IN 
REPRODUKCIJO TELEVIZIJSKE SLIKE IN ZVOKA, DELI IN PRIBOR ZA TE 
PROIZVODE  
Poglavje 84  Jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; njihovi deli  
84.01 -84.06  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.07 -84.08  MaxMBP 50  % (EXW).  
84.09 -84.12  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8413.11 -8415.10  STPŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8415.20  STŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8415.81 -8415.90  STPŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.16 -84.20  STŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.21  STPŠ;  
ali 
 
466 
 MaxMBP 50  % (EXW).  
84.22 -84.24  STŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.25 -84.30  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 84.31;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.31 -84.43  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.44 -84.47  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 84.48;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.48 -84.55  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.56 -84.65  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 84.66;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.66 -84.68  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.70 -84.72  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne št evilke 84.73;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.73 -84.78  STŠ; 
 
467 
 ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8479.10 -8479.40  STPŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8479.50  STŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8479.60 -8479.82  STPŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8479.89  STŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8479.90  STPŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.80  STŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.81  STPŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
84.82 -84.87  STŠ; 
 ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
 
468 
 Poglavje 85  Električni stroji in oprema ter njihovi deli; aparati za snemanje ali reprodukcijo 
slike in zvoka ter deli in pribor za te izdelke  
85.01 -85.02  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 85.03;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
85.03 -85.06  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
85.07   
– Akumulatorji, ki 
vsebujejo eno ali 
več baterijskih celic 
ali njihovih delov in 
vezje za njihovo 
medsebojno 
povezavo,  
pogosto 
poimenovani 
„akumulatorski 
sklopi“, ki se 
uporabljajo kot 
primarni vir 
električne energije 
za pogon vozil iz 
tarifnih številk 
87.02, 87.03 in 
87.04.  STŠ, razen iz aktivnih katodnih materialov  brez porekla;  
ali 
MaxMBP 30  % (EXW)91. 
– Baterijske celice, 
baterijski moduli in 
njihovi deli, 
namenjeni za 
vključitev v STŠ, razen iz aktivnih katodnih materialov brez porekla;  
ali 
MaxMBP 35  % (EXW)92 
                                                            
91Za obdobje od začetka veljavnosti tega sporazuma do 31. decembra 2026 se uporabljajo alternativna pravila 
o poreklu za določen izdelek, kot je določeno v Prilogi ORIG -2B [Prehodna pravila za določen izdelek za 
električne akumulatorje in elektrificirana vozila].  
92Za obdobje od začetka veljavnosti tega sporazuma do 31. decembra 2026 se upora bljajo alternativna pravila 
o poreklu za določen izdelek, kot je določeno v Prilogi ORIG -2B [Prehodna pravila za določen izdelek za 
električne akumulatorje in elektrificirana vozila].  
 
469 
 električni 
akumulator, ki se 
uporablja kot 
primarni vir 
električne energije 
za pogon vozil iz 
tarifnih številk 
87.02, 87.03 in 
87.04.  
– Drugo  STŠ;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
85.08 -85.18  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
85.19 -85.21  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 85.22;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
85.22 -85.23  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
85.25 -85.27  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 85.29;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
85.28 -85.34  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
85.35 -85.37  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 85.38;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
 
470 
 8538.10 -8541.90  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8542.31 -8542.39  STŠ; 
izvedena difuzija materialov brez porekla;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
8542.90 -8543.90  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
85.44 -85.48  MaxMBP 50  % (EXW).  
ODDELEK XVII  VOZILA, ZRAKOPLOVI, PLOVILA IN SPREMLJAJOČA TRANSPORTNA OPREMA  
Poglavje 86  Železniške in tramvajske lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; železniški in 
tramvajski tirni sklopi in pribor ter njihovi deli; mehanična (vključno 
elektromehansk a) signalna oprema za promet vseh vrst  
86.01 -86.09  STŠ, razen iz materialov brez porekla iz tarifne številke 86.07;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 87  Vozila, razen železniških in tramvajskih tirnih vozil, ter njihovi deli in pribor  
87.01  MaxMBP 45  % (EXW).  
87.02 -87.04   
– Vozila z batnim 
motorjem z 
notranjim 
izgorevanjem in 
električnim 
motorjem kot 
pogonskima MaxMBP 45  % (EXW) in akumulatorski sklopi iz tarifne številke 85.07, ki se 
uporablja kot primarni vir električne energije za pogon vozil, morajo biti s 
poreklom93. 
                                                            
93Za obdobje od začetka veljavnosti tega sporazuma do 31. decembra 2026 s e uporabljajo alternativna pravila 
o poreklu za določen izdelek, kot je določeno v Prilogi ORIG -2B [Prehodna pravila za določen izdelek za 
električne akumulatorje in elektrificirana vozila].  
 
471 
 motorjema, ki jih je 
mogoče polniti z 
vklopom na zunanji 
vir električne 
energije („priključni 
hibrid“);  
 – vozila samo z 
električnim 
pogonskim 
motorjem.  
– Drugo  MaxMBP 45  % (EXW)94. 
87.05 -87.07  MaxMBP 45  % (EXW).  
87.08 -87.11  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
87.12  MaxMBP 45  % (EXW).  
87.13 -87.16  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 88  Zrakoplovi, vesoljska vozila in njihovi deli  
88.01 -88.05  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 89  Ladje, čolni in plavajoče konstrukcije  
89.01 -89.08  SP; 
ali 
MaxMBP 40  % (EXW).  
                                                            
94Za hibridna vozila z motorjem z notranjim izgorevanjem in elektr ičnim motorjem kot pogonskima motorjema, 
razen tistih, ki jih je mogoče polniti z vklopom na zunanji vir električne energije, se za obdobje od začetka 
veljavnosti tega sporazuma do 31. decembra 2026 uporabljajo alternativna pravila o poreklu za določen 
izdelek, kot je določeno v Prilogi ORIG -2B [Prehodna pravila za določen izdelek za električne akumulatorje in 
elektrificirana vozila].  
 
472 
 ODDELEK XVIII  OPTIČNI, FOTOGRAFSKI, KINEMATOGRAFSKI, MERILNI, KONTROLNI, PRECIZNI, 
MEDICINSKI ALI KIRURŠKI INSTRUMENTI IN APARATI; URE; GLASBILA; NJIHOVI 
DELI IN PRIBOR  
Poglavje 90  Optični, fotografski, kinematografski, merilni, k ontrolni, precizni, medicinski ali 
kirurški instrumenti in aparati; njihovi deli in pribor  
9001.10 -9001.40  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
9001.50  STŠ; 
površinska obdelava polobdelane leče v dokončno obdelano oftalmično lečo z 
optično korekcijo za vstavitev  v okvir za očala;  
prevleka leče glede na ustrezno obdelavo za izboljšanje vida in zagotovitev 
zaščite uporabnika;  
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
9001.90 -9033.00  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 91  Ure in njihovi deli  
91.01 -91.14  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 92  Glasbila; njihovi deli in pribor  
92.01 -92.09  MaxMBP 50  % (EXW).  
ODDELEK XIX  OROŽJE IN STRELIVO; NJIHOVI DELI IN PRIBOR  
Poglavje 93  Orožje in strelivo; njihovi deli in pribor  
93.01 -93.07  MaxMBP 50  % (EXW).  
ODDELEK XX  RAZNI IZDELKI  
Poglavje 94  Pohištvo; posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in podobni polnjeni 
 
473 
 izdelki; svetilke in pribor zanje, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; 
osvetljeni znaki, osvetljeni znaki z imeni in podobno; montažne zgradbe  
94.01 -94.06  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 95  Igrače, rekviziti za družabne igre in šport; njihovi deli in pribor  
95.03 -95.08  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
Poglavje 96  Razni izdelki  
96.01 -96.04  STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
96.05  Vsak sestavni del ali izdelek v kompletu izpolnjuje pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne 
bi bil v kompletu, če se lahko vključijo izdelki brez porekla, če njihova skupna 
vrednost ne presega 15 % cene kompleta EXW.  
96.06 -9608.40  
 STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
9608.50  Vsak sestavni del ali izdelek v kompletu izpolnjuje pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne 
bi bil v kompletu, če se lahko vključijo izdelki brez porekla, če njihova skupna 
vrednost ne presega 15 % cene kompleta EXW.  
9608.60 -96.20  
 STŠ; 
ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
ODDELEK XXI  UMETNIŠKI IZDELKI, ZBIRKE IN STARINE  
Poglavje 97  Umetniška dela, zbirke in starine  
97.01 -97.06  STŠ 
  
 
474 
 PRILOGA ORIG -2A: KVOTE PO POREKLU IN ALTERNATIVNA PRAVILA PRAVILOM O POREKLU ZA 
DOLOČEN IZDELEK IZ PRILOGE ORIG -2 [PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČEN IZDELEK]  
 
Skupne določbe  
 
1. Za izdelke, navedene v preglednicah spodaj, so ustrezna pravila o poreklu alternativna 
pravilom, določenim v Prilogi ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek], in sicer v mejah 
uporabljive veljavne letne kvote.  
 
2. Navedba o poreklu, sestavljena v skladu s to prilogo, vsebuje naslednjo navedbo: „Kvote po 
poreklu – proizvod s poreklom v skladu s Prilogo ORIG -2A“.  
 
3. Vse količine iz te priloge v Uniji upravlja Evropska komisija, pri čemer sprejme 
administrativne ukrep e, ki so po njenem mnenju ustrezni za učinkovito upravljanje glede na 
zakonodajo, ki se uporablja v Uniji.  
 
4. Vse količine iz te priloge v Združenem kraljestvu upravlja njegov carinski organ, pri čemer 
sprejme vse administrativne ukrepe, ki so po njegovem  mnenju ustrezni za učinkovito upravljanje 
glede na zakonodajo, ki se uporablja v Združenem kraljestvu.  
 
5. Pogodbenica uvoznica kvote po poreklu upravlja „po načelu kdor prej pride, prej melje“ in na 
podlagi uvoza izračuna količino izdelkov, uvoženih v ok viru teh kvot po poreklu.  
 
Oddelek 1 – Dodelitev letne kvote za tuna v pločevinkah  
 
Uvrstitev v 
harmonizirani 
sistem (2017)  Opis proizvoda  Alternativno 
pravilo za 
določen 
izdelek  Letna kvota za 
izvoz iz Unije v 
Združeno 
kraljestvo  
(neto masa)  Letna kvota z a 
izvoz iz 
Združenega 
kraljestva v 
Unijo  
(neto masa)  
1604.14  Pripravljeni ali konzervirani 
tuni, progasti tuni in palamide 
(Sarda spp.), celi ali v kosih 
(toda ne sesekljani)  SP 3 000 ton  
 3 000 ton.  
1604.20  druge pripravljene in konzervirane ribe  
 tuni, črtasti tuni in druge ribe 
iz rodu Euthynnus (toda ne celi 
ali v kosih)  SP 4 000 ton  4 000 ton.  
druge ribe  – – – 
 
 
 
 
 
 
475 
 Oddelek 2 – Dodelitev letne kvote za izdelke iz aluminija95 
Tabela 1 – Kvote, ki se uporabljajo od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023  
Uvrstitev v 
harmonizirani 
sistem (2017)  Opis proizvoda  Alternativno 
pravilo za 
določen izdelek  Letna kvota za 
izvoz iz Unije v 
Združeno 
kraljestvo  
(neto masa)  Letna kvota za 
izvoz iz 
Združenega 
kraljestva v 
Unijo  
(neto masa)  
76.03, 76.04, 
76.06, 76.08 -
76.16  Izdelki iz aluminija in 
aluminijasti izdelki (toda 
ne aluminijasta žica in 
aluminijasta folija)  STŠ 
95 000 ton  95 000 ton.  76.05  Aluminijasta žica  STŠ, razen iz 
materialov brez 
porekla iz tarifne 
številke 76.04  
76.07  Aluminijasta folija  STŠ, razen iz 
materialov brez 
porekla iz tarifne 
številke 76.06  
 
Tabela 2 – Kvote, ki se uporabljajo od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2026  
Uvrstitev v 
harmonizirani 
sistem (2017)  Opis proizvoda  Alternativno 
pravilo za 
določen izdelek  Letna kvo ta za 
izvoz iz Unije v 
Združeno 
kraljestvo  
(neto masa)  Letna kvota za 
izvoz iz 
Združenega 
kraljestva v 
Unijo  
(neto masa)  
76.03, 76.04, 
76.06, 76.08 -
76.16  Izdelki iz aluminija in 
aluminijasti izdelki (toda 
ne aluminijasta žica in 
aluminijasta folija)  STŠ 
72 000 ton  72 000 ton.  76.05  Aluminijasta žica  STŠ, razen iz 
materialov brez 
porekla iz tarifne 
številke 76.04  
76.07  Aluminijasta folija  STŠ, razen iz 
materialov brez 
porekla iz tarifne 
številke 76.06  
 
                                                            
95 Količine, navedene v vsaki tabeli v oddelku 2, so celotne razpoložljive količine kvot (za izvoz iz Unije v 
Združeno kralje stvo oziroma za izvoz iz Združenega kraljestva v Unijo) za vse izdelke iz navedene tabele.  
 
476 
 Tabela 3 – Kvote, ki se uporabljajo od 1. januarja 2027  
Uvrstitev v 
harmonizirani 
sistem (2017)  Opis proizvoda  Alternativno 
pravilo za 
določen izdelek  Letna kvota za 
izvoz iz Unije v 
Združeno 
kraljestvo  
(neto masa)  Letna kvota za 
izvoz iz 
Združenega 
kraljestva v 
Unijo  
(neto masa)  
76.04  Aluminijaste palice in 
profili  STŠ 
57 500 ton  57 500 ton  76.06  Plošče, pločevine in 
trakovi iz aluminija, 
debeline več kot 0,2  mm STŠ 
76.07  Aluminijasta folija  STŠ, razen iz 
materialov brez 
porekla iz tarifne 
številke 76.06  
Pregled kvot za izdelke iz aluminija v tabeli 3 oddelka 2  
1. Ne prej kot 5 let po začetku veljavnosti tega sporazuma in ne prej kot 5 let po zaključku 
katerega koli pregleda iz tega odstavka, Odbor za trgovinsko partnerstvo na zahtevo katere 
koli pogodbenice in ob pomoči Specializir anega trgovinskega odbora za carinsko sodelovanje 
in pravila o poreklu pregleda kvote za aluminij iz tabele 3 oddelka 2.   
2.     Pregled iz odstavka 1 se opravi na podlagi razpoložljivih informacij o tržnih razmerah v obeh 
pogodbenicah ter informacij o njunem uvozu in izvozu zadevnih izdelkov.   
3.     Na podlagi rezultata pregleda, opravljenega v skladu z odstavkom 1, lahko Partnerski svet 
sprejme sklep o povečanju ali ohranitvi količine, spremembi obsega ali porazdelitvi ali 
spremembi porazdelitve kvot za aluminij iz tabele 3 oddelka 2 med izdelki.  
 
 
  
 
477 
 PRILOGA ORIG -2B: PREHODNA PRAVILA ZA DOLOČEN IZDELEK ZA ELEKTRIČNE AKUMULATORJE IN 
ELEKTRIFICIRANA VOZILA  
Oddelek 1 – Začasna pravila za določen izdelek, ki se uporabljajo od začetka veljavnosti tega 
spor azuma do 31.  decembra 2023.  
 
1. Za izdelke iz stolpca  1 spodaj se pravilo za določen izdelek iz stolpca  2 uporablja za obdobje 
od začetka veljavnosti tega sporazuma do 31.  decembra 2023.  
 
Stolpec 1  
Uvrstitev v harmonizirani 
sistem (2017), vključno s 
poimenovanjem  Stolpec 2  
Začasno pravilo za določen izdelek, ki se uporabljajo od začetka 
veljavnosti tega sporazuma do 31.  decembra 2023.  
85.07   
– Akumulatorji, ki 
vsebujejo eno ali več 
baterijskih celic ali 
baterijskih modulov in 
vezja za njihovo 
medsebojno povezavo, 
pogosto imenovani 
„akumulatorski sklopi“, ki 
se uporabljajo kot 
primarni vir električne 
energije za pogon vozil iz 
tarifnih številk 87.02, 
87.03 in 87.04  STPŠ;  
Sestavljanje akumulatorskih sklopov iz baterijskih celic ali baterijskih 
modulov brez porekla;  
ali 
MaxMBP 70  % (EXW).  
– Baterijske celice, 
baterijski moduli in 
njihovi deli, namenjeni za 
vključitev v električni 
akumulator, ki se 
uporablja kot primarni vir 
električne energije za 
pogon vozil iz tarifnih 
številk 87.02, 87.03 in 
87.04. STŠ;  
ali 
MaxMBP 70  % (EXW).  
87.02 -87.04   
– Vozila z motorjem z 
notranjim izgorevanjem 
in električnim motorjem 
kot pogonskima 
motorjema, ki jih je 
mogoče polniti z vklopom MaxMBP 60  % (EXW).  
 
478 
 na zunanji vir električne 
energije („hibrid“);  
– Vozila z batnim 
motorjem z n otranjim 
izgorevanjem in 
električnim motorjem kot 
pogonskima motorjema, 
ki jih je mogoče polniti z 
vklopom na zunanji vir 
električne energije 
(„priključni hibrid“);  
 – vozila samo z 
električnim pogonskim 
motorjem.  
 
Oddelek 2 – Začasna pravila za posamezne izdelke, ki se uporabljajo od 1.  januarja 2024 do 
31. decembra 2026.  
 
1. Za izdelke iz stolpca  1 spodaj se pravilo za posamezne izdelke iz stolpca  2 uporablja za 
obdobje od 1.  januarja 2024 do 31.  decembra 2026.  
 
Stolpec 1  
Uvrstitev v harmonizirani 
sistem (2017), vključno s 
poimenovanjem  Stolpec 2  
Pravilo o poreklu za določen izdelek, ki se uporablja od 1.  januarja 2024 
do 31.  decembra 2026  
85.07   
– Akumulatorji, ki 
vsebujejo eno ali več 
baterijskih celic ali 
baterijskih modulov in 
vezja za njihovo 
medsebojno povezavo, 
pogosto imenovani 
„akumulatorski sklopi“, ki 
se uporabljajo kot 
primarni vir električne 
energije za pogon vozil iz 
tarifnih številk 87.02, 
87.03 in 87.04  STŠ, razen iz aktivnih katodnih materialov brez porekla;  
ali 
MaxMBP 40  % (EXW).  
– Baterijske celice, 
baterijski moduli in 
njihovi deli, namenjeni za STŠ, razen iz aktivn ih katodnih materialov brez porekla;  
 
479 
 vključitev v električni 
akumulator, ki se 
uporablja kot primarni vir 
električne energije za 
pogon vozil iz tarifnih 
številk 87.02, 87.03 in 
87.04.  ali 
MaxMBP 50  % (EXW).  
87.02 -87.04   
– Vozila z motorjem z 
notranjim izgorevanjem 
in električnim motorjem 
kot pogonskima 
motorjema, ki jih je 
mogoče polniti z vklopom 
na zunanji vir električne 
energije („hibrid“);  
– Vozila z batnim 
motorjem z notranjim 
izgorevanjem in 
električnim motorjem kot 
pogonskima motorjema, 
ki jih je mogoče polniti z 
vklopom na zunanji vir 
električne energije 
(„priključni hibrid“);  
 – vozila samo z 
električnim pogonskim 
motorjem.  MaxMBP 55  % (EXW ). 
 
Oddelek 3 – Pregled pravil za določen izdelek za tarifno številko 8507   
1. Ne prej kot 4  leta po začetku veljavnosti tega sporazuma Odbor za trgovinsko partnerstvo na 
zahtevo katere koli pogodbenice in ob pomoči Specializiranega trgovinskega odbora za  carinsko 
sodelovanje in pravila o poreklu pregleda pravila za določen izdelek za tarifno številko 8507, ki se 
uporabljajo od 1.  januarja 2027, iz Priloge ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek ]. 
2. Pregled iz odstavka 1 se opravi na podlagi razpolož ljivih informacij o trgih v pogodbenicah, kot so 
razpoložljivost zadostnih in primernih materialov s poreklom, ravnovesje med ponudbo in 
povpraševanjem ter druge ustrezne informacije.  
3. Na podlagi rezultatov pregleda, opravljenega v skladu z odstavkom  1, lahko partnerski svet 
sprejme sklep o spremembi pravil za določen izdelek za tarifno številko 8507, ki se uporabljajo od 
1. januarja 2027, iz Priloge ORIG -2 [Pravila o poreklu za določen izdelek].  
  
 
480 
 PRILOGA ORIG -3:IZJAVE DOBAVITELJA  
1. Izjava dobavitelja zajema vsebino, določeno v tej prilogi.  
2. Razen v primerih iz točke  3 dobavitelj za vsako pošiljko izdelkov sestavi izjavo dobavitelja v obliki, 
ki je določena v Dodatku  1 in priložena račun u ali kateremu koli drugemu dokumentu, ki dovolj 
natančno opisuje zadevne izdelke, da jih je mogoče opredeliti.  
3. Če dobavitelj določeni stranki redno dobavlja izdelke, za katere se pričakuje, da bo proizvodnja, 
opravljena v pogodbenici, nekaj časa ostala ne spremenjena, lahko predloži eno samo izjavo 
dobavitelja, ki zajema nadaljnje pošiljke navedenih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: dolgoročna 
izjava dobavitelja). Dolgoročna izjava dobavitelja običajno velja največ dve leti od datuma 
sestavitve izjave. Carin ski organi pogodbenice, v kateri je izjava sestavljena, lahko določijo 
pogoje, pod katerimi se lahko uporabljajo daljši roki. Dolgoročno izjavo dobavitelja sestavi 
dobavitelj v obliki iz Dodatka  2 in zadevne izdelke opiše dovolj natančno, da jih je mogoče 
opredeliti. Dobavitelj takoj obvesti stranko, če se dolgoročna izjava dobavitelja preneha 
uporabljati za dobavljene izdelke.  
4. Dobavitelj, ki sestavi izjavo, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov pogodbenice, 
v kateri je izjava sestavljena, kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da so 
informacije v navedeni izjavi točne.  
 
 
  
 
481 
 Dodatek  1 
IZJAVA DOBAVITELJA  
Izjava dobavitelja, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z opombami. 
Opomb ni treba ponovno  navajati.  
 
IZJAVA DOBAVITELJA  
Podpisani dobavitelj izdelkov, zajetih v priloženem dokumentu, izjavljam naslednje:  
1. V [navedite ustrezno pogodbenico] so bili za proizvodnjo teh izdelkov uporabljeni naslednji 
materiali brez porekla iz [navedite ustrezno pog odbenico]:  
Poimenovanje 
dobavljenih proizvodov 
(1) Poimenovanje 
uporabljenih 
materialov brez 
porekla  Tarifna številka HS 
uporabljenih 
materialov brez 
porekla(2) Vrednost uporabljenih 
materialov brez 
porekla(2)(3) 
    
    
    
Skupna vrednost   
2. Vsi drugi materiali, uporabljeni v [navedite zadevno pogodbenico] za proizvodnjo navedenih 
izdelkov, izvirajo iz [navedite zadevno pogodbenico].  
 
Zavezujem se, da bom dal na razpolago vsa morebitna nadaljnja zahtevana dokazila. 
…………………………………………………………………………………………………………………… (kraj in datum)  
…………………………………………………………(ime in položaj podpisanega, ime in naslov podjetja) 
………………………………………………………………………………………………… ……………………… (podpis)(6) 
_______________  
 
 
 
 
  
 
482 
 Dodatek  2 
DOLGOROČNA IZJAVA DOBAVITELJA  
Dolgoročna izjava dobavitelja, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z 
opombami. Opomb ni treba ponovno navajati.  
 
DOLGOROČNA IZJAVA DOBAVITELJ A  
Podpisani dobavitelj izdelkov, zajetih v priloženem dokumentu, ki se redno dostavljajo (4) ……………., 
izjavljam naslednje:  
1. V [navedite ustrezno pogodbenico] so bili za proizvodnjo teh izdelkov uporabljeni naslednji 
materiali brez porekla iz [navedite ustre zno pogodbenico]:  
Poimenovanje 
dobavljenih proizvodov 
(1) Poimenovanje uporabljenih 
materialov brez porekla  Tarifna številka HS 
uporabljenih 
materialov brez 
porekla(2) Vrednost 
uporabljenih 
materialov brez 
porekla(2)(3) 
    
    
    
Skupna vrednost   
2. Vsi drugi materiali, uporabljeni v [navedite ime zadevne pogodbenice] za proizvodnjo navedenih 
izdelkov, izvirajo iz [navedite ustrezno pogodbenico];  
 
Ta izjava velja za vse nadaljnje pošiljke teh proizvodov, ki bodo odpremljene  
od ....................... ................................................................................................ do 
....................................................................................................................... ( 5 )   
Zavezujem se, da bom takoj ob vestil 
...................................................................................................................... (4), č e ta izjava preneha 
veljati.  
 
…………………………………………………………………………………………………………………… (kraj in datum)  
…………………………………………………………(ime in po ložaj podpisanega, ime in naslov podjetja) 
………………………………………………………………………………………………………………………… (podpis) (6)  
 
 
Opombe  
(1) Če se se račun ali drug dokument, h kateremu je izjava priložena, nanaša na različne vrste 
izdelkov ali na izdelke, ki materialov brez porekla ne vsebujejo v enakem obsegu, mora dobavitelj 
jasno razlikovati med njimi.  
 
483 
 (2) Zahtevanih informacij ni treba dati, če to ni potrebno.  
Primer:  
Eno od pravil za oblačila iz poglavja  62 določa: „tkanje v kombinaciji z izdelavo, vključno z 
razrezovan jem tkanine“. Če proizvajalec takih oblačil v pogodbenici uporablja tkanino, 
uvoženo iz druge pogodbenice, ki je bila tam pridobljena s tkanjem preje brez porekla, 
zadostuje, da dobavitelj v slednji pogodbenici v svoji izjavi opiše uporabljeni material bre z 
porekla kot prejo, ne da bi bilo treba navesti tarifno številko HS in vrednost take preje.  
Proizvajalec žice iz železa iz tarifne številke HS 7217, ki jo je izdelal iz železnih palic brez 
porekla, mora v drugem stolpcu navesti „palice iz železa“. Če je t reba to žico uporabiti pri 
izdelavi stroja, za katerega pravilo vsebuje omejitev za vse uporabljene materiale brez 
porekla na določeno odstotno vrednost, je treba v tretjem stolpcu navesti vrednost palic 
brez porekla.  
(3) „Vrednost uporabljenih materialov brez porekla“ pomeni vrednost materialov brez porekla, 
uporabljenih pri izdelavi izdelka, ki ustreza njegovi carinski vrednosti ob uvozu, vključno s stroški 
prevoza, po potrebi zavarovanja in pakiranja ter vsemi drugimi stroški, nastalimi pri prevozu 
mater ialov v uvozno pristanišče v pogodbenici, v kateri se nahaja proizvajalec izdelka; če vrednost 
materialov brez porekla ni znana in je ni mogoče ugotoviti, se uporabi prva preverljiva cena, plačana 
za materiale brez porekla v Uniji ali Združenem kraljestvu.  
(4) Ime in naslov stranke  
(5) Vstavite datume  
(6) To polje lahko vsebuje elektronski podpis, skenirano sliko ali drug vizualni prikaz lastnoročnega 
podpisa podpisnika namesto izvirnih podpisov, kadar je to primerno.  
 
 
  
 
484 
 PRILOGA ORIG -4: BESEDILO NAVEDBE O POREKLU  
Navedba o poreklu iz člena ORIG.19 [Navedba o poreklu] tega sporazumase sestavi z uporabo 
besedila, navedenega spodaj, v eni od naslednjih jezikovnih r azličic ter v skladu z zakoni in drugimi 
predpisi pogodbenice izvoznice. Če je navedba o poreklu napisana ročno, mora biti napisana s 
črnilom in tiskanimi črkami. Navedba o poreklu je sestavljena v skladu z ustreznimi opombami. 
Opomb ni treba ponovno navaj ati.  
Bolgarska različica  
Hrvaška različica  
Češka različica  
Danska različica  
Nizozemska različica  
Angleška različica  
Estonska različica  
Finska različica  
Francoska različica  
Nemška različica  
Grška različica  
Madžarska različica  
Italijanska različica  
Latvijska različica  
Litovska različica  
Malteška različica  
Poljska različica  
Portugalska različica  
Romunska različica  
Slovaška različica  
Slovenska različica  
Španska različica  
Švedska različica  
 
(Obdobje: od___________ do _____ _____ (1))  
Izvoznik izdelkov, ki jih zajema ta dokument (referenčna št. izvoznika ... (2)) izjavlja, da imajo ti izdelki, 
razen če je drugače jasno navedeno, … (3) preferencialno poreklo.  
……………………………………………………………........................................... ..(4) 
(Kraj in datum)  
…………………………………………………………….............................................  
(Ime proizvajalca)  
 
1 Če se navedba o poreklu izpolni za več pošiljk, ki zajemajo enake izdelke s poreklom v smislu točke 
(b) člena ORIG.19(4) [Navedba o poreklu] te ga sporazuma, je treba navesti obdobje, za katero se 
uporablja izjava o poreklu. To obdobje ne sme presegati 12 mesecev. Ves uvoz izdelka se mora 
izvesti v navedenem obdobju. Če se obdobje ne uporablja, lahko polje ostane prazno.  
 
485 
 2 Navedite referenčno šte vilko, s katero je izvoznik identificiran. Za izvoznika iz Unije bo to številka, 
dodeljena v skladu z zakoni in drugimi predpisi Unije. Za izvoznika iz Združenega kraljestvabo to 
številka, dodeljena v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se uporabljajo v Združenem kraljestvu. Če 
izvozniku ni bila dodeljena številka, se polje lahko pusti prazno.  
3 Navedite poreklo izdelka: Združeno kraljestvo ali Unija.  
4 Kraj in datum se lahko izpustita, če so informacije navedene že v samem dokumentu.  
 
  
 
486 
  PRILOGA ORIG -5: SKUPNA IZJAVA V ZVEZI S KNEŽEVINO ANDORO  
1. Združeno kraljestvo sprejme izdelke s poreklom iz Kneževine Andora, ki spadajo v poglavja 25 do 97 
harmoniziranega sistema, kot izdelke s poreklom iz Unije v skladu s tem sporazumom.  
 
2. Odstavek  1 se uporablja  le, če Kneževina Andora na podlagi carinske unije, ustanovljene s Sklepom 
Sveta 90/680/EGS z dne 26. novembra 1990 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med 
Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro, za izdelke s poreklom iz Združenega 
kraljestva uporablja enako preferencialno tarifno obravnavo kot Unija.  
 
3. Drugo poglavje naslova  I prvega razdelka [Trgovina] drugega dela tega sporazuma se smiselno 
uporablja za namen opredelitve statusa porekla izdelkov iz odstavka  1 te skupne izjave.  
 
 
  
 
487 
 PRILOGA ORIG -6: SKUPNA IZJAVA V ZVEZI Z REPUBLIKO SAN MARINO  
1. Združeno kraljestvo sprejme izdelke s poreklom iz Republike San Marino kot izdelke s 
poreklom iz Unije v smislu tega sporazuma.  
 
2. Odstavek  1 se uporablja le, če Republika San Marino na podlagi Spo razuma o sodelovanju in 
carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino, podpisanega v 
Bruslju 16. decembra 1991, za izdelke s poreklom iz Združenega kraljestva uporablja enako 
preferencialno tarifno obravnavo kot Unija.  
 
3. Drugo p oglavje naslova  I prvega razdelka [Trgovina] drugega dela tega sporazuma se 
smiselno uporablja za namen opredelitve statusa porekla izdelkov iz odstavka  1 te skupne 
izjave.  
 
 
 
  
 
488 
 PRILOGA SPS -1: MERILA IZ ČLENA SPS.19(d)  
Merila iz člena SPS.19 (d) so : 
 
a) informacije, ki jih da na voljo pogodbenica izvoznica za namene pridobitve uvoznega 
dovoljenja za določen izdelek za v uvoz v pogodbenico uvoznico v skladu s členom  SPS.7(3) 
[Pogoji in postopki uvoza] tega sporazuma;  
 
b) rezultati revizij in preverjanj, ki j ih opravi pogodbenica uvoznica v skladu s členom  SPS.11 
[Revizije in preverjanja] tega sporazuma;  
 
c) pogostost in resnost neskladnosti, ki jih je odkrila pogodbenica uvoznica v zvezi z izdelki 
pogodbenice izvoznice;  
 
d) pretekle rezultate izvajalcev dejavnosti , kar zadeva izpolnjevanje zahtev pogodbenice 
uvoznice; in  
 
e) razpoložljive znanstvene ocene in vse druge upoštevne informacije v zvezi s tveganjem, 
povezanim z izdelki.  
  
 
489 
 PRILOGA TBT -1: MOTORNA VOZILA IN OPREMA TER NJIHOVI D ELI 
Člen  1: Opredelitev pojmov  
 
1. Za namene te priloge:  
 
(a) „WP.29“ pomeni Svetovni forum Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo 
za harmonizacijo pravilnikov o vozilih (UNECE);  
 
(b) „Sporazum iz leta 1958“ pomeni Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov 
Združenih narodov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna 
vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, ki so 
dodeljene na podlagi teh predpisov Združenih narodov, sprejetih 2 0. marca 1958 v 
Ženevi, ki jih ureja WP.29; ter vse morebitne poznejše spremembe in revizije teh 
predpisov;  
 
(c) „Sporazum iz leta 1998“ pomeni Sporazum o oblikovanju globalnih tehničnih 
predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v k olesna vozila 
in/ali uporabijo na njih, sklenjen v Ženevi 25. junija 1998, ki ga ureja WP.29, ter vse 
njegove morebitne poznejše spremembe in revizije;  
 
(d) „pravilniki ZN“ pomeni pravilnike, sprejete v skladu s Sporazumom iz leta 1958;  
 
(e) „globalni teh nični predpis“ pomeni globalni tehnični predpis, vzpostavljen in vpisan v 
globalni register v skladu s sporazumom iz leta 1998;  
 
(f) „HS 2017“ pomeni nomenklaturo harmoniziranega sistema iz leta 2017, ki jo je izdala 
Svetovna carinska organizacija;  
 
(g) „homologacija“ pomeni postopek, s katerim homologacijski organ potrdi, da tip 
vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote izpolnjuje ustrezne 
upravne določbe in tehnične zahteve;  
 
(h) „certifikat o homologaciji“ pomeni dokument, s kateri m homologacijski organ 
uradno potrdi, da je tip vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične 
enote homologiran.  
 
2. Izrazi iz te priloge imajo enak pomen kot v Sporazumu iz leta 1958 ali v Prilogi  1 k Sporazumu 
o tehničnih ovirah v trgovini.  
 
Člen  2: Obseg izdelka  
 
Ta priloga se uporablja za trgovino med pogodbenicama z vsemi kategorijami motornih vozil, 
opreme in njihovih delov, kot so opredeljeni v odstavku  1.1 Konsolidirane resolucije UNECE o 
konstrukciji vozil (R.E.3)96, ki med drugim spadaj o v poglavja  40, 84, 85, 87 in 94 HS 2017 (v 
nadaljnjem besedilu: zajeti izdelki).  
 
Člen  3: Cilji  
                                                            
96 ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 z dne 11.  julija 2017.  
 
490 
  
Cilji te priloge v zvezi z zajetimi izdelki so:  
 
(a) odprava in preprečitev morebitnih nepotrebnih tehničnih ovir za dvostransko 
trgovino;  
 
(b) spodbujanje usklajevanja in poenotenja predpisov na podlagi mednarodnih 
standardov;  
 
(c) spodbujanje priznavanja homologacij na podlagi shem odobritve, ki se uporabljajo v 
skladu s sporazumi, ki jih upravlja WP.29;  
 
(d) utrjevanje konkurenčnih tržnih pogojev, ki temeljijo na načelih odprtosti, 
nediskriminacije in preglednosti;  
 
(e) spodbujanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi, varnosti in okolja; ter  
 
(f) ohranjanje sodelovanja pri vprašanjih skupnega interesa, da se spodbudi nadaljnji 
obojestransko koristen razvoj trgovine.  
 
Člen  4: Ustrezni mednarodni standardi  
 
Pogodbenici priznavata, da je WP.29 ustrezni mednarodni organ za standardizacijo ter da so 
pravilniki ZN in globalni tehnični predpisi na podlagi Sporazuma iz leta 1958 in Sporazuma iz leta 
1998 ust rezni mednarodni standardi za izdelke, zajete v tej prilogi.  
 
Člen  5: Regulativno zbliževanje na podlagi ustreznih mednarodnih standardov  
 
1. Pogodbenici ne uvajata ali ohranjata nobenega nacionalnega tehničnega predpisa, 
označevanja ali postopka ugotavljanja  skladnosti, ki se razlikuje od pravilnikov ZN ali globalnih 
tehničnih predpisov na področjih, ki jih zajemajo taki pravilniki ali globalni tehnični predpisi, tudi 
kadar ustrezni pravilniki ZN ali globalni tehnični predpisi še niso dokončani, vendar se jih  kmalu 
pričakuje, razen če obstajajo utemeljeni razlogi, zakaj je določen pravilnik ZN ali globalni tehnični 
predpis neučinkovito ali neustrezno sredstvo za doseganje legitimnih ciljev, na primer na področju 
varnosti v cestnem prometu ali varstva okolja al i zdravja ljudi.  
 
2. Pogodbenica, ki na zahtevo druge pogodbenice uvede različne nacionalne tehnične predpise, 
označevanje ali postopek ugotavljanja skladnosti iz odstavka  1, opredeli dele domačega tehničnega 
predpisa, označevanja ali postopka ugotavljanja skladnosti, ki se bistveno razlikujejo od ustreznih 
pravilnikov ZN ali globalnih tehničnih predpisov, in utemelji odstopanje.  
 
3. Vsaka pogodbenica sistematično prouči uporabo pravilnikov ZN, sprejetih po začetku 
veljavnosti tega sporazuma, in obvesti nasprot no pogodbenico o vseh morebitnih spremembah v 
zvezi z izvajanjem navedenih pravilnikov ZN v svojem nacionalnem pravnem sistemu v skladu s 
protokolom, sprejetim na podlagi Sporazuma iz leta 1958, ter členoma  8 in 9.  
 
4. Če pogodbenica uvede ali ohrani domače t ehnične predpise, oznake ali postopke za 
ugotavljanje skladnosti, ki odstopajo od pravilnikov ZN ali globalnih tehničnih predpisov, kot je 
dovoljeno v odstavku  1, redno pregleduje te domače tehnične predpise, oznake ali postopke 
ugotavljanja skladnosti, po  možnosti najmanj vsakih pet let, da bi se povečala njihova usklajenost z 
ustreznimi pravilniki ZN ali globalnimi tehničnimi predpisi. Pri pregledu svojih nacionalnih tehničnih 
 
491 
 predpisov, oznak in postopkov ugotavljanja skladnosti vsaka pogodbenica preuči,  ali še vedno 
obstaja utemeljitev za odstopanje. O rezultatih teh pregledov, vključno z morebitnimi znanstvenimi 
in tehničnimi informacijami, ki so bile uporabljene, se na zahtevo uradno obvesti druga pogodbenica.  
 
5. Nobena pogodbenica ne uvaja ali ohranja d omačih tehničnih predpisov, oznak ali postopkov 
za ugotavljanje skladnosti, katerih učinek je prepovedati, omejiti ali povečati breme uvoza in dajanja 
v uporabo na domačem trgu izdelkov, homologiranih v skladu s pravilniki ZN, za področja, ki jih 
zajemajo navedeni pravilniki ZN, razen če so taki nacionalni tehnični predpisi, oznake ali postopki 
ugotavljanja skladnosti izrecno določeni v navedenih pravilnikih ZN.  
 
Člen  6: Homologacija in nadzor trga  
 
1. Vsaka pogodbenica na svojem trgu izdelke, ki imajo veljaven certifikat o homologaciji ZN, 
sprejme kot skladne z njenimi nacionalnimi tehničnimi predpisi, oznakami ali postopki za 
ugotavljanje skladnosti brez dodatnih zahtev za preskušanje ali označevanje, s katerimi se preveri ali 
potrdi skladnost z morebi tnimi zahtevami, ki so zajete v veljavnem certifikatu o homologaciji ZN. V 
primeru homologacij vozil se šteje, da je enotna mednarodna homologacija celotnega vozila ZN (U -
IWVTA) veljavna v zvezi z zahtevami, ki jih zajema U -IWVTA. Certifikati o homologacij i ZN, ki jih izda 
pogodbenica, se lahko štejejo za veljavne le, če je ta pogodbenica pristopila k ustreznim pravilnikom 
ZN. 
 
2. Vsaka pogodbenica mora sprejeti le veljavne certifikate o homologaciji ZN, izdane v skladu z 
najnovejšo različico pravilnikov ZN , h katerim je pristopila.  
 
3. Za namene odstavka  1 se kot zadosten dokaz o obstoju veljavne homologacije ZN šteje 
naslednje:  
 
(a) za celotna vozila veljavna deklaracija ZN o skladnosti, ki potrjuje skladnost z U -
IWVTA;  
 
(b) za opremo in dele veljavna homologacijska oznaka ZN, nameščena na izdelek; ali  
 
(c) za opremo in dele, na katere ni mogoče namestiti homologacijske oznake ZN, 
veljaven certifikat o homologaciji ZN.  
 
4. Za namen izvajanja nadzora trga lahko pristojni organi pogodbenice po potrebi pr everijo, ali 
so zajeti izdelki skladni:  
(a) z vsemi nacionalnimi tehničnimi predpisi pogodbenice; ali  
 
(b) s pravilniki ZN , katerih skladnost je bila v skladu s tem členom potrjena z veljavno 
izjavo ZN o skladnosti, ki potrjuje skladnost z U -IWVTA pri cel otnih vozilih, ali 
veljavno homologacijsko oznako ZN, pritrjeno na izdelek, ali veljavnim certifikatom o 
homologaciji ZN, kar zadeva opremo in dele.  
 
Taka preverjanja se izvedejo z naključnim vzorčenjem na trgu in v skladu s tehničnimi predpisi iz 
točke  (a) ali (b) tega odstavka, odvisno od primera.  
  
5.  Pogodbenici si prizadevata sodelovati na področju tržnega nadzora, da bi podprli 
prepoznavanje in odpravljanje neskladnosti vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih 
enot.  
 
492 
  
6.  Pogodbenic a lahko sprejme vse ustrezne ukrepe v zvezi z vozili, sistemi, sestavnimi deli ali 
samostojnimi tehničnimi enotami, ki pomenijo resno tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali druge 
vidike zaščite javnega interesa ali ki drugače ne izpolnjujejo veljavnih z ahtev. Taki ukrepi lahko 
vključujejo prepoved ali omejitev dajanja na voljo na trgu, registracije ali začetka uporabe zadevnih 
vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot ter njihov umik s trga ali odpoklic. 
Pogodbenica, ki sprejme ali ohrani take ukrepe, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico in na 
zahtevo druge pogodbenice navede razloge za njihovo sprejetje.  
 
Člen  7: Izdelki z novimi tehnologijami ali novimi lastnostmi  
 
1. Nobena od pogodbenic ne zavrne ali omeji dostopa do svojega  trga za izdelek, ki ga zajema 
ta priloga in ga je odobrila pogodbenica izvoznica, ker naj bi ta vključeval novo tehnologijo ali novo 
lastnost, ki je pogodbenica uvoznica še ni zakonsko uredila, razen če lahko pogodbenica uvoznica 
dokaže, da ima utemeljene  razloge za prepričanje, da taka nova tehnologija ali nova lastnost ogroža 
zdravje ljudi, varnost ali okolje.  
 
2. Če se pogodbenica odloči zavrniti dostop izdelka druge pogodbenice, ki ga zajema ta priloga, 
do svojega trga ali zahteva umik takega izdelka s svojega trga, ker naj bi ta vključeval novo 
tehnologijo ali novo lastnost, ki ogroža zdravje ljudi, varnost ali o kolje, o svoji odločitvi takoj uradno 
obvesti drugo pogodbenico in zadevne gospodarske subjekte. Uradno obvestilo zajema vse 
pomembne znanstvene ali tehnične informacije, ki so se upoštevale pri odločitvi.  
 
Člen  8: Sodelovanje  
 
1.  Da bi dodatno olajšali trgovino z motornimi vozili, njihovimi deli in opremo ter preprečili 
težave pri dostopu do trga, hkrati pa zagotovili zdravje ljudi, varnost in varstvo okolja, si pogodbenici 
prizadevata za sodelovanje in izmenjavo informacij, kadar je to primerno.  
 
2.  Sodelovanje na podlagi tega člena lahko vključuje zlasti:  
  
(a)  razvoj in vzpostavitev tehničnih predpisov ali z njimi povezanih standardov;  
 
(b)  izmenjavo, kolikor je to mogoče, raziskav, informacij in rezultatov, povezanih z 
razvojem novih predpisov o varnosti vozil ali povezanih standardov, naprednim 
zmanjševanjem emisij in nastajajočimi tehnologijami za vozila;  
 
(c)  izmenjavo razpoložljivih informacij o prepoznavanju napak, povezanih z varnostjo ali 
emisijami, in neskladnosti s tehničnimi predpisi; ter 
 
(d)  spodbujanje večje mednarodne uskladitve tehničnih zahtev prek večstranskih 
forumov, kot sta Sporazum iz leta 1958 in sporazum iz leta 1998, vključno s 
sodelovanjem pri načrtovanju pobud v podporo takšnemu usklajevanju.   
 
 
Člen  9: Delovna skupina za motorna vozila in njihove dele  
 
1. Delovna skupina za motorna vozila in njihove dele pomaga Specializiranemu trgovinskemu 
odboru za tehnične ovire v trgovini pri spremljanju in pregledovanju izvajanja in zagotavljanju 
pravilnega delovanja te priloge.  
 
 
493 
 2. Naloge delovne skupine za motorna vozila in njihove dele so:  
 
 (a) razpravljanje o kakršnem koli vprašanju, ki izhaja iz te priloge, na zahtevo ene od 
pogodbenic;  
  
(b) olajšanje sodelovanja in izmenjava informacij v skladu s členom  8; 
 
(c) vodenje tehn ičnih razprav v skladu s členom TBT.10 [Tehnične razprave] tega 
sporazuma o zadevah, ki spadajo na področje uporabe te priloge; ter  
 
(d) vzdrževanje seznama kontaktnih točk, pristojnih za zadeve, ki izhajajo iz te priloge.  
  
 
494 
 PRILOGA TBT -2:ZDRAVILA  
Člen  1: Opredelitev pojmov  
 
1.  Za namene te priloge:  
 
(a) „organ“ pomeni organ pogodbenice, kot je naveden v Dodatku A;  
 
 (b) „dobra proizvodna praksa“ ali „DPP“ pomeni tisti del zagotavljanja kakovosti, ki zagotavlja, 
da se izdelki dosledno proizvajajo in nadzorujejo v skladu s standardi kakovosti, ki ustrezajo 
njihovi predvideni uporabi in kot zahtevajo veljavno dovoljenje za promet ali specifikacije 
proizvoda, kot je navedeno v Dodatku B;    
 
 (c) „inšpekcijski pregled“ pomeni oceno  proizvodnega obrata, da se ugotovi, ali tak proizvodni 
obrat deluje v skladu z dobro proizvodno prakso in/ali zavezami, sprejetimi kot del odobritve 
za trženje izdelka, ki se izvaja v skladu z zakoni in drugimi predpisi zadevne pogodbenice ter 
vključuje p redhodno trženje in inšpekcijski pregled po dajanju na trg;  
 
 (d) „uradni dokument o dobri proizvodni praksi“ pomeni dokument, ki ga izda organ 
pogodbenice po inšpekcijskem pregledu proizvodnega obrata, vključno na primer s poročili o 
inšpekcijskih pregled ih, certifikati, ki potrjujejo skladnost proizvodnega obrata z dobro 
proizvodno prakso, ali izjavo o neskladnosti z dobro proizvodno prakso.  
 
Člen  2: Področje uporabe  
 
Določbe te priloge se uporabljajo za zdravila, navedena v Dodatku  C.  
 
Člen  3: Cilji 
 
Cilji te priloge v zvezi z zajetimi izdelki so:  
 
(a) olajšati dostopnost zdravil na ozemlju vsake pogodbenice;  
 
(b)  določiti pogoje za priznavanje inšpekcijskih pregledov ter izmenjavo in sprejemanje uradnih 
dokumentov o dobri proizvodni praksi med pogodben icama;  
 
(c) spodbujanje javnega zdravja z varovanjem varnosti pacientov ter zdravja in dobrobiti živali ter 
po potrebi varovanje visoke ravni varstva potrošnikov in okolja s spodbujanjem regulativnih 
pristopov v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi.   
 
Člen  4: Mednarodni standardi  
 
Ustrezni standardi za izdelke, ki jih zajema ta priloga, zagotavljajo visoko raven varovanja javnega 
zdravja v skladu s standardi, praksami in smernicami, ki so jih razvili Svetovna zdravstvena 
organizacija (WHO), Organizacija za gospodarsko sodelovanje in  razvoj (OECD), Mednarodni svet za 
usklajevanje tehničnih zahtev za zdravila za uporabo v humani medicini (ICH) in Mednarodna 
konferenca o harmonizaciji tehničnih zahtev za registracijo zdravil za uporabo v veterinarski medicini 
(VICH).  
 
Člen  5: Priznavan je inšpekcijskih pregledov in sprejemanje uradnih dokumentov o dobri proizvodni 
praksi  
 
495 
  
1.  Pogodbenica prizna inšpekcijske preglede, ki jih izvaja druga pogodbenica, in sprejme uradne 
dokumente o dobri proizvodni praksi, ki jih izda druga pogodbenica v sk ladu z zakoni, predpisi in 
tehničnimi smernicami iz Dodatka B.  
 
2.  Organ pogodbenice se lahko v posebnih okoliščinah odloči, da ne bo sprejel uradnega 
dokumenta o dobri proizvodni praksi, ki ga je izdal organ druge pogodbenice za proizvodne obrate 
na ozem lju organa izdajatelja. Primeri takih okoliščin vključujejo navedbo bistvenih neskladnosti ali 
neustreznosti v poročilu o inšpekcijskem pregledu, pomanjkljivosti v kakovosti, ugotovljene pri 
nadzoru po dajanju na trg, ali druge posebne dokaze, ki vzbujajo resno zaskrbljenost v zvezi s 
kakovostjo izdelka ali varnostjo pacientov. Vsaka pogodbenica zagotovi, da kadar se organ 
pogodbenice odloči, da ne bo sprejel uradnega dokumenta o dobri proizvodni praksi, ki ga je izdal 
organ druge pogodbenice, ta organ obve sti ustrezni organ druge pogodbenice o razlogih za zavrnitev 
sprejetja dokumenta in lahko zahteva pojasnilo od organa druge pogodbenice. Zadevna pogodbenica 
zagotovi, da si njen organ prizadeva pravočasno odgovoriti na zahtevo po pojasnilih.  
 
3.  Pogodbeni ca lahko sprejme uradni dokument o dobri proizvodni praksi, ki ga je izdal organ 
druge pogodbenice za proizvodne obrate zunaj ozemlja organa izdajatelja.  
 
4.  Vsaka pogodbenica lahko določi pogoje, pod katerimi sprejema uradne dokumente o dobri 
proizvodni praksi, izdane v skladu z odstavkom  3.  
 
Člen  6: Izmenjava uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi  
 
1.  Vsaka pogodbenica zagotovi, da si organ druge pogodbenice, če organ pogodbenice od 
organa druge pogodbenice zahteva uradni dokument o dobri proizvo dni praksi, prizadeva dokument 
posredovati v 30 koledarskih dneh od datuma zahteve.  
 
2.   Vsaka pogodbenica informacije v dokumentu, pridobljenem v skladu z odstavkom 1, 
obravnava kot zaupne.  
 
Člen  7: Nadzorni ukrepi  
 
1.  Vsaka pogodbenica ima pravico, d a sama pregleda proizvodne obrate, za katere je druga 
pogodbenica potrdila, da izpolnjujejo zahteve.  
 
2.  Vsaka pogodbenica zagotovi, da pred izvedbo inšpekcijskega pregleda iz odstavka  1 organ 
pogodbenice, ki namerava opraviti inšpekcijski pregled, pisno  obvesti ustrezni organ druge 
pogodbenice o inšpekcijskem pregledu in navede razloge za izvedbo lastnega inšpekcijskega 
pregleda. Organ pogodbenice, ki namerava opraviti inšpekcijski pregled, si prizadeva pisno obvestiti 
organ druge pogodbenice vsaj 30 dni  pred predlaganim inšpekcijskim pregledom, v nujnih primerih 
pa lahko rok skrajša. Inšpekcijskemu pregledu se lahko pridruži organ druge pogodbenice.  
 
Člen 8 – Spremembe veljavnih zakonov in drugih predpisov  
 
1. Vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico vsaj 60 dni pred sprejetjem kakršnih 
koli novih ukrepov ali sprememb v zvezi z dobro proizvodno prakso v zvezi s katerim koli od ustreznih 
zakonov, predpisov in tehničnih smernic iz Dodatka B.  
 
 
496 
 2. Pogodbenic i si izmenjata vse potrebne informacije, vključno s spremembami svojih zakonov, 
predpisov, tehničnih smernic ali inšpekcijskih postopkov v zvezi z dobro proizvodno prakso, tako da 
lahko vsaka pogodbenica prouči, ali še vedno obstajajo pogoji za priznavanje  inšpekcijskih pregledov 
in sprejemanje uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi v skladu s členom  5(1).  
 
3. Če pogodbenica zaradi katerega koli od novih ukrepov ali sprememb iz odstavka  1 tega člena 
meni, da ne more več priznavati inšpekcijskih pregledo v ali sprejemati uradnih dokumentov o dobri 
proizvodni praksi, ki jih je izdala druga pogodbenica, drugo pogodbenico obvesti o svoji nameri, da 
uporabi člen  9, pogodbenici pa se posvetujeta v okviru Delovne skupine za zdravila.  
 
4. Vsa uradna obvestila v skla du s tem členom se pošljejo prek določenih kontaktnih točk v 
Delovni skupini za zdravila.  
 
Člen  9: Začasna prekinitev uporabe  
 
1.  Brez poseganja v člen  5(2) ima vsaka pogodbenica pravico, da v celoti ali delno začasno 
prekine priznavanje inšpekcijskih pregle dov in sprejemanja uradnih dokumentov o dobri proizvodni 
praksi druge pogodbenice v skladu s členom  5(1) za vse ali nekatere izdelke iz Dodatka C. Ta pravica 
se mora izvajati objektivno in utemeljeno. Pogodbenica, ki uveljavlja tako pravico, o tem uradno 
obvesti drugo pogodbenico in predloži pisno utemeljitev. Pogodbenica še naprej sprejema uradne 
dokumente druge pogodbenice o dobri proizvodni praksi, izdane pred takšno začasno prekinitvijo, 
razen če se pogodbenica na podlagi zdravstvenih ali varnostnih raz logov ne odloči drugače.  
 
2. Kadar pogodbenica po posvetovanjih iz člena  8(3) kljub temu začasno prekine priznavanje 
inšpekcijskih pregledov in sprejemanje uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi v skladu s 
členom  5(1), lahko to stori v skladu z odstavko m 1 tega člena, vendar ne prej kot 60 dni po začetku 
posvetovanj. V tem 60 -dnevnem obdobju obe pogodbenici še naprej priznavata inšpekcijske 
preglede in sprejemata uradne dokumente o dobri proizvodni praksi, ki jih izda organ druge 
pogodbenice.  
 
3. Če se priz navanje pregledov in sprejemanje uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi v 
skladu s členom  5(1) začasno prekine, pogodbenici na zahtevo pogodbenice razpravljata o zadevi v 
Delovni skupini za zdravila in si po najboljših močeh prizadevata, da proučita možne ukrepe, ki bi 
omogočili ponovno priznanje inšpekcijskih pregledov in sprejetje uradnih dokumentov o dobri 
proizvodni praksi.  
 
Člen  10: Regulativno sodelovanje  
 
1.  Pogodbenici si prizadevata, da se v skladu s svojim pravom medsebojno posvetujeta o 
predlogih za uvedbo bistvenih sprememb tehničnih predpisov ali inšpekcijskih postopkov, vključno s 
tistimi, ki vplivajo na priznavanje dokumentov druge pogodbenice v skladu s členom  5, in po potrebi 
zagotovita priložnost za predložitev pripomb na take predlo ge, brez poseganja v člen  8. 
 
2.  Pogodbenici si prizadevata za sodelovanje z namenom krepitve, razvoja in spodbujanja 
sprejetja in izvajanja mednarodno dogovorjenih znanstvenih ali tehničnih smernic, vključno s 
predstavitvijo skupnih pobud, predlogov in pristopov v ustreznih mednarodnih organizacijah in 
organih iz člena  4, kadar je to izvedljivo.  
 
Člen  11: Spremembe dodatkov  
 
 
497 
 Partnerski svet je pooblaščen za spremembo Dodatka  A, da se posodobi seznam organov, Dodatka  B, 
da se posodobi seznam veljavnih zak onov in drugih predpisov ter tehničnih smernic, in Dodatka  C, da 
se posodobi seznam zajetih izdelkov.  
 
Člen  12: Delovna skupina za zdravila  
 
1.   Delovna skupina za zdravila pomaga Specializiranemu trgovinskemu odboru za tehnične 
ovire v trgovini pri spremljanju in pregledovanju izvajanja in zagotavljanju pravilnega delovanja te 
priloge.  
 
2.  Naloge te delovne skupine so:  
 
(a) razpravljanje o kakršnem koli vprašanju, ki izhaja iz te priloge, na zahtevo ene od 
pogodbenic;  
 
(b) olajšanje sodelovanja in izmenjava  informacij za namene členov  8 in 10;  
 
(c) delovanje kot forum za posvetovanja in razprave za namene členov  8(3) in 9(3);  
 
(d) vodenje tehničnih razprav v skladu s členom TBT.10 [Tehnične razprave] tega 
sporazuma o zadevah, ki spadajo na področje uporabe te p riloge; ter  
 
(e) vzdrževanje seznama kontaktnih točk, pristojnih za zadeve, ki izhajajo iz te priloge.  
 
Člen  13: Neuporaba reševanja sporov  
 
Naslov  I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma se ne uporablja za spore v zvezi z razlago in 
uporabo te priloge.  
 
  
 
498 
 Dodatek A – ORGANI pogodbenic  
1) Evropska unija:  
 
Država  Za zdravila za uporabo v humani 
medicini  Za zdravila za uporabo v veterinarski 
medicini  
   
Belgija  Zvezna agencija za zdravila in izdelke 
za zdravje  /  
Federaal Agentschap voor 
geneesmiddelen en 
gezondheidsproducten/ Agence 
fédérale des médicaments et 
produits de santé  Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
Bolgarija  Bolgarska agencija za zdravila  /  
ИЗПЪЛНИТЕЛНА АГЕНЦИЯ ПО 
ЛЕКАРСТВАТА  Bolgarska agencija za varnost hrane  /  
Българска агенция по безопасност 
на храните  
   
Češka  Državni inštitut za nadzor zdravil  /  
Státní ústav pro kontrolu léčiv (SÚKL)  Inštitut za državni nadzor bioloških 
pripravkov in zdravil za uporabo v 
veterinarski medicini  /  
Ústav pro státní kontrolu 
veterinárních biopreparátů a léčiv 
(ÚSKVBL)  
   
Danska  Danska agencija za zdravila  /  
Laegemiddelstyrelsen  Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
 
499 
 Nemčija  Zvezni inštitut za zdravila in 
medicinske pripomočke  /  
Bundesinstitut für Arzneimittel und 
Medizinprodukte (BfArM)  
Inštitut Paul -Ehrlich (PEI), Zvezni 
inštitut za cepiva in biomedicinska 
zdra vila / Paul -Ehrlich -Institut (PEI) 
Bundesinstitut für Impfstoffe und 
biomedizinische Arzneimittel  
Zvezno ministrstvo za zdravje  / 
Bundesministerium für Gesundheit 
(BMG)/ Zentralstelle der Länder für 
Gesundheitsschutz bei Arzneimitteln 
und Medizinprodukten (ZLG) 97 Zvezni urad za varstvo potrošnikov in 
varnost hrane  /  
Bundesamt für Verbraucherschutz 
und Lebensmittelsicherheit (BVL)  
Zvezno ministrstvo za prehrano in 
kmetijstvo  / Bundesministerium für 
Ernährung und Landwirtschaft  
Estonija  Državna agencija za zdravila  /  
Ravimiamet  Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
Irska  
 
Grčija  Regulativni organ za izdelke za 
zdravje  / Health Products Regulatory 
Authority (HPRA)  
 
Nacionalna organizacija za zdravila  /  
Ethnikos Organismos Farmakon 
(EOF) - (ΕΘΝIΚΟΣ ΟΡΓΑΝIΣΜΟΣ 
ΦΑΡΜΑΚΩΝ))  Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
Španija  Španska agencija za zdravila in 
medicinske pripomočke /  
Agencia Española de Medicamentos 
y Productos  
Sanitarios 98 Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
                                                            
97  Za namene te priloge in brez poseganja v notranjo delitev pristojnosti v Nemčiji glede zadev, ki spadajo na 
področje uporabe te priloge, se za ZLG šteje, da zajema vse pristojne organe nemških zveznih dežel, ki 
izdajajo dokumente o dobrih proizvodnih praksah in izvajajo farmacevtske inšpekcijske preglede.  
 
98  Za namene te priloge in brez poseganja v notranjo delit ev pristojnosti v Španiji glede zadev, ki spadajo na 
področje uporabe te priloge, se za Agencia Española de Medicamentos y Productos Sanitarios šteje, da 
zajema vse pristojne regionalne organe, ki izdajajo dokumente o dobrih proizvodnih praksah in izvajajo  
farmacevtske inšpekcijske preglede.  
 
 
500 
    
Francija  Francoska nacionalna agencija za 
varnost zdravil in izdelkov za 
zdravje  / Agence nationale de 
sécurité du médicament et des 
produits de santé (ANSM)  Francoska agencija za hrano, okolje 
ter zdravje in varnost pri delu – 
Nacionalna agencija za zdravila za 
uporabo v veterinarski medicini  /  
Agence Nationale de Sécurité 
Sanitaire de l’alimentation, de 
l’environnement et du travail -Agence 
Nationale du Médicament Vétérinaire 
(Anses -ANMV)  
Hrvaška  
 Agencija za zdravila in medicinske 
pripomočke  /  
Agencija za lijekove i medicinske 
proizvode (HALMED)  Ministrstvo za kmetijstvo, uprava za 
veterino in varnost hrane  /  
Ministarstvo Poljoprivrede, Uprava za 
veterinarstvo i sigurnost hrane  
   
Italija  Italijanska agencija za zdravila  / 
Agenzia Italiana del Farmaco  Generalna direkcija za zdravje živali 
in zdravila za uporabo v veterinarski 
medicini   
Ministero della Salute, Direzione 
Generale della Sanità Animale e dei 
Farmaci Veterinari  
Ciper  
 
 
 
 
 
Latvija  Ministrstvo za zdravje – farmacevtske 
službe  /  
Φαρμακευτικές Υπηρεσίες, 
Υπουργείο Υγείας  
 
 
 
Državna agencija za zdravila  /  
Zāļu valsts aģentūra  Ministrstvo za kmetijstvo, razvoj 
podeželja in okolje –  
veterinarska služba  /  
Κτηνιατρικές Υπηρεσίες - Υπουργείο 
Γεωργίας, Αγροτικής Ανάπτυξης και 
Περιβάλλο ντος  
 
Oddelek za ocenjevanje in 
registracijo pri službi za hrano in 
veterino  / Pārtikas un veterinārā 
dienesta Novērtēšanas un 
reģistrācijas departaments  
Litva  Državna agencija za nadzor zdravil  /  
Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba  Državna služba za hrano in veterino  /  
Valstybinė s maisto ir veterinarijo s 
tarnyba  
 
501 
 Luksemburg  Ministrstvo za zdravje, oddelek za 
farmacijo in zdravila  / Minìstere de la 
Santé, Division de la Pharmacie et  
des Médicaments  Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
Madžarska  
 
 
 
 
Malta  Nacionalni inštitut za farmacijo in 
prehrano  / Országos Gyógyszerészeti 
és Élelmezés -egészségügyi Intézet  
 
 
Regulativni organ za zdravila  Nacionalni urad za varnost 
prehranske verige, direktorat za 
zdravilo za uporabo v veterinarski 
medicini  / Nemzeti Élelmiszerlánc -
biztonsági Hivatal,  
Állatgyógyászati Termékek 
Igazgatósága (ÁTI)  
Oddelek za zdravila za uporabo v 
veterinarski medicini Nacion alnega 
veterinarskega laboratorija (NVL) v 
okviru  
Oddelka za zdravje in dobro počutje 
živali (AHWD)   
Nizozemska  Inšpektorat za zdravstveno varstvo in 
mladino  / Inspectie Gezondheidszorg 
en Youth (IGJ)  Odbor za vrednotenje zdravil  /  
Bureau Diergeneesmi ddelen, College 
ter Beoordeling van Geneesmiddelen 
(CBG)  
Avstrija  
 
 
 
 
Poljska  Avstrijska agencija za zdravje in 
varnost hrane  /  
Österreichische Agentur für 
Gesundheit und Ernährungssicherheit 
GmbH  
 
Glavni inšpektorat za farmacevtske 
izdelke  /  
Główny Inspektorat Farmaceutyczny 
(GIF)  /  Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
 
 
 
Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
Portugalska  Nacionalna agencija za zdravila in 
izdelke za zdravje  /  
INFARMED, I.P  
Autoridade Nacional do 
Medicamento e Produtos de Saúde, Generalni direktorat za prehrano in 
veterinarstvo / DGAV - Direção Geral 
de Alimentação e Veterinária (PT)  
 
502 
 I.P  
Romunija  Nacionalna agencija za zdravila in 
medicinske pripomočke  /  
Agenţia Naţional ă a Medicamentului 
şi a Dispozitivelor Medicale  Nacionalni organ za sanitarno 
veterino in varnost hrane  / 
Autoritatea Naţională Sanitară 
Veterinară şi pentru Siguranţa 
Alimentelor  
   
Slovenija     
   
Javna agencija Republike Slovenije za 
zdravila in medicinske pripomočke 
(JAZMP)  Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
 Slovaška  Državni inštitut za nadzor zdravil  /  
Štátny ústav pre kontrolu liečiv 
(ŠÚKL )  Inštitut za državni nadzor bioloških 
pripravkov in zdravil za uporabo v 
veterinarski  
medicini  /  
Ústav štátnej kontroly veterinárnych 
biopreparátov a liečiv (USKVBL)  
Finska  
 
 
Švedska  Finska agencija za zdravila  /  
Lääkealan turvallisuus - ja 
kehittämiske skus (FIMEA)  
 
Agencija za medicinske izdelke  / 
Läkemedelsverket  Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
 
Glej organ za zdravila za uporabo v 
humani medicini  
 
2) Združeno kraljestvo  
 
Regulativna agencija za zdravila in zdravstvene izdelke  / Medicines and Healthcare Products 
Regulatory Agency  
Direktorat za veterinarsko medicino  / Veterinary Medicines Directorate  
  
 
503 
 Dodatek B – Seznam veljavnih zakonov, predpisov in tehničnih smernic v zvezi z dobro proizvodno 
prakso  
 
(1) Za Evropsko unijo:  
Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6.  novembra 2001 o zakoniku Skupnosti 
o zdravilih za uporabo v humani medicini99;  
Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6.  novembra 2001 o zakoniku Skupnosti 
o zdravilih za upora bo v veterinarski medicini100; 
Direktiva 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4.  aprila 2001 o približevanju zakonov in 
drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju 
zdravil za ljudi101; 
Uredba (E U) št.  536/2014 z dne 16.  aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani 
medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES102; 
Uredba (ES) št.  726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31.  marca 2004 o postopkih 
Skupnosti za pridobitev dovo ljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo 
ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila103; 
Uredba (ES) št.  1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13.  novembra 2007 o zdravilih za 
napredno zdravljenje ter o spremembi Dire ktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št.  726/2004104; 
Direktiva komisije 2003/94/ES z dne 8.  oktobra 2003 o določitvi načel in smernic dobre proizvodne 
prakse v zvezi z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v humani medicini v 
preskušanju105; 
Direktiva Komisije 91/412/EGS z dne 23.  julija 1991 o določitvi načel in smernic dobre proizvodne 
prakse za zdravila za uporabo v veterinarski medicini106; 
Direktiva Komisije (EU) 2017/1572 z dne 15.  septembra 2017 o dopolnitvi Direktive 2001/83/ES 
Evropske ga parlamenta in Sveta glede načel in smernic dobre proizvodne prakse za zdravila za 
uporabo v humani medicini107; 
Delegirana uredba Komisije (EU) št.  1252/2014 z dne 28.  maja 2014 o dopolnitvi Direktive 
2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z na čeli in smernicami dobre proizvodne prakse 
za zdravilne učinkovine zdravil za uporabo v humani medicini108; 
                                                            
99  UL L  311, 28.11.2001, str.  67. 
100  UL L  311, 28.11.2001, str.  1. 
101  UL L  121, 1.5.2001, str.  34. 
102  UL L  158, 27.5.2014, str.  1. 
103  UL L  136, 30.4.2004, str.  1. 
104  UL L  324, 10.12.2007, str.  121.  
105  UL L  262, 14.10.2003, str.  22. 
106  UL L  228, 17.8.1991, str.  70. 
107  UL L  238, 16.9.2017, str.  44. 
108  UL L  337, 25.11.2014, str.  1. 
 
504 
 Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1569 z dne 23.  maja 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) 
št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo načel  in smernic dobre proizvodne prakse 
za zdravila za uporabo v humani medicini v preskušanju ter ureditvijo poteka pregledov109; 
Sedanja različica Navodil za dobro proizvodno prakso iz zvezka  IV Pravil, ki urejajo zdravila v Evropski 
uniji, ter zbirka postopko v Skupnosti za inšpekcijske preglede in izmenjavo informacij.  
 
(2) Za Združeno kraljestvo:  
Predpisi o zdravilih za uporabo v humani medicini (The Human Medicines Regulations 2012 (SI 
2012/1916))   
Predpisi o zdravilih za uporabo v humani medicini (klinična  preskušanja) (The Medicines for Human 
Use (Clinical Trials) Regulations 2004 (SI 2004/1031))  
Predpisi o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (The Veterinary Medicines Regulations 2013 
(SI 2013/2033))  
Predpisi o dobri proizvodni praksi v skladu s predpisom B17 in smernice o dobri proizvodni praksi, 
objavljene v skladu s predpisom C17 iz Predpisov o zdravilih za uporabo v humani medicini iz leta 
2012  
Načela in smernice dobre proizvodne prakse, ki se uporabljajo za namene Priloge  2 k Predpisom o 
zdra vilih za uporabo v veterinarski medicini iz leta 2013  
   
                                                            
109  UL L  238, 16.9.2017, str.  12. 
 
505 
 DODATEK C – ZAJETI IZDELKI  
Zdravila za uporabo v humani medicini in za uporabo v veterinarski medicini:  
 zdravila v prometu za uporabo v humani ali veterinarski medicini, ki se tržijo, vključno z 
biološkimi in imunološkimi izdelki v prometu za uporabo v humani in veterinarski medicini,  
 zdravila za napredno zdravljenje,  
 aktivne farmacevtske učinkovine za uporabo v humani ali veterinarski medicini,  
 zdravila v preskušanju.  
  
 
506 
 PRILOGA TBT -3:KEMIKALIJE  
Člen  1: Opredelitev pojmov  
 
Za namene te priloge:  
(a) „pristojna organa“ pomeni:  
 
(i) za Unijo: Evropsko komisijo;  
 
(ii) za Združeno kraljestvo: vlado Združenega kraljestva.   
 
(b) „GHS ZN“ pomeni globalno usklajeni sistem Združenih narodo v za razvrščanje in označevanje 
kemikalij.    
 
Člen  2: Področje uporabe  
 
Ta priloga se uporablja za trgovino, urejanje, uvoz in izvoz kemikalij med Unijo in Združenim 
kraljestvom v zvezi z njihovo registracijo, ocenjevanjem, avtorizacijo, omejitvijo, odobritvijo, 
razvrščanjem, označevanjem in pakiranjem.     
 
Člen  3: Cilji 
1.  Cilji te priloge so:  
 (a)  olajšati trgovino s kemikalijami in sorodnimi proizvodi med pogodbenicama;  
 (b)  zagotoviti visoko raven varstva okolja ter zdravja ljudi in živali; ter  
 (c)  zagotoviti sodelovanje med pristojnima organoma Unije in Združenega  kraljestva.   
 
2.  Pogodbenici priznavata, da zaveze, sprejete na podlagi te priloge, nobeni pogodbenici ne 
preprečujejo, da bi določila lastne prednostne naloge v zvezi s predpisi o kemikalijah, vključno z 
določitvijo lastnih ravni varstva okolja ter zdr avja ljudi in živali.    
 
Člen  4: Ustrezne mednarodne organizacije in organi  
Pogodbenici priznavata, da so mednarodne organizacije in organi, zlasti OECD in Pododbor 
strokovnjakov Združenih narodov za globalno usklajeni sistem za razvrščanje in označevanje  
kemikalij (SCEGHS) Ekonomskega in socialnega sveta Združenih narodov (ECOSOC), pomembni za 
razvoj znanstvenih in tehničnih smernic v zvezi s kemikalijami.    
 
Člen  5: Sodelovanje v ustreznih mednarodnih organizacijah in organih ter regulativni razvoj  
 
1. Pogodbenici dejavno prispevata k razvoju znanstvenih ali tehničnih smernic iz člena  4 v zvezi 
z oceno nevarnosti in tveganj kemikalij ter oblik dokumentiranja rezultatov takih ocen.  
 
2. Vsaka pogodbenica izvaja vse smernice, ki jih izdajo mednarodne organ izacije in organi iz 
člena  4, razen če bi bile te smernice neučinkovite ali neprimerne za doseganje legitimnih ciljev 
zadevne pogodbenice.  
 
Člen  6: Razvrščanje in označevanje kemikalij  
 
507 
  
1. Vsaka pogodbenica izvaja GHS ZN tako celovito, kot se ji zdi izvedljivo v okviru njenega 
sistema, vključno s kemikalijami, ki ne spadajo na področje uporabe te priloge, razen kadar obstajajo 
posebni razlogi za uporabo drugačnega sistema označevanja za določene kemične izdelke v končni 
obliki, namenjene končnemu upor abniku. Vsaka pogodbenica redno posodablja svoje izvajanje na 
podlagi redno izdajanih revidiranih GHS ZN.  
 
2. Če namerava pristojni organ pogodbenice razvrstiti posamezne snovi v skladu s svojimi 
zadevnimi pravili in postopki, pristojnemu organu druge pogo dbenice omogoči, da izrazi svoje 
mnenje v skladu z zadevnimi pravili in postopki v veljavnih rokih.  
 
3. Vsaka pogodbenica javno objavi informacije o svojih postopkih v zvezi z razvrščanjem snovi v 
skladu s svojimi pravili in postopki. Vsaka pogodbenica si  prizadeva odgovoriti na pripombe, ki jih 
prejme od druge pogodbenice v skladu z odstavkom  2.  
 
4. Nobena določba v tem členu od nobene pogodbenice ne zahteva, da doseže kakršen koli 
poseben izid v zvezi z izvajanjem GHS ZN na svojem ozemlju ali v zvezi z razvrstitvijo določene snovi 
ali da pospeši, začasno prekine ali odloži svoje postopke in postopke odločanja.  
 
Člen  7: Sodelovanje  
 
1. Pogodbenici priznavata, da lahko prostovoljno sodelovanje pri zakonskem urejanju kemikalij 
olajša trgovino na načine, ki koristijo potrošnikom, podjetjem in okolju ter prispevajo k izboljšanju 
varovanja zdravja ljudi in živali.    
 
2. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta olajšali izmenjavo nezaupnih informacij med svojima 
pristojnima organoma, tudi s sodelovanjem pri elektron skih oblikah in orodjih, ki se uporabljajo za 
shranjevanje podatkov.   
 
3. Kadar je to primerno, pogodbenici sodelujeta z namenom krepitve, razvoja in spodbujanja 
sprejetja in izvajanja mednarodno dogovorjenih znanstvenih ali tehničnih smernic, vključno s 
predstavitvijo skupnih pobud, predlogov in pristopov v ustreznih mednarodnih organizacijah in 
organih, zlasti tistih iz člena  4, kadar je to izvedljivo.    
 
4. Pogodbenici sodelujeta, če obe pogodbenici menita, da je to koristno, pri razširjanju 
podatkov, povezanih z varnostjo kemikalij, in te informacije dasta na voljo javnosti, da bi različnim 
ciljnim skupinam zagotovili enostaven dostop do teh informacij in njihovo razumljivost.  Druga 
pogodbenica pogodbenici na zahtevo katere koli pogodbenice predloži r azpoložljive informacije o 
varnosti kemikalij, ki niso zaupne narave.    
 
5. Če pogodbenica tako zahteva in se druga pogodbenica s tem strinja, pogodbenici začneta 
posvetovanja o znanstvenih informacijah in podatkih v okviru novih in nastajajočih vprašanj,  
povezanih z nevarnostmi ali tveganji, ki jih kemikalije predstavljajo za zdravje ljudi ali okolje, da bi 
ustvarili skupen nabor znanja ter, če je to izvedljivo in kolikor je mogoče, spodbujali skupno 
razumevanje znanosti v zvezi s takšnimi vprašanji.  
 
Člen 8: Izmenjava informacij  
 
 
508 
  Pogodbenici sodelujeta in si izmenjujeta informacije v zvezi s katerim koli vprašanjem, 
pomembnim za izvajanje te priloge, v okviru Specializiranega trgovinskega odbora za tehnične ovire v 
trgovini.   
 
509 
 PRILOGA TBT -4:EKOLOŠKI PROIZVODI  
Člen  1: Cilj in področje uporabe  
 
1.  Cilj te priloge je določiti določbe in postopke za spodbujanje trgovine z ekološkimi proizvodi 
v skladu z načeloma nediskriminacije in vzajemnosti, in sice r z vzajemnim priznavanjem 
enakovrednosti njunih zakonodaj s strani pogodbenic.    
 
2.  Ta priloga se uporablja za ekološke proizvode iz dodatkov A in B, ki so skladni z zakoni in 
drugimi predpisi iz Dodatka C ali D. Partnerski svet se pooblasti za spremin janje dodatkov A, B, C in 
D. 
 
Člen  2: Opredelitev pojmov  
 
Za namene te priloge:  
 
„pristojni organ“ pomeni uradno agencijo, ki je pristojna za zakone in druge predpise iz Dodatka C ali 
D in je odgovorna za izvajanje te priloge;  
 
„nadzorni organ“ pomeni org an, na katerega je pristojni organ v celoti ali delno prenesel pristojnost 
za inšpekcijske preglede in potrjevanje na področju ekološke pridelave v skladu z zakoni in drugimi 
predpisi, navedenimi v Dodatku C ali D;     
 
„izvajalec nadzora“ pomeni subjekt, ki ga pristojni organ prizna za izvajanje inšpekcijskih pregledov in 
certificiranja na področju ekološke pridelave v skladu z zakoni in predpisi, navedenimi v Dodatku C ali 
D; ter    
 
„enakovrednost“ pomeni zmožnost različnih zakonov, predpisov in zahtev t er sistemov inšpekcijskih 
pregledov in certificiranja, da dosežejo iste cilje.  
 
Člen  3: Priznavanje enakovrednosti  
 
1.  V zvezi z izdelki iz Dodatka A Unija priznava zakone in predpise Združenega kraljestva, 
navedene v Dodatku C, kot enakovredne zakonom i n predpisom Unije iz Dodatka D.  
 
2.  V zvezi z izdelki, navedenimi v Dodatku B, Združeno kraljestvo priznava zakone in druge 
predpise Unije, navedene v Dodatku D, kot enakovredne zakonom in predpisom Združenega 
kraljestva iz Dodatka C.    
 
3. Glede na datum začetka uporabe Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z 
dne 30.  maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe 
Sveta (ES) št.  834/2007 1.  januarja 2022, vsaka pogodbenica do 31.  decembra 2023 ponovno oceni 
priznavanje enakovrednosti iz odstavkov  1 in 2. Če pogodbenica na podlagi te ponovne ocene ne 
potrdi enakovrednosti, se priznavanje enakovrednosti začasno prekliče.  
 
4. Brez poseganja v odstavek  3 se v primeru spremembe, preklica ali nadomestitve zakonov in 
drugih predpisov iz Dodatka C ali D nova pravila štejejo za enakovredna pravilom druge 
pogodbenice, razen če pogodbenica temu nasprotuje v skladu s postopkom iz odstav kov 5 in 6.   
 
5. Če pogodbenica po prejetju dodatnih informacij, ki jih je zahtevala, od druge pogodbenice, 
meni, da zakoni in drugi predpisi ali upravni postopki ali prakse druge pogodbenice ne izpolnjujejo 
 
510 
 več zahtev za enakovrednost, ta pogodbenica dru gi pogodbenici predloži utemeljeno zahtevo za 
spremembo zadevnih zakonov, predpisov ali upravnih postopkov ali praks in drugi pogodbenici 
zagotovi ustrezno obdobje, ki ni krajše od treh mesecev, za zagotovitev enakovrednosti.    
 
6. Če zadevna pogodbenica po izteku obdobja iz odstavka 5 še vedno meni, da zahteve za 
enakovrednost niso izpolnjene, se lahko odloči, da enostransko prekliče priznavanje enakovrednosti 
ustreznih zakonov in drugih predpisov iz Dodatka C ali D v zvezi z zadevnimi ekološkimi proizvod i iz 
Dodatka A ali B.     
 
7. Odločitev o enostranskem začasnem preklicu priznavanja enakovrednosti zakonov in drugih 
predpisov iz Dodatka C ali D v zvezi z zadevnimi ekološkimi proizvodi, navedenimi v Dodatku A ali B, 
se lahko sprejme tudi po izteku trime sečnega odpovednega roka, če pogodbenica ni zagotovila 
informacij, zahtevanih v skladu s členom 6, ali se ne strinja z medsebojnim strokovnim pregledom v 
skladu s členom  7.    
 
8. Če se priznavanje enakovrednosti v skladu s tem členom začasno prekliče, pog odbenici na 
zahtevo pogodbenice razpravljata o zadevi v okviru Delovne skupine za ekološke proizvode in si po 
najboljših močeh prizadevata proučiti možne ukrepe, ki bi omogočili ponovno priznavanje 
enakovrednosti.  
 
9. V zvezi s proizvodi, ki niso navedeni  v Dodatku A ali B, o enakovrednosti razpravlja Delovna 
skupina za ekološke proizvode na zahtevo ene od pogodbenic.  
 
Člen  4: Uvoz in dajanje na trg  
 
1. Unija dovoli uvoz proizvodov iz Dodatka A na svoje ozemlje in dajanje teh proizvodov na trg 
kot ekološk ih proizvodov, če so ti proizvodi skladni z zakoni in drugimi predpisi Združenega 
kraljestva, navedenimi v Dodatku C, in jim je priloženo potrdilo o kontrolnem pregledu, ki ga izda 
nadzorni organ, ki ga priznava Združeno kraljestvo in je naveden Uniji, kot  je navedeno v odstavku 3.   
 
2. Združeno kraljestvo dovoli uvoz proizvodov iz Dodatka B na svoje ozemlje in dajanje teh 
proizvodov na trg kot ekoloških proizvodov, če so ti proizvodi skladni z zakoni in drugimi predpisi 
Unije iz Dodatka D in jim je prilož eno potrdilo o kontrolnem pregledu, ki ga izda nadzorni organ, 
priznan s strani Unije in naveden Združenemu kraljestvu, kot je navedeno v odstavku 3.    
 
3. Vsaka pogodbenica priznava nadzorne organe ali izvajalce nadzora, ki jih druga pogodbenica 
določi k ot pristojne za izvajanje ustreznega nadzora v zvezi z ekološkimi proizvodi, ki jih zajema 
priznavanje enakovrednosti iz člena 3, in za izdajo potrdila o kontrolnem pregledu iz odstavkov 1 in 2 
tega člena z namenom njihovega uvoza na ozemlje druge pogodben ice in dajanja na trg na tem 
ozemlju.    
 
4. Pogodbenica uvoznica v sodelovanju z drugo pogodbenico vsakemu ustreznemu 
nadzornemu organu in izvajalcu nadzora, ki ju navede druga pogodbenica, dodeli kodne številke.  
 
 
 
Člen  5: Označevanje  
 
1. Proizvodi, uvo ženi na ozemlje pogodbenice v skladu s to prilogo, morajo izpolnjevati zahteve 
za označevanje, določene v zakonih in drugih predpisih pogodbenice uvoznice iz dodatkov C in D. Ti 
proizvodi so lahko opremljeni z ekološkim logotipom Unije, katerim koli ekološ kim logotipom 
 
511 
 Združenega kraljestva ali obema logotipoma, kot je določeno v ustreznih zakonih in predpisih, če ti 
proizvodi izpolnjujejo zahteve glede označevanja za zadevni logotip ali oba logotipa.    
 
2. Pogodbenici se zavezujeta, da se bosta izogibali kakršni koli zlorabi izrazov, ki se nanašajo na 
ekološko pridelavo, v zvezi z ekološkimi proizvodi, ki jih zajema priznavanje enakovrednosti v skladu 
s to prilogo.  
 
3. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta za ščitili ekološki logotip Unije in kateri koli logotip 
ekološke pridelave Združenega kraljestva, določen v ustreznih zakonih in predpisih, pred kakršno koli 
zlorabo ali posnemanjem. Pogodbenici zagotovita, da se ekološki logotip Unije in kateri koli ekološk i 
logotip Združenega kraljestva uporabljata samo za označevanje, oglaševanje ali trgovinske 
dokumente ekoloških proizvodov, ki so skladni z zakoni in predpisi iz dodatkov C in D.  
 
Člen  6: Izmenjava informacij  
 
1. Pogodbenici si izmenjata vse ustrezne info rmacije v zvezi z izvajanjem te priloge in njeno 
uporabo. Zlasti vsaka pogodbenica do 31.  marca drugega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma 
in do 31.  marca vsakega naslednjega leta drugi pogodbenici pošlje:  
 
 (a) poročilo, ki vsebuje informacije o vrstah in količinah ekoloških proizvodov, izvoženih v 
skladu s to prilogo, za obdobje od januarja do decembra predhodnega leta;  
 
 (b)   poročilo o dejavnostih spremljanja in nadzora, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, 
doseženih rezultatih in sprejeti h korektivnih ukrepih za obdobje od januarja do 
decembra predhodnega leta; ter  
 
 (c)  podrobnosti o ugotovljenih nepravilnostih in kršitvah zakonov in drugih predpisov, 
navedenih v Dodatku C ali D, kot je ustrezno.   
 
2.  Vsaka pogodbenica brez nepotrebne ga odlašanja drugo pogodbenico obvesti o:  
 
 (a)   vsaki posodobitvi seznama svojih pristojnih organov, nadzornih organov in izvajalcev 
nadzora, vključno z ustreznimi kontaktnimi podatki (zlasti naslovom in spletnim 
naslovom);  
 
 (b)   vseh morebitnih spre membah ali razveljavitvah, ki jih namerava uvesti v zvezi z zakoni 
ali predpisi iz Dodatka C ali Dodatka D, kakršnih koli predlogih za nove zakone ali 
predpise ali katerih koli ustreznih predlaganih spremembah upravnih postopkov in 
praks v zvezi z ekološki mi proizvodi, zajetimi v tej prilogi; ter  
 
 (c)   vseh spremembah ali razveljavitvah, ki jih je sprejela v zvezi z zakoni ali predpisi iz 
Dodatka C ali Dodatka D, novi zakonodaji ali ustreznih spremembah upravnih 
postopkov in praks v zvezi z ekološkimi pr oizvodi, zajetimi v tej prilogi.  
 
 
 
Člen  7: Medsebojni strokovni pregled  
 
1. Po najmanj šestmesečnem predhodnem obvestilu vsaka pogodbenica uradnikom ali 
strokovnjakom, ki jih imenuje druga pogodbenica, dovoli izvajanje medsebojnih strokovnih 
 
512 
 pregledov na njenem ozemlju, da preverijo, ali zadevni nadzorni organi in izvajalci nadzora izvajajo 
nadzor, potreben za izvajanje te priloge.    
 
2. Vsaka pogodbenica sodeluje z drugo pogodbenico in ji pomaga, kolikor to dovoljuje veljavna 
zakonodaja, pri  izvajanju medsebojnih strokovnih pregledov iz odstavka  1, ki lahko vključujejo obiske 
uradov ustreznih nadzornih organov in izvajalcev nadzora, predelovalnih obratov in certificiranih 
izvajalcev.     
 
Člen  8: Delovna skupina za ekološke proizvode  
 
1. Delo vna skupina za ekološke proizvode pomaga Specializiranemu trgovinskemu odboru za 
tehnične ovire v trgovini pri spremljanju in pregledovanju izvajanja in zagotavljanju pravilnega 
delovanja te priloge.  
 
2. Naloge delovne skupine za ekološke proizvode so:  
 
 (a)  razpravljanje o vseh zadevah, ki izhajajo iz te priloge, na zahtevo pogodbenice, 
vključno z morebitno potrebo po spremembah te priloge ali njenih dodatkov;  
 
 (b)  olajševanje sodelovanja v zvezi z zakoni, predpisi, standardi in postopki v zvezi z 
ekološkimi proizvodi, zajetimi v tej prilogi, vključno z razpravami o tehničnih ali 
regulativnih vprašanjih v zvezi s pravili in nadzornimi sistemi; ter  
 
 (c) vodenje tehničnih razprav v skladu s členom TBT.10 [Tehnične razprave] tega 
sporazuma o zadevah, ki  spadajo na področje uporabe te priloge.  
 
  
 
  
 
513 
 DODATEK  A 
EKOLOŠKI PROIZVODI IZ ZDRUŽENEGA KRALJESTVA, ZA KATERE UNIJA PRIZNAVA ENAKOVREDNOST  
Opis  Opombe  
Nepredelani rastlinski proizvodi    
Žive živali ali nepredelani proizvodi živalskega 
izvora  Vključuje med  
Proizvodi iz akvakulture in morske alge    
Predelani kmetijski pridelki, namenjeni za hrano    
Predelani kmetijski pridelki, namenjeni za krmo   
Seme in razmnoževalni material    
 
Ekološki proizvodi, navedeni v tem dodatku, so nepredelani kmetijski pridelki ali proizvodi iz 
akvakulture, pridelani v Združenem kraljestvu, ali predelani kmetijski pridelki, namenjeni za hrano ali 
krmo, predelani v Združenem kraljestvu s sestavinami, ki so bile pridelane v Združenem kraljestvu ali 
so bile uvožene v Združeno kraljestvo v skladu z zakoni in predpisi Združenega kraljestva.  
 
  
 
514 
 DODATEK  B 
EKOLOŠKI PROIZVODI IZ UNIJE, ZA KATERE ZDRUŽENO KRALJESTVO PRIZNAVA ENAKOVREDNOST  
Opis  Opombe  
Nepredelani rastlinski proizvodi    
Žive živali ali nepre delani proizvodi živalskega 
izvora  Vključuje med  
Proizvodi iz akvakulture in morske alge    
Predelani kmetijski pridelki, namenjeni za hrano    
Predelani kmetijski pridelki, namenjeni za krmo   
Seme in razmnoževalni material    
 
Ekološki proizvodi iz tega dodatka so nepredelani kmetijski pridelki ali proizvodi iz akvakulture, 
pridelani v Uniji, ali predelani kmetijski pridelki, namenjeni za hrano ali krmo, predelani v Uniji s 
sestavinami, ki so bile pridelane v Uniji ali so bile uvožene v Unijo v sklad u z zakoni in drugimi 
predpisi Unije.  
  
 
515 
 DODATEK  C 
ZAKONI IN DRUGI PREDPISI O EKOLOŠKIH PROIZVODIH, KI SE UPORABLJAJO V ZDRUŽENEM 
KRALJESTVU110 
Naslednji zakoni in drugi predpisi, ki se uporabljajo v Združenem kraljestvu:  
1. Ohranjena UREDBA (ES) št.  834/2007  
2. Ohranjena UREDBA (ES) št.  889/2008  
3. Ohranjena UREDBA (ES) št.  1235/2008  
4. Uredba o ekoloških proizvodih iz leta 2009  
 
  
                                                            
110  Sklicevanja na ohranjeno pravo Unije na tem seznamu se štejejo za sklicevanja na tako zakonodajo, ka kor jo 
je spremenilo Združeno kraljestvo, da bi se uporabljala za Združeno kraljestvo.  
 
516 
 DODATEK  D 
ZAKONI IN DRUGI PREDPISI O EKOLOŠKIH PROIZVODIH, KI SE UPORABLJAJO V UNIJI   
Naslednji zakoni in drugi predpisi, ki se uporabl jajo v Uniji:  
1. Uredba Sveta (ES) št.  834/2007 z dne 28.  junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju 
ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe 2092/91111; 
2. Uredba Komisije (ES) št.  889/2008 z dne 5.  septembra2008 o določitvi podrobnih pravil za 
izvajanje Uredbe Sveta(ES) št.  834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških 
proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora112; 
3. Uredba Komisije (ES) št.  1235/2008 z dne 8.  decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za 
izvajanje Uredbe S veta (ES) št.  834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz 
tretjih držav113. 
  
                                                            
111  UL L  189, 20.7.2007, str.  1. 
112  UL L  250, 18.9.2008, str.  1. 
113  UL L  334, 12.12.2008, str.  25. 
 
517 
 PRILOGA -TBT-5: TRGOVINA Z VINOM  
Člen  1: Področje uporabe in opredelitev pojmov  
 
1. Ta priloga se uporablja za vino iz tarifne številke 22.04 harmoniziranega sistema.  
 
2. V tej prilogi „vino, pridelano v“ pomeni sveže grozdje, grozdni mošt in delno prevreti grozdni 
mošt, ki so bili predelani v vino ali dodani vinu na ozemlju pogodbenice izvoznice.  
 
Člen  2: Opredelitve proizvodov, enološki postopki in obdelave  
 
1. Enološki postopki za vino, ki jih priporoči in objavi Mednarodna organizacija za trto in vino 
(„OIV“), se za namene te priloge štejejo za ustrezne mednarodne standarde.  
 
2. Vsaka pogodbenica odobri uvoz in prodajo vina za potrošnjo, proizvedenega v drugi 
pogodbenici, če je bilo vino proizvedeno v skladu z:   
(a) opredelitvijo izdelkov, ki so v vsaki pogodbenici dovoljene v skladu z zakoni in drugimi 
predpisi iz Dodatka  A;  
(b) enološkimi postopki, določenimi v vsaki pogodbenici v skladu z zakoni in drugimi predpisi 
iz Dodatka A, ki so v skladu z ustreznimi standardi OIV; ter  
(c)  enološkimi postopki in omejitvami, določenimi v vsaki pogodbenici, ki niso v skladu z 
ustreznimi standardi OIV, navedenimi v Dodatku B.  
 
3. Partnerski svet je pooblaščen za spreminjanje dodatkov iz odstavka  2.  
 
Člen  3: Zahteve za certificiranje pri uvozu na zadevna ozemlja pogodbenic  
 
1. Za vino, proizvedeno v eni pogodbenici in dano na trg v drugi pogodbenici, sta 
dokumentacija in certificiranje , ki ju lahko zahteva katera koli pogodbenica, omejena na potrdi lo, 
kot je določeno v Dodatku C, overjeno v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice izvoznice.  
 
2. Potrdilo, ki se zahteva v skladu z odstavkom  1, je lahko v obliki elektronskega 
dokumenta.  Vsaka pogodbenica na zahtevo pristojnih organov druge pogodb enice, v kateri bo blago 
sproščeno v prosti promet, omogoči dostop do elektronskega dokumenta ali podatkov, potrebnih za 
njegovo vzpostavitev. Če dostop do ustreznih elektronskih sistemov ni na voljo, se lahko potrebni 
podatki zahtevajo tudi v papirni obli ki.  
  
3. Partnerski svet je pooblaščen za spreminjanje Dodatka  C. 
 
4. Analitske metode, ki jih OIV prizna kot referenčne metode in jih objavi OIV, so referenčne 
metode za določanje analitske sestave vina v okviru nadzornih postopkov.  
 
  
 
518 
 Člen  4: Informacije o hrani in oznake lotov   
 
1. Če v tem členu ni določeno drugače, se označevanje vina, uvoženega in trženega v skladu s 
tem sporazumom, izvaja v skladu z zakoni in predpisi, ki se uporabljajo na ozemlju pogodbenice 
uvoznice.  
 
2.  Pogodbenica ne zahteva, da se na posodi, etiketi ali embalaži vina navede kateri koli od 
naslednjih datumov ali enakovreden datum:  
(a) datum pakiranja;  
(b) datum polnjenja;  
(c) datum pridelave ali proizvodnje;  
(d) datum izteka roka uporabnosti, datum „uporabno najmanj do“ in datum „porabiti 
do“;  
(e) datum minimalnega roka trajanja, datum „najbolje uporabiti do“, datum „najboljša 
kakovost do“; ali  
(f) datum „prodati do“.  
 
Z odstopanjem od točke  (e) prvega pododstavka lahko pogodbenica zahteva, da se navede minimalni 
rok trajanja na izdelkih, ki bi zaradi dodajan ja pokvarljivih sestavin lahko imeli krajši minimalni rok 
trajanja, kot bi ga običajno pričakoval potrošnik.  
 
3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da je na etiketi pakiranih izdelkov navedena oznaka, ki 
omogoča identifikacijo serije, v katero spada izdelek, v sklad u z zakonodajo pogodbenice, ki izvaža 
pakirani proizvod. Koda serije mora biti dobro vidna, jasno berljiva in neizbrisna. Pogodbenica ne 
dovoli trženja pakiranih izdelkov, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega odstavka.  
 
4. Vsaka pogodbenica dovoli, da se na dod atni etiketi, pritrjeni na posodo za vino, navedejo 
obvezne informacije, vključno s prevodi ali navedbo števila standardnih pijač ali enot alkohola, kadar 
je to potrebno. Dodatne etikete se lahko namestijo na posodo za vino po uvozu, vendar preden se 
izdel ek da na trg na ozemlju pogodbenice, če so obvezni podatki prikazani v celoti in natančno.  
 
5. Pogodbenica uvoznica na etiketi ne zahteva prikaza alergenov, ki so bili uporabljeni pri 
proizvodnji vina, vendar niso prisotni v končnem proizvodu.  
 
Člen  5: Preho dni ukrepi  
 
Vino, ki je bilo na dan začetka veljavnosti tega sporazuma proizvedeno, opisano in označeno v skladu 
z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice, vendar na način, ki ni v skladu s to prilogo, se lahko še 
naprej označuje in daje na trg na naslednji  način:  
(a) s strani trgovcev na debelo ali proizvajalcev v prehodnem obdobju dveh let od začetka 
veljavnosti tega sporazuma; ter  
(b) s strani trgovcev na drobno, dokler zaloge niso izčrpane.  
 
Člen  6: Izmenjava informacij  
 
Pogodbenici sodelujeta in si izmenjujeta informacije v zvezi s katerim koli vprašanjem, pomembnim 
za izvajanje te priloge, v okviru Specializiranega trgovinskega odbora za tehnične ovire v trgovini.  
 
519 
  
Člen  7: Pregled  
 
Najpozneje tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma pogodbenic i proučita nadaljnje ukrepe za 
olajšanje trgovine z vinom med pogodbenicama.  
 
 
520 
 DODATEK A – ZAKONI IN DRUGI PREDPISI POGODBENIC  
 
Zakoni in drugi predpisi Združenega kraljestva114 
 
Zakoni in drugi predpisi iz člena  2(2), ki se nanašajo na:  
 
a) opredelitev izdelkov:  
(i) Ohranjena Uredba (EU) št.  1308/2013, zlasti pravila pridelave v vinskem sektorju, v 
skladu s členi  75, 81 in 91, delom IV Priloge II in delom II Priloge VII k navedeni 
uredbi ter njena izvedbena pravila, vključno s poznejšimi spremem bami;  
(ii) Ohranjena Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/33, zlasti členi  47, 52 do 54 ter 
priloge III, V in VI k navedeni uredbi, vključno s poznejšimi spremembami;  
(iii) Ohranjena Uredba (EU) št.  1169/2011 in njena izvedbena pravila, vključno s 
poznejšimi sprememb ami;  
b) enološki postopki in omejitve:  
(i) Ohranjena Uredba (EU) št.  1308/2013, zlasti enološki postopki in omejitve v skladu s 
členoma  80 in 83 ter Prilogo VIII k navedeni uredbi in njena izvedbena pravila, 
vključno s poznejšimi spremembami;  
(ii) Ohranjena Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934, vključno s poznejšimi 
spremembami.  
 
Zakoni in drugi predpisi Evropske unije  
 
 Zakoni in drugi predpisi iz člena  2(2), ki se nanašajo na:  
 
a) opredelitev izdelkov:  
(i) Uredba (EU) št.  1308/2013 Evropskega parlamenta in Sv eta115, zlasti pravila 
pridelave v vinskem sektorju, v skladu s členi  75, 81 in 91, delom IV Priloge II in 
delom II Priloge VII k navedeni uredbi ter njena izvedbena pravila, vključno s 
poznejšimi spremembami;  
(ii) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/33116, zlasti  členi  47, 52 do 54 ter priloge III, V 
in VI k navedeni uredbi, vključno s poznejšimi spremembami;  
(iii) Uredba (EU) št.  1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta117, vključno s poznejšimi 
spremembami.  
                                                            
114  Sklicevanja na ohranjeno pravo Unije na tem seznamu se štejejo za sklicevanja na tako zakonodajo, kakor jo 
je spremenilo Združeno kraljestvo, da bi se uporabljala za Združeno kraljestvo.  
115  Uredba (EU) št.  1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17.  decembra 2013 o vzpostavitvi skupne 
ureditve trgov kmetijskih pro izvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št.  922/72, (EGS) št.  234/79, (ES) 
št. 1037/2001 in (ES) št.  1234/2007 (UL L  347, 20.12.2013, str.  671).  
116  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/33 z dne 17.  oktobra 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) št.  1308/2013 
Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vlogami za zaščito označb porekla, geografskih označb in 
tradicionalnih izrazov v vinskem sektorju, postopkom ugovora, omejitvami uporabe, spremembami 
specifikacij proizvoda, preklicem zaščite ter označevanjem in preds tavitvijo (UL L  9, 11.1.2019, str.  2). 
 
521 
  
a) enološki postopki in omejitve:  
(i) Uredba (EU) št.  1308/2013, zlasti enološki postopki in omejitve v skladu s členoma  80 
in 83 ter Prilogo VIII k navedeni uredbi in njena izvedbena pravila, vključno s 
poznejšimi spremembami;  
(ii) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934118, vključno s poznejšimi spremembami.  
  
                                                                                                                                                                                         
117  Uredba (EU) št.  1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25.  oktobra 2011 o zagotavljanju 
informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št.  1924/2006 in (ES) št.  1925/2006 Evropskega 
parlamenta in S veta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive 
Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES 
in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št.  608/2004 (UL L  304, 22.11.2011, str.  18). 
118  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 z dne 12.  marca 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) št.  1308/2013 
Evropskega parlamenta in Sveta glede vinorodnih območij, na katerih je mogoče delež alkohola povečati, 
dovoljenih enoloških postop kov in omejitev, povezanih s pridelavo in konzerviranjem proizvodov vinske 
trte, najmanjšega odstotnega deleža alkohola za stranske proizvode in njihovega odstranjevanja ter objave 
spisov OIV (UL L  149, 7.6.2019, str.  1). 
 
522 
 DODATEK B – DODATNI ENOLOŠKI POSTOPKI IN OMEJITVE, KI JIH POGODBENICI SPREJMETA SKUPAJ  
(1)  Zgoščeni grozdni mošt, prečiščeni zgoščeni grozdni mošt in saharoza se lahko uporabljajo za 
obogatitev in slajenje pod posebnimi in omejenimi pogoji iz dela  I Priloge VIII k Ur edbi (EU) 
št. 1308/2013 in dela  I Priloge VIII k ohranjeni Uredbi (EU) št.  1308/2013, razen uporabe teh 
izdelkov v rekonstituirani obliki v vinih, ki jih zajema ta sporazum.  
 
(2)  Dodajanje vode pri proizvodnji vina ni dovoljeno, razen kadar je to potrebno  zaradi posebne 
tehnične potrebe.  
 
(3)  Sveže droži se lahko uporabljajo pod posebnimi in omejenimi pogoji, določenimi v vrstični 
postavki  11.2 preglednice  2 dela A Priloge  I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/934 in v 
vrstični postavki  11.2 preglednic e 2 dela A Priloge  I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 
2019/934.  
 
  
 
523 
  
DODATEK C – PREDLOGA ZA SAMOPOTRDILO ZA VINO, UVOŽENO IZ [EVROPSKE UNIJE/ZDRUŽENEGA 
KRALJESTVA] V [ZDRUŽENO KRALJESTVO/EVROPSKO UNIJO] (1)  
 
1. Izvoznik (ime in naslov)  
 2. Zaporedna št. ( 2) 
 
 
 
 
3. Uvoznik (ime in naslov)  
 4. Pristojni organ v kraju odpreme v [Evropski 
uniji/Združenem kraljestvu] (3)  
 
5. Carinski žig (samo za uradno uporabo [Evropske unije/Združenega kraljestva])  
 
 
 
6. Prevozno sredstvo in podatki o prevozu (4)  
 
 7. Kraj  raztovarjanja (če je drugačen od 3)  
8. Poimenovanje uvoženega izdelka (5)  9. Količina v l/hl/kg  
 
 
10. Število posod (6)  
 
 
11. Potrdilo  
 
„Opisani izdelek je namenjen za neposredno prehrano ljudi in je skladen z opredelitvami pojmov in 
enološkimi postopki, odobrenimi v skladu s Prilogo TBT -5: Trgovina z vinom v okviru Sporazuma o 
trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter 
Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi st rani. Proizvedel ga je proizvajalec, ki je 
pod nadzorom in nadzorom naslednjega pristojnega organa  (7): 
 
 
 
Pošiljatelj, ki potrjuje zgoraj navedene podatke (8)  
 
 
Identifikacija pošiljatelja (9)  
 
 
Kraj, datum in podpis pošiljatelja  
 
  
 
 
524 
 (1) V skladu s členom  3(1) Priloge TBT -5: Trgovina z vinom v okviru Sporazuma o trgovini in 
sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter 
Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani.  
(2) Navedite števi lko sledljivosti pošiljke, tj. serijsko številko, ki identificira pošiljko, v evidenci 
izvoznika.  
(3) Navedite polno ime, naslov in kontaktne podatke pristojnega organa v eni od držav članic 
Evropske unije ali Združenega kraljestva, od koder se pošiljka izvaž a in ki je odgovoren za 
preverjanje informacij iz tega potrdila.  
(4) Navedite prevoz, ki se uporablja za dostavo do vstopne točke v Evropsko unijo ali Združeno 
kraljestvo; navedite način prevoza (ladja, letalo itd.), navedite ime prevoznega sredstva (ime 
ladje , številko leta itd.).  
(5) Navedite naslednje podatke:  
 prodajno poimenovanje, kot je navedeno na etiketi,  
 ime proizvajalca,  
 vinorodno območje,  
 ime države proizvodnje (ene od držav članic Evropske unije ali Združenega kraljestva),  
 ime geografske označbe, če je ustrezno,  
 skupni volumenski delež alkohola,  
 barva izdelka (navedite le „rdeče“, „rosé“ ali „belo“),  
 oznaka kombinirane nomenklature (oznaka KN).  
(6) Posoda pomeni posodo za vino, manjšo od 60 litrov. Število posod je lahko število steklenic.  
(7) Navedite polno ime , naslov in kontaktne podatke ustreznega pristojnega organa v eni od držav 
članic Evropske unije ali v Združenem kraljestvu.  
(8) Navedite polno ime, naslov in kontaktne podatke pošiljatelja.  
(9) Navedite:  
 za Evropsko unijo: trošarinsko številko sistema za izmenjav o podatkov o trošarinah (SEED) ali 
identifikacijsko številko za DDV, če pošiljatelj nima številke SEED, ali sklic na številko na 
seznamu ali registru iz člena  8(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/273119; 
 za Združeno kraljestvo: trošarinska številka sist ema za izmenjavo podatkov o trošarinah 
(SEED) ali številka DDV, če pošiljatelj nima številke SEED, ali sklic na številko WSB.   
                                                            
119  Delegirana uredba Komisije (EU)  2018/273 z dne 11.  decembra 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) 
št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, registra 
vinogradov, spremnih dokumentov in certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega pr ijavljanja, 
uradnega obveščanja in objavljanja sporočenih informacij ter o dopolnitvi Uredbe (EU) št.  1306/2013 
Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj in kazni, spremembi uredb Komisije (ES) 
št. 555/2008, (ES) št.  606/2009 in (ES) št.  607/2009 ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št.  436/2009 in 
Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/560 (UL L  58, 28.2.2018, str.  1). 
 
525 
 PRILOGA TBT -XX – UREDITEV IZ ČLENA  TBT.9(4) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ V ZVEZI Z 
VARNOSTJO NEŽIVILSKIH PROIZVODOV TER S TEM PO VEZANIMI PREVENTIVNIMI, OMEJEVALNIMI IN 
KOREKTIVNIMI UKREPI  
 
[Ta priloga vzpostavlja ureditev za redno izmenjavo informacij med sistemom Unije za hitro 
obveščanje o neprehrambenih proizvodih (RAPEX) ali njegovim naslednikom ter podatkovno zbirko 
Združenega  kraljestva o nadzoru trga in varnosti proizvodov, vzpostavljeno v skladu s predpisi o 
splošni varnosti proizvodov iz leta 2005 ali njihovim naslednikom.  
V skladu s členom TBT.9(8) ureditev določa vrsto informacij, ki se izmenjajo, načine izmenjave ter 
uporabo pravil o zaupnosti in varstvu osebnih podatkov.]  
  
 
526 
 PRILOGA TBT -ZZ – UREDITEV IZ ČLENA TBT.9(5) ZA REDNO IZMENJAVO INFORMACIJ O UKREPIH, 
SPREJETIH V ZVEZI Z NESKLADNIMI NEŽIVILSKIMI PROIZVODI, RAZEN TISTIH, KI SO ZAJETI V ČLENU 
TBT.9(4)  
 
[S to prilogo se vzpostavi ureditev za redno izmenjavo informacij, vključno z izmenjavo informacij z 
elektronskimi sredstvi, v zvezi z ukrepi, sprejetimi v zvezi z neskladnimi neživilskimi izdelki, razen tistih 
iz člena  TBT.9(4).   
V skladu s členom TBT.9(8) ureditev do loča vrsto informacij, ki se izmenjajo, načine izmenjave ter 
uporabo pravil o zaupnosti in varstvu osebnih podatkov.]   
 
527 
 PRILOGA CUSTMS -1: POOBLAŠČENI GOSPODARSKI SUBJEKTI  
Člen 1 Merila za pooblaščene gospodarske subjekte in obravnavanje takih subjektov  
1. Navedena merila za uvrstitev med pooblaščene gospodarske subjekte iz člena CUSTMS.9 
[Pooblaščeni gospodarski subjekti] tega sporazuma se določijo z zakoni, drugimi predpisi ali postopki 
pogodbenic. Navedena merila se objavijo in vključujejo:  
(a) odsotnost hujših ali ponavljajočih se kršitev carinske zakonodaje in davčnih predpisov ter 
odsotnost hujših kaznivih dejanj v zvezi z gospodarsko dejavnostjo vložnika;  
(b) vložnik izkaže, da ima s sistemom vodenja trgovinskih in po potrebi transportnih evidenc visok o 
stopnjo nadzora nad svojimi operacijami in pretokom blaga, kar omogoča ustrezne carinske 
kontrole;  
(c) plačilna sposobnost, ki se šteje za dokazano, kadar ima vložnik dobro finančno stanje, ki mu 
omogoča, da izpolnjuje svoje obveznosti, pri čemer se ustrezno upoštevajo značilnosti določene 
vrste zadevne poslovne dejavnosti; in  
(d) ustrezni varnostni in varstveni standardi, ki se štejejo za izpolnjene, če vlagatelj dokaže, da 
ohranja ustrezne ukrepe za zagotavljanje varnosti in varstva mednarodne dobav ne verige, tudi na 
področjih telesne nedotakljivosti in kontrole dostopa, logističnih postopkov in ravnanja z določenimi 
vrstami blaga, osebja in njegovih poslovnih partnerjev.  
2. Navedena merila za uvrstitev med pooblaščene gospodarske subjekte se ne obli kujejo ali 
uporabljajo tako, da bi omogočala ali ustvarjala samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med 
gospodarskimi subjekti, kadar prevladujejo enaki pogoji. Navedena merila bodo malim in srednjim 
podjetjem omogočala, da se uvrščajo med pooblaščene g ospodarske subjekte.  
3. Program trgovinskega partnerstva iz člena CUSTMS.9 [Pooblaščeni gospodarski subjekti] tega 
sporazuma vključuje naslednjo obravnavo:  
 (a) upoštevanje statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, ki ga podeli druga pogodbenica, pri 
oceni tveganja, da se zmanjšajo pregledi ali kontrole, in pri drugih varstvenih in varnostnih ukrepih;  
(b) dajanje prednosti pregledu pošiljk, zajetih v izstopnih ali vstopnih skupnih deklaracijah, ki jih vloži 
pooblaščeni gospodarski subjekt, če se carinsk i organ odloči, da bo opravil pregled;  
 (c) upoštevanje statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, ki ga odobri druga pogodbenica, da 
se pooblaščeni gospodarski subjekt obravnava kot zanesljiv in varen partner pri oceni zahtev za 
poslovne partnerje kot prijavitelje v okviru svojega programa; in  
(d) prizadevanje za vzpostavitev skupnega mehanizma neprekinjenega poslovanja za odziv na motnje 
v trgovinskih tokih zaradi povečane stopnje varovanja, zaprtja meja in/ali naravnih nesreč, nevarnih 
kriznih razmer ali drugih večjih nesreč, pri čemer bi lahko carinski organi pogodbenic kar se da 
olajšali in pospešili prednostne pošiljke, povezane s pooblaščenimi gospodarskimi subjekti;  
Člen 2 Medsebojno priznavanje in pristojnost za izvajanje  
1. Status pooblaščenega  gospodarskega subjekta v okviru programov trgovinskega partnerstva Unije 
in Združenega kraljestva se prizna za združljivega, imetniki statusa pooblaščenega gospodarskega 
 
528 
 subjekta, podeljenega v okviru vsakega programa, pa se obravnavajo na način, ki je sk laden s 
členom  4. 
2. Zadevna programa trgovinskega partnerstva sta:  
a) pooblaščeni gospodarski subjekt Evropske unije (zaščita in varnost) (točka (b) člena 38(2) 
carinskega zakonika Unije); ter  
b) program Združenega kraljestva za pooblaščene gospodarske su bjekte (varnost in zaščita) 
(pododstavek (b) člena 38(2) carinskega zakonika Unije, kakor je ohranjen v notranjem pravu 
Združenega kraljestva).  
3. Carinski organi, kakor so opredeljeni v členu  OTH1(b) [Opredelitve pojmov] (v nadaljnjem 
besedilu: carinski o rgani), so pristojni za izvajanje določb te priloge.  
Člen 3 Združljivost  
1. Pogodbenici sodelujeta z namenom vzdrževanja združljivosti standardov, ki se uporabljajo za vsak 
njun program trgovinskega partnerstva, v zvezi z naslednjimi zadevami:  
(a) postopek  vložitve zahtevka za podelitev statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta;  
(b) presoja zahtevkov za status pooblaščenega gospodarskega subjekta;  
(c) podelitev statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta ter  
(d) upravljanje, spremljanje, začasna prekini tev in ponovna presoja ter preklic statusa pooblaščenega 
gospodarskega subjekta.  
Pogodbenici zagotovita, da njuni carinski organi spremljajo, ali pooblaščeni gospodarski subjekti 
izpolnjujejo ustrezne pogoje in merila.  
2. Pogodbenici pripravita skupni delo vni program, v katerem je določeno najmanjše število skupnih 
potrjevanj imetnikov statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, podeljenega na podlagi 
vsakega programa trgovinskega partnerstva, ki jih je treba zaključiti najpozneje do konca leta  2021.  
3. P ogodbenici zagotovita, da programa trgovinskega partnerstva delujeta v skladu z ustreznimi 
standardi okvira SAFE.  
Člen 4 Obravnava imetnikov statusa  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi obravnavo, primerljivo tisti, ki se zagotovi pooblaščenim 
gospodarskim subjek tom v okviru programa trgovinskega partnerstva druge pogodbenice. Ta 
obravnava vključuje zlasti obravnavo iz odstavka 3 člena 1.  
2. Vsaka pogodbenica lahko začasno prekine obravnavo iz odstavka  3 člena  1 za pooblaščeni 
gospodarski subjekt v okviru programa  trgovinskega partnerstva druge pogodbenice na podlagi tega 
sporazuma, če navedeni pooblaščeni gospodarski subjekt ne izpolnjuje več pravnih zahtev. Taka 
prekinitev se nemudoma sporoči drugemu carinskemu organu in predložijo se vse dodatne 
informacije o ra zlogih za prekinitev, kakor je ustrezno.  
 
529 
 3. Vsaka pogodbenica nemudoma obvesti drugo pogodbenico, če odkrije, da je pooblaščeni 
gospodarski subjekt, ki ga je pooblastil drugi carinski organ, storil nepravilnost, da se lahko sprejme 
informirana odločitev o morebitnem preklicu ali začasni prekinitvi članstva zadevnega subjekta.  
Člen 5 Izmenjava informacij in komunikacija  
1. Pogodbenici si pri izvajanju tega sporazuma prizadevata za učinkovito medsebojno komunikacijo. 
Pogodbenici si izmenjujeta informacije o svojih programih trgovinskega partnerstva in krepita 
komunikacijo, zlasti s:  
(a) pravočasnim zagotavljanjem posodobljenih informacij o delovanju in razvoju svojih programov 
trgovinskega partnerstva;  
(b) vzajemno koristno izmenjavo informacij o varnosti dob avne verige;  
(c) določitvijo kontaktnih točk za njuna programa trgovinskega partnerstva in zagotovitvijo 
kontaktnih podatkov teh kontaktnih točk drugi pogodbenici ter  
(d) spodbujanjem učinkovite komunikacije med Generalnim direktoratom Evropske komisije za  
obdavčenje in carinsko unijo ter Her Majesty‘s Revenue and Customs (davčno in carinsko upravo 
Združenega kraljestva), da bi okrepili prakse obvladovanja tveganj v okviru svojih programov 
trgovinskega partnerstva v zvezi z varnostjo dobavne verige na stran i pooblaščenih gospodarskih 
subjektov.  
2. Informacije in povezani podatki se sistematično izmenjujejo z uporabo elektronskih sredstev.  
3. Podatki, ki se izmenjujejo v zvezi s pooblaščenimi gospodarskimi subjekti, vključujejo:  
(a) ime,  
(b) naslov,  
(c) statu s članstva;  
(d) datum potrditve ali pooblastitve;  
(e) začasne prekinitve in preklici;  
(f) enotna številka pooblastila ali enotna identifikacijska številka (v obliki, ki jo skupaj določijo carinski 
organi) ter in  
(g) druge podrobnosti, ki jih skupaj določijo carinski organi in katerih izmenjava je, kadar je to 
ustrezno, odvisna od vseh potrebnih zaščitnih ukrepov.  
Izmenjava podatkov se začne z začetkom veljavnosti tega sporazuma.  
4. Pogodbenici si po najboljših močeh prizadevata, da v šestih mesecih po začetku veljavnosti tega 
sporazuma vzpostavita ureditev za popolnoma avtomatizirano izmenjavo podatkov iz odstavka  3, v 
vsakem primeru pa tako ureditev začneta izvajati najpozneje eno leto po začetku veljavnosti tega 
sporazuma.  
 
530 
  Člen 6 Obravnava podatk ov 
Za vsako izmenjavo informacij med pogodbenicama v skladu s to prilogo se smiselno uporabljata 
zaupnost in varstvo informacij iz člena 12 [Izmenjava informacij in zaupnost] Protokola o medsebojni 
upravni pomoči v carinskih zadevah.  
 
Člen 7 Posvetovanje i n pregled  
Specializirani trgovinski odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu redno pregleduje izvajanje 
določb te priloge. Ta pregled vključuje:  
(a) skupna potrjevanja statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, ki ga je podelila vsaka 
pogodben ica, da se opredelijo prednosti in slabosti pri izvajanju te priloge;  
(b) izmenjavo mnenj o podatkih, ki jih je treba izmenjati, in obravnavi subjektov.  
Člen 8 Začasna prekinitev in prenehanje  
1. Pogodbenica lahko uporabi postopek iz odstavka  2, če nastopi ka tera koli od naslednjih okoliščin:  
a) Pred začetkom veljavnosti tega sporazuma ali v treh mesecih po začetku veljavnosti tega 
sporazuma druga pogodbenica bistveno spremeni pravne določbe iz odstavka  2 člena  2, 
ki so bile ocenjene, da se ugotovi, ali sta programa trgovinskega partnerstva združl jiva, 
tako da združljivost, ki se zahteva za priznavanje v skladu z odstavkom  1 člena  2, ne 
obstaja več;  
b) Določbe iz odstavka 2 člena 5 [Izmenjava informacij in komunikacija] niso operativne.  
2. V primeru, da nastopi katera koli od okoliščin iz točke (a) ali (b) odstavka  1, lahko pogodbenica 
60 dni po tem, ko drugo pogodbenico uradno obvesti o svoji nameri, začasno prekliče 
priznavanje iz odstavka  1 člena  2 [Medsebojno priznavanje in pristojnost za izvajanje].  
3. Če pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico, da namerava v skladu z odstavkom  2 tega 
člena začasno preklicati priznavanje iz odstavka  1 člena  2 [Medsebojno priznavanje in pristojnost 
za izvajanje], lahko druga pogodbenica zahteva posvetovanja v okviru Specializiranega 
trgovinskega odbora za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu. Ta posvetovanja potekajo v 
60 dneh od zahtevka.  
4. Pogodbenica lahko uporabi postopek iz odstavka  5, če nastopi katera koli od naslednjih okoliščin:  
a) druga pogodbenica spremeni svoj program za pooblaščene gospodarske subjekt e ali 
izvajanje tega programa tako, da združljivost, ki se zahteva za priznavanje v skladu z 
odstavkom 1 člena 2 [Medsebojno priznavanje in pristojnost za izvajanje], ne obstaja 
več; 
b) skupna potrjevanja iz odstavka  2 člena  3 [Združljivost] ne potrdijo združ ljivosti zadevnih 
programov pogodbenic za pooblaščene gospodarske subjekte.  
5. Če nastopi katera koli od okoliščin iz točke  (a) ali (b) odstavka  4, lahko pogodbenica zahteva 
posvetovanja z drugo pogodbenico v okviru Specializiranega trgovinskega odbora za car insko 
sodelovanje in pravila o poreklu. Ta posvetovanja potekajo v 60  dneh od zahtevka. Če 
 
531 
 pogodbenica 90  dni po zahtevku še vedno meni, da združljivost, ki se zahteva za priznavanje v 
skladu z odstavkom  1 člena  2 [Medsebojno priznavanje in pristojnost za izvajanje], ne obstaja 
več, lahko drugo pogodbenico uradno obvesti o svoji nameri, da začasno prekliče priznavanje 
njenega programa. Začasen preklic začne veljati 30  dni po uradnem obvestilu.  
 
  
 
532 
 PRILOGA SERVIN -1: OBSTOJEČI UKREPI  
Uvodne opombe  
1.  Na seznamih Združenega kraljestva in Unije so v skladu s členom SERVIN 2.7 [Neusklajeni 
ukrepi – liberalizacija naložb], členom SERVIN.3.6 [Neusklajeni ukrepi – čezmejn a trgovina s 
storitvami] in členom SERVIN.5.50 [Neusklajeni ukrepi – pravne storitve] navedeni pridržki, ki sta jih 
sprejela Združeno kraljestvo in Unija glede obstoječih ukrepov, ki niso v skladu z obveznostmi, 
naloženimi s:  
(a) členom SERVIN.2.2 [Dostop do t rga – Liberalizacija naložb] ali členom SERVIN.3.2 
[Dostop do trga – Čezmejna trgovina s storitvami];  
(b) členom SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost – Čezmejna trgovina s storitvami];  
(c) členom SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava – Liberalizacija naložb] ali členom SERVI N.3.4 
[Nacionalna obravnava – Čezmejna trgovina s storitvami];  
(d) členom SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi – 
Liberalizacija naložb] ali členom SERVIN .3.5 [Obravnava po načelu države z največjimi 
ugodnostmi – Čezmejna trgovina s storitvami];  
(e) členom SERVIN.2.5 [Višji vodstveni položaji in upravni odbori];  
(f) členom SERVIN.2.6 [Operativne zahteve]; ali  
(g) členom SERVIN.5.49 [Obveznosti – pravne storitve].  
2. Pridržki pogodbenice ne posegajo v pravice in obveznosti pogodbenic na podlagi Splošnega 
sporazuma o trgovini s storitvami.  
3. Vsak pridržek vsebuje naslednje elemente:  
(a) „sektor“ se nanaša na splošni sektor, znotraj katerega je sprejet pridržek;  
(b) „podsektor“ se nanaša na posebni sektor, znotraj katerega je sprejet pridržek;  
(c) „klasifikac ija dejavnosti“ se nanaša, kjer je to primerno, na dejavnost, zajeto v pridržku v 
skladu s CPC, ISIC rev. 3.1, ali kakor je izrecno drugače opisano v navedenem pridržku;  
(d) „vrsta pridržka“ podrobneje določa obveznost iz odstavka 1, za katero je sprejet 
pridr žek;  
(e) „raven upravljanja“ navaja raven upravljanja, ki ohranja ukrep, za katerega je sprejet 
pridržek;  
(f) „ukrepi“ opredeljujejo zakone ali druge ukrepe, kakor so opredeljeni, če je to navedeno, 
z elementom „opis“, za katere je sprejet pridržek. „Ukrep“, nave den v elementu 
„ukrepi“:  
(i) pomeni ukrep, kakor je bil spremenjen, nadaljevan ali podaljšan z datumom 
začetka veljavnosti tega sporazuma;  
(ii) vključuje kateri koli podrejen ukrep, sprejet ali ohranjen v okviru zadevnega 
ukrepa in skladen z njim, ter,  
 
533 
 (iii) v zvezi s s eznamom Evropske unije vključuje vse zakone ali druge ukrepe, s 
katerimi se direktiva izvaja na ravni države članice, in  
(g) „opis“ določa neusklajene vidike obstoječega ukrepa, za katerega je sprejet pridržek.  
4.  Pojasniti je treba, da če pogodbenica sprejm e nov ukrep na ravni vlade, ki se razlikuje od 
tistega, glede katerega je bil pridržek prvotno sprejet, ta novi ukrep pa na ozemlju, na katerem se 
uporablja, dejansko nadomesti neusklajeni vidik prvotnega ukrepa, navedenega v elementu 
„ukrepi“, se šteje, d a novi ukrep pomeni „spremembo“ prvotnega ukrepa v smislu člena 
SERVIN.2.7(1)(c) [Neusklajeni ukrepi – Liberalizacija naložb]; člena SERVIN.3.6(1)(c) [Neusklajeni 
ukrepi – Čezmejna trgovina s storitvami]; člena 4.5(c) [Neusklajeni ukrepi – Vstop in začasno  bivanje 
fizičnih oseb iz poslovnih razlogov] in člena SERVIN.5.50 [Neusklajeni ukrepi – Pravne storitve].  
5.  V razlagi pridržka se preučijo vsi elementi pridržka. Pridržek se razlaga ob upoštevanju 
ustreznih obveznosti iz poglavij ali oddelkov, za kater e je pridržek sprejet. Element „ukrepi“ prevlada 
nad vsemi drugimi elementi.  
6.  Za namene seznamov Združenega kraljestva in Unije:  
(a) „ISIC Rev. 3.1“ pomeni Mednarodno standardno klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, 
kot je določena v Statističnem uradu Zdr uženih narodov, Statistične listine, serije M, 
št. 4, ISIC Rev. 3.1, 2002;  
(b) „CPC“ pomeni začasno osrednjo klasifikacijo proizvodov (Central Product Classification) 
(Statistična listina, serija M, št.  77, Oddelek za mednarodne ekonomske in socialne 
zadeve, S tatistični urad Združenih narodov, New York, leto  1991).  
7.  Za namene seznamov Združenega kraljestva in Unije se pridržek za zahtevo po lokalni 
prisotnosti na ozemlju Unije ali Združenega kraljestva sprejme glede člena  SERVIN 3.3 [Lokalna 
prisotnost] in ne glede člena SERVIN 3.2 [Dostop do trga] ali člena SERVIN 3.4 [Nacionalna 
obravnava]. Poleg tega taka zahteva ni sprejeta kot pridržek glede člena  SERVIN 2.3 [Nacionalna 
obravnava].   
8.  Pridržek, sprejet na ravni Unije, velja za ukrep Unije, za ukrep dr žave članice na centralni 
ravni ali za ukrep upravljanja znotraj države članice, razen če je država članica v okviru pridržka 
izključena. Pridržek, ki ga sprejme država članica, se nanaša na ukrep upravljanja na centralni, 
regionalni ali lokalni ravni znot raj te države članice. Za namene pridržkov Belgije centralna raven 
upravljanja zajema zvezno vlado ter upravne organe regij in skupnosti, saj imajo vsi enakovredna 
zakonodajna pooblastila. Za namene pridržkov Unije in njenih držav članic regionalna raven 
upravljanja na Finskem pomeni Ålandske otoke. Pridržek, sprejet na ravni Združenega kraljestva, 
velja za ukrep upravljanja na centralni, regionalni ali lokalni ravni države.   
9.  Spodnji seznam pridržkov ne vključuje ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zaht evami in 
postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za izdajo licenc, kadar ti ne pomenijo 
omejitve v smislu člena SERVIN.2.2 [Dostop do trga – Liberalizacija naložb], člena SERVIN.2.3 
[Nacionalna obravnava – Liberalizacija naložb], člena SER VIN.3.2 [Dostop do trga – Čezmejna 
trgovina s storitvami], člena SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost – Čezmejna trgovina s storitvami], člena 
SERVIN.3.4 [Nacionalna obravnava – Čezmejna trgovina s storitvami] ali člena SERVIN 5.49 
[Obveznosti – Pravne storitve] . Ti ukrepi lahko vključujejo zlasti potrebo po pridobitvi dovoljenja, 
izpolnjevanju obveznosti izvajanja univerzalnih storitev, pridobitvi priznanja kvalifikacij v reguliranih 
sektorjih, uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi pr everjanji, 
izpolnjevanju zahtev glede članstva v poklicni organizaciji, lokalnem agentu za opravljanje storitve ali 
 
534 
 prijavljenem lokalnem naslovu in kakršne koli  nediskriminatorne zahteve, da nekaterih dejavnosti ni 
dovoljeno izvajati na okoljsko zaščiteni h območjih. Čeprav taki ukrepi niso navedeni na seznamu, se 
še naprej uporabljajo.  
10.  Pojasniti je treba, da za Unijo obveznost odobritve nacionalne obravnave ne vključuje 
obveznosti, da fizičnim in pravnim osebam iz Združenega kraljestva odobri enako obravnavo, kot je v 
državi članici v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije ali kater im koli ukrepom, sprejetim na 
podlagi navedene pogodbe, vključno z izvajanjem ukrepa v državah članicah, odobrena:  
(i) fizičnim osebam ali osebam s stalnim prebivališčem v drugi državi članici ali  
(ii) pravnim osebam, ustanovljenim ali organiziranim v skladu z za konodajo druge države 
članice ali Unije, ki imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja v 
Uniji.  
11.  Obravnava, priznana pravnim osebam, ki so jih ustanovili vlagatelji iz pogodbenice v skladu s 
pravom druge pogodbenice (v primeru Unije vključno s pravom države članice) in ki imajo sedež, 
glavno upravo ali glavno poslovno enoto v tej drugi pogodbenici, ne vpliva na pogoje ali obveznosti v 
skladu s poglavjem  2 [Liberalizacija naložb] naslova  II [Storitve in naložbe] prvega razdelka [ Trgovina] 
drugega dela [Trgovina, promet in ribištvo ], ki so bili tem pravnim osebam naloženi ob ustanovitvi v 
tej drugi pogodbenici in ki se uporabljajo še naprej.  
12.  Seznama se uporabljata samo za ozemlja Združenega kraljestva in Unije v skladu s čle nom 
FINPROV.1 [Ozemeljsko področje uporabe] in členom OTH.9(2) [Geografsko področje uporabe] in sta 
relevantna le v okviru trgovinskih odnosov med Unijo in njenimi državami članicami z Združenim 
kraljestvom. Na pravice in obveznosti držav članic v skladu z  zakonodajo Unije ne vplivata.  
13.  Pojasniti je treba, da nediskriminatorni ukrepi ne pomenijo omejitve dostopa na trg v smislu 
členov SERVIN. 2.2 [Dostop do trga – Liberalizacija naložb], SERVIN.3.2 [Dostop do trga – Čezmejna 
trgovina s storitvami] ali člena SERVIN.5.49 [Obveznosti – Pravne storitve] za kateri koli ukrep:  
(a) s katerim se zahteva ločevanje lastništva nad infrastrukturo in lastništva nad blagom ali 
storitvami, ki se opravljajo prek zadevne infrastrukture, da bi se zagotovila poštena 
konkuren ca, na primer na področju energije, prevoza in telekomunikacij;  
(b) ki omejuje koncentracijo lastništva, da bi se zagotovila poštena konkurenca;  
(c) za zagotovitev ohranjanja in zaščite naravnih virov in okolja, vključno z omejitvijo 
razpoložljivosti, števila in obsega dodeljenih koncesij ter uvedbo moratorija ali 
prepovedi;  
(d) ki omejuje število podeljenih dovoljenj zaradi tehničnih ali fizičnih ovir, kot so na primer 
telekomunikacijski spekter in frekvence, ali  
(e) s katerim se zahteva, da je določen odstotek delniča rjev, lastnikov, partnerjev ali 
direktorjev družbe usposobljen ali opravlja določen poklic, kot na primer odvetniki ali 
računovodje.  
14.  Za finančne storitve velja: Za razliko od tujih hčerinskih družb za podružnice, ki jih finančna 
ustanova zunaj Evrops ke unije ustanovi neposredno v državi članici, ne veljajo, razen nekaterih 
omejenih izjem, previdnostni ukrepi, usklajeni na ravni Unije, ki takšnim hčerinskim družbam 
omogočajo izkoristiti povečane možnosti za ustanavljanje novih podjetij in zagotavljanje  čezmejnih 
 
535 
 storitev po vsej Uniji. Zato take podružnice prejmejo dovoljenje za delovanje na ozemlju države 
članice pod enakimi pogoji, kot veljajo za domače finančne ustanove te države članice, in se lahko od 
njih zahteva, da izpolnjujejo nekaj posebnih pr evidnostnih zahtev, kot so, v primeru bančništva in 
vrednostnih papirjev, ločena kapitalizacija in druge zahteve glede solventnosti ter poročanje in 
objava zahtev v zvezi z računi, ali v primeru zavarovanj, zahteve v zvezi s posebnimi jamstvi in pologi, 
ločena kapitalizacija in lokalizacija sredstev, ki predstavljajo tehnične rezerve in najmanj eno tretjino 
minimalnega kapitala, v zadevni državi članici.  
 
Na spodnjem seznamu pridržkov se uporabljajo naslednje kratice:  
 
UK Združeno kraljestvo  
EU Evropska unija, vključno z vsemi državami 
članicami   
AT Avstrija  
BE Belgija   
BG Bolgarija  
CY Ciper  
CZ Češka  
DE Nemčija  
DK Danska  
EE Estonija  
EL Grčija  
ES Španija  
FI Finska  
FR Francija  
HR Hrvaška  
HU Madžarska  IE Irska  
IT Italija  
LT Litva  
LU Luksemburg  
LV Latvija  
MT Malta  
NL Nizozemska  
PL Poljska  
PT Portugalska  
RO Romunija  
SE Švedska  
SI Slovenija  
SK Slovaška  
 
 
  
 
536 
 Seznam Unije  
Pridržek št.  1 – Vsi sektorji  
Pridržek št. 2 – Strokovne storitve (razen zdravstvenih poklicev)  
Pridržek št. 3 – Strokovne storitve – zdravstvene storitve in maloprodaja farmacevtskih izdelkov  
Pridržek št. 4 – Storitve na področju raziskav in razvoja  
Pridržek št. 5 – Nepremičninske storitve  
Pridržek št. 6 – Poslovne storitve  
Pridržek št. 7 – Komunikacijske st oritve  
Pridržek št. 8 – Gradbene storitve  
Pridržek št.  9 – Distribucijske storitve  
Pridržek št.  10 – Izobraževalne storitve  
Pridržek št.  11 – Ekološke storitve  
Pridržek št. 12 – Finančne storitve  
Pridržek št. 13 – Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva  
Pridržek št.  14 – Turizem in storitve v zvezi s potovanji  
Pridržek št.  15 – Storitve s področja rekreacije, kulture in športa  
Pridržek št. 16 – Prevozne storitve in pomožne storitve v prevozu  
Pridržek št.  17 – Dejavnosti, povezane z ener getiko  
Pridržek št.  18 – Kmetijstvo, ribištvo in proizvodnja  
 
  
 
537 
 Pridržek št.  1 – Vsi sektorji  
Sektor:  Vsi sektorji  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Operativne zahteve  
Višji vodstven i položaji in upravni odbori  
Obveznosti za pravne storitve  
 
Poglavje/oddelek:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami in regulativni okvir 
za pravne storitve  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a) Vrsta  poslovnih oblik podjetij  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:  
EU: Obravnava, ki se na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije odobri pravnim osebam, 
ustanovljenim v skladu s pravom Unije a li države članice, ki imajo sedež, glavno upravo ali glavno 
poslovno enoto v Uniji, vključno s tistimi, ki so jih v Uniji ustanovili vlagatelji Združenega kraljestva, 
se ne odobri pravnim osebam s sedežem zunaj Unije ter podružnicam in predstavništvom teh 
pravnih oseb, vključno s podružnicami ali predstavništvi pravnih oseb Združenega kraljestva.  
Manj ugodna obravnava se lahko odobri pravnim osebam, ustanovljenim v skladu s pravom Evropske 
unije ali države članice, ki imajo v Uniji samo sedež, razen če lahk o dokažejo, da imajo dejansko in 
stalno povezavo z gospodarstvom ene od držav članic.  
Ukrepi:  
EU: Pogodba o delovanju Evropske unije.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori:  
Ta pridržek v elja le za zdravstvene storitve, storitve socialnega varstva ali izobraževalne storitve:   
EU (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja), Vsaka država članica lahko v primeru prodaje 
ali odsvojitve svojih lastniških deležev ali sredstev v obstoječ i državni družbi ali vladni entiteti, ki 
izvaja zdravstvene storitve, storitve socialnega varstva ali izobraževalne storitve (CPC  93, 92), za 
vlagatelje iz Združenega kraljestva ali njihova podjetja uvede prepoved ali omejitve v zvezi z 
lastništvom takih l astniških deležev ali sredstev in/ali omeji možnosti lastnikov takih lastniških 
deležev in sredstev, da nadzorujejo nastalo družbo. Kar zadeva tako prodajo ali drugo odsvojitev 
lahko katera koli država članica sprejme ali ohranja kakršne koli ukrepe v zvez i z državljanstvom oseb 
na višjih vodstvenih položajih ali članov upravnih odborov ter kakršne koli ukrepe, ki omejujejo 
število ponudnikov.  
 
538 
 Za namene tega pridržka:  
(i) velja za obstoječi ukrep vsak ukrep, ki je bil ohranjen ali sprejet po datumu začetka 
veljavnosti tega sporazuma, s katerim se v času prodaje ali druge odsvojitve prepove 
lastništvo lastniških deležev ali sredstev ali naloži omejitev v zvezi z njimi ali naloži 
zahteva glede državljanstva ali omejitev števila ponudnikov, kot je opisana v tem 
pridržku, ter  
(ii) „državno podjetje“ pomeni podjetje, ki je prek lastniške udeležbe v lasti ali pod 
nadzorom katere koli države članice ter vključuje podjetje, ki je bilo ustanovljeno po 
datumu začetka veljavnosti tega sporazuma izključno za namene prodaje ali  odsvojitve 
lastniških deležev v obstoječem državnem podjetju ali vladni entiteti ali njunih sredstev.  
Ukrepi:  
EU: Kakor so določeni v elementu Opis, kakor je navedeno zgoraj.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:  
V AT: Za upravljanje podružnice morajo korporacije, ki niso iz Evropskega gospodarskega prostora 
(EGP), imenovati vsaj eno osebo, odgovorno za njeno zastopanje, ki ima stalno prebivališče v Avstriji.  
Vodstveni delavci (izvršni direk torji, fizične osebe), odgovorni za spoštovanje avstrijskega zakona o 
trgovini (Gewerbeordnung), morajo imeti stalno prebivališče v Avstriji.  
V BG: Tuje pravne osebe, ki niso bile ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice Evropskega 
gospodarskega prostora (EGP), lahko vodijo posle in izvajajo dejavnosti, če so bile ustanovljene v 
Republiki Bolgariji v obliki družbe, vpisane v poslovni register. Ustanovitev podružnic mora biti 
odobrena.  
Predstavništva tujih družb se registrirajo pri gospodarski zbo rnici Bolgarije in ne morejo izvajati 
gospodarske dejavnosti, ampak lahko samo oglašujejo svojega lastnika ter delujejo kot predstavniki 
ali agenti.  
V EE: Če vsaj polovica članov upravnega odbora družbe z omejeno odgovornostjo, delniške družbe ali 
podružn ice nima stalnega prebivališča v Estoniji, drugi državi članici EGP ali Švicarski konfederaciji, 
družba z omejeno odgovornostjo, delniška družba ali tuja družba imenuje kontaktno točko, katere 
estonski naslov se lahko uporablja za dostavo procesnih dokumen tov podjetja in izjav o nameri, 
naslovljenih na podjetje (tj. podružnica tuje družbe).   
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga in 
regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:  
V FI: Vsaj eden od p artnerjev v družbi z neomejeno odgovornostjo ali eden od komplementarjev v 
komanditni družbi mora imeti stalno prebivališče v EGP ali, če je partner pravna oseba, sedež 
(podružnice niso dovoljene) v EGP. Organ za registracijo lahko odobri izvzetja.  
Za izvajanje trgovinske dejavnosti kot zasebni podjetnik se zahteva stalno prebivališče v EGP.  
Če namerava tuja organizacija iz države nečlanice EGP izvajati poslovno ali trgovinsko dejavnost z 
vzpostavitvijo podružnice na Finskem, mora pridobiti dovoljen je.  
 
539 
 Zahteva se stalno prebivališče v EGP za vsaj enega rednega člana in enega namestnika v upravnem 
odboru ter za izvršnega direktorja. Organ za registracijo lahko odobri izvzetja za družbe.  
V SE: Tuja družba, ki na Švedskem ni ustanovila pravne osebe al i posluje s posredovanjem trgovskega 
zastopnika, izvaja svoje trgovinske posle prek podružnice, ki je registrirana na Švedskem in ima 
neodvisno vodstvo in ločeno knjigovodstvo. Generalni direktor podružnice in njegov namestnik, če je 
imenovan, morata prebi vati v EGP. Fizična oseba brez stalnega prebivališča v EGP, ki izvaja 
trgovinske posle na Švedskem, imenuje in registrira predstavnika s stalnim prebivališčem, ki je 
pristojen za poslovanje na Švedskem. Za poslovanje na Švedskem se vodi ločeno knjigovodstv o. 
Pristojni organ lahko v posameznih primerih odobri izjemo od zahtev glede ustanovitve podružnice 
in glede stalnega prebivališča. Za gradbene projekte, ki trajajo manj kot leto dni (ki jih izvaja družba 
ali fizična oseba s sedežem oziroma stalnim prebiva liščem zunaj EGP), se ne zahteva ustanovitev 
podružnice ali imenovanje predstavnika s stalnim prebivališčem.  
V delniških družbah in zadružnih gospodarskih združenjih morajo vsaj polovica članov upravnega 
odbora, vsaj polovica namestnikov članov odbora, ge neralni direktor, njegov namestnik in vsaj ena 
oseba, pooblaščena za podpis v imenu družbe, če je imenovana, imeti stalno prebivališče v EGP. 
Pristojni organ lahko odobri izjeme od te zahteve. Če nihče od predstavnikov družbe nima stalnega 
prebivališča na Švedskem, mora odbor imenovati in registrirati osebo s stalnim prebivališčem na 
Švedskem, ki je pooblaščena za sprejemanje uradnih dokumentov v imenu družbe.  
Za ustanavljanje vseh ostalih vrst pravnih oseb veljajo ustrezni pogoji.  
V SK: Tuja fizična oseb a, ki se vnese v ustrezni register (komercialni, podjetniški ali drug register) kot 
oseba, ki je pooblaščena za delovanje v imenu podjetnika, mora predložiti dovoljenje za prebivanje 
na Slovaškem.  
Ukrepi:  
AT: Aktiengesetz, BGBL. Nr. 98/1965, § 254 (2);  
GmbH -Gesetz, RGBL. Nr. 58/1906, § 107 (2); in Gewerbeordnung, BGBL. Nr. 194/1994, § 39 (2a)  
BG: Gospodarsko pravo, člen  17a, in  
Zakon o spodbujanju naložb, člen 24.  
EE: Äriseadustik (trgovinski zakonik) § 631 (1, 2 in 4).  
FI: Laki elinkeinon harjoittam isen oikeudesta (zakon o pravici do izvajanja trgovinske dejavnosti) 
(122/1919), s. 1;  
Osuuskuntalaki (zakon o zadrugah) 1488/2001;  
Osakeyhtiölaki (zakon o družbah z omejeno odgovornostjo) (624/2006) ter  
Laki luottolaitostoiminnasta (zakon o kreditnih i nstitucijah) (121/2007).  
SE: Lag om utländska filialer m.m (Zakon o podružnicah tujih družb) (1992:160);  
Aktiebolagslagen (Zakon o gospodarskih družbah) (2005:551);  
 
540 
 Zakon o zadružnih gospodarskih združenjih (2018:672) in Zakon o evropskih gospodarskih i nteresnih 
združenjih (1994:1927)  
SK: Zakon 513/1991 o trgovinskem zakoniku (člen  21); Zakon  455/1991 o zdravljenju in  
Zakon št. 404/2011 o stalnem prebivališču tujcev (člena 22 in 32).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, operativne zahteve in regulativni okvir 
za pravne storitve – obveznosti:  
V BG: Ustanovljena podjetja lahko državljane tretjih držav zaposlujejo le na delovnih mestih, za 
katera se ne zahteva bo lgarsko državljanstvo. Skupno število državljanov tretjih držav, zaposlenih v 
podjetju v zadnjih 12 mesecih, ne sme presegati 20 odstotkov (35 odstotkov za mala in srednja 
podjetja) povprečnega števila bolgarskih državljanov, državljanov drugih držav člani c, držav 
podpisnic Sporazuma EGP ali Švicarske konfederacije, zaposlenih na podlagi pogodbe o zaposlitvi. 
Poleg tega mora delodajalec dokazati, da za zadevno delovno mesto ni na voljo ustreznega 
bolgarskega delavca, delavca iz EU, EGP ali Švice, in sicer t ako, da opravi preskus trga dela, preden 
zaposli državljana tretje države.  
Za visokokvalificirane, sezonske in napotene delavce ter osebe, premeščene znotraj podjetja, 
raziskovalce in študente ni omejitev glede števila državljanov tretjih držav, ki delajo  za eno samo 
podjetje. Za zaposlovanje državljanov tretjih držav v teh kategorijah preskus trga dela ni potreben.  
Ukrepi:  
BG: Zakon o delovni migraciji in mobilnosti delovne sile.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V PL: Dejavnosti predstavništva lahko obsegajo le oglaševanje in promocijo tujega matičnega 
podjetja, ki ga predstavništvo zastopa. V vseh sektorjih, razen v sektorju pravnih storitev, lahko 
vlagatelji, ki niso iz Evropske unije, ustanavljajo samo komanditne d ružbe, komanditne delniške 
družbe, družbe z omejeno odgovornostjo in delniške družbe, domači vlagatelji in podjetja pa lahko 
ustanavljajo tudi družbe civilnega prava (družbe z neomejeno odgovornostjo).  
Ukrepi:  
PL: Zakon z dne 6. marca 2018 o pravilih v z vezi z gospodarsko dejavnostjo tujih podjetnikov in drugih 
tujcev na ozemlju Republike Poljske  
(b) Pridobitev nepremičnin  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava:  
V AT (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Fizične osebe in družbe, ki  niso iz Evropske 
unije, potrebujejo za pridobitev, nakup, najem ali zakup nepremičnin dovoljenje pristojnih 
regionalnih organov (Länder). Dovoljenje se izda le, če je pridobitev v javnem interesu (zlasti z 
ekonomskega, družbenega in kulturnega stališča).  
V CY: Ciprčani ali osebe s poreklom s Cipra ter državljani držav članic lahko brez omejitev pridobivajo 
nepremičnine na Cipru. Razen v primeru smrti ne more noben tujec pridobiti nepremičnine brez 
dovoljenja sveta ministrov. Če pridobitev nepremičnin s st rani tujcev presega obseg, potreben za 
 
541 
 postavitev hiše ali poslovnih prostorov ali sicer presega dva donuma (2  676 m2), je kakršno koli 
dovoljenje, ki ga odobri svet ministrov, pogojeno s takimi merili, omejitvami, pogoji in kriteriji, kot jih 
določajo ure dbe sveta ministrov in potrdi predstavniški dom. Tujec je vsaka oseba, ki ni državljan 
Republike Ciper, vključno s tujo odvisno družbo. Za tujce ne veljajo tujci s poreklom s Cipra in 
zakonski partnerji državljanov Cipra, ki po poreklu niso Ciprčani.  
V CZ: Za kmetijska zemljišča v državni lasti veljajo posebna pravila. Državna kmetijska zemljišča lahko 
pridobijo le češki državljani, državljani druge države članice ter držav pogodbenic Sporazuma EGP ali 
Švicarske konfederacije. Pravne osebe lahko od države pridobijo državno kmetijsko zemljišče samo, 
če so kmetijski podjetniki v Češki republiki ali osebe s podobnim statusom v drugi državi članici 
Evropske unije ali državah podpisnicah Sporazuma EGP ali Švicarski konfederaciji.  
V DK: Fizične osebe, ki nimajo p rebivališča na Danskem in ki prej niso prebivale na Danskem za 
skupno obdobje petih let, morajo v skladu z danskim zakonom o pridobitvi dobiti dovoljenje 
ministrstva za pravosodje za pridobitev pravice do nepremičnine na Danskem. To velja tudi za pravne 
osebe, ki niso registrirane na Danskem. Fizičnim osebam se bo pridobitev nepremičnine dovolila, če 
bo prosilec nepremičnino uporabljal kot svoje primarno prebivališče.  
Za pravne osebe, ki niso registrirane na Danskem, je pridobitev nepremičnine na splošno d ovoljena, 
če je potrebna za poslovne dejavnosti kupca. Dovoljenje se zahteva tudi, če bo prosilec 
nepremičnino uporabljal kot sekundarno bivališče. To dovoljenje se izda samo, če se za prosilca na 
podlagi celovite in konkretne presoje šteje, da ima posebej  močne vezi z Dansko.   
Dovoljenje se v skladu z zakonom o pridobitvi izda samo za pridobitev določene nepremičnine. 
Pridobitev kmetijskih zemljišč s strani fizičnih ali pravnih oseb poleg tega ureja danski zakon o 
kmetijskih gospodarstvih, ki pri pridobit vi kmetijskih nepremičnih določa omejitve za vse osebe, 
danske državljane in tujce. V skladu s tem mora vsaka fizična ali pravna oseba, ki želi pridobiti 
kmetijsko nepremičnino, izpolnjevati pogoje, ki jih določa ta zakon. To na splošno pomeni, da za 
kmeti jska gospodarstva velja omejena zahteva glede stalnega prebivališča. Zahteva glede stalnega 
prebivališča ni osebna. Pravni subjekti morajo biti v oblikah, ki so navedene v členih 20 in 21 zakona, 
in morajo biti registrirani v Uniji (ali EGP).  
V EE: Pravna oseba iz države članice OECD ima pravico pridobiti nepremičnino, ki obsega:  
i. manj kot deset hektarov kmetijskih zemljišč, gozdnih zemljišč ali kmetijskih in gozdnih zemljišč 
skupaj brez omejitve;  
ii. deset hektarov ali več kmetijskih zemljišč, če je pravna os eba tri leta neposredno pred letom 
pridobitve nepremičnine izvajala dejavnost proizvodnje kmetijskih proizvodov iz Priloge I k 
Pogodbi o delovanju Evropske unije, razen ribiških proizvodov in bombaža (v nadaljnjem 
besedilu: kmetijski proizvod);  
iii. deset hekt arov ali več gozdnih zemljišč, če je pravna oseba tri leta neposredno pred letom 
pridobitve nepremičnine izvajala dejavnost gospodarjenja z gozdovi v smislu Zakona o gozdovih 
(v nadaljnjem besedilu: gospodarjenje z gozdovi) ali proizvodnje kmetijskih proiz vodov;  
iv. manj kot deset hektarov kmetijskih zemljišč in manj kot deset hektarov gozdnih zemljišč, vendar 
skupaj deset hektarov ali več kmetijskih in gozdnih zemljišč, če je pravna oseba tri leta 
neposredno pred letom pridobitve nepremičnine izvajala dejavno st proizvodnje kmetijskih 
proizvodov ali gospodarjenja z gozdovi.  
 
542 
 Če pravna oseba ne izpolnjuje zahtev iz točk (ii) do (iv), lahko pridobi nepremičnino, ki vsebuje deset 
hektarov ali več kmetijskih zemljišč, gozdnih zemljišč ali kmetijskih in gozdnih zeml jišč skupaj, samo z 
dovoljenjem lokalne uprave, na območju katere je bila nepremičnina pridobljena.  
Na nekaterih geografskih območjih veljajo omejitve pri pridobitvi nepremičnin za državljane tretjih 
držav.  
V EL: Nakup ali najem nepremičnin v obmejnih re gijah je prepovedan fizičnim ali pravnim osebam, 
katerih državljanstvo ali sedež sta zunaj držav članic in Evropskega združenja za prosto trgovino. 
Prepoved se lahko odpravi z diskrecijsko odločbo, ki jo sprejme odbor ustrezne decentralizirane 
uprave (ali minister za nacionalno obrambo, če nepremičnine, ki se bodo izkoriščale, pripadajo 
Skladu za izkoriščanje zasebne javne lastnine). .  
V HR: Tuje družbe lahko kupijo nepremičnine za izvajanje storitev le, če imajo na Hrvaškem glavni 
sedež in so tam ustanovljene kot pravne osebe. Za nakup nepremičnin, potrebnih za izvajanje 
storitev s strani podružnic, se zahteva dovoljenje ministrstva za prav osodje. Tujci ne morejo pridobiti 
kmetijskih zemljišč.  
V MT: Osebe, ki niso državljani države članice, ne morejo pridobiti nepremičnin za komercialne 
namene. Družbe, ki so v (najmanj) 25 -odstotni lasti oseb iz držav nečlanic Evropske unije, morajo 
pred nakupom nepremičnine za komercialne ali poslovne namene pridob iti dovoljenje pristojnega 
organa (ministra za finance). Pristojni organ presodi, ali predlagani posel pomeni neto korist za 
malteško gospodarstvo.  
V PL: Tujci za neposredno ali posredno pridobitev nepremičnin potrebujejo dovoljenje. Minister za 
notranje zadeve s soglasjem ministra za nacionalno obrambo, v primeru kmetijske nepremičnine pa 
tudi s soglasjem ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja, izda dovoljenje z upravnim sklepom.  
Ukrepi:  
AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 25/2007;  
Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2004;  
NÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 6800;  
OÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 88/1994;  
Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2002;  
Steiermärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 134/1993;  
Tiroler Grundv erkehrsgesetz, LGBL. Nr. 61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 
42/2004 in  
Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 11/1998.  
CY: Zakon o pridobitvi nepremičnin (za tujce) (poglavje 109), kakor je bil spremenjen.  
CZ: Zakon št. 503/2012 , zb. o uradu za državna zemljišča, kakor je bil spremenjen.  
DK: Danski zakon o pridobitvi nepremičnin (prečiščeno besedilo Zakona št. 265  
 
543 
 z dne 21. marca 2014 o pridobitvi nepremičnin);  
Izvršilna odredba o pridobitvi (Izvršilna odredba št.  764 z dne 18 . septembra 1995) in Zakon o 
kmetijskih gospodarstvih (prečiščeno besedilo Zakona št.  27 z dne 4. januarja 2017).  
EE: Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus (zakon o omejitvah pri pridobitvi nepremičnin), 
poglavji 2 § 4 in 3§ 10, 2017.  
EL: Zakon 1892/1 990, kakršen je danes, v zvezi z vlogo, v povezavi z ministrsko odločbo ministra za 
nacionalno obrambo F.110/3/330340/S.120/7 -4-14 in ministra za zaščito državljanov.   
HR: Zakon o lastništvu in drugih stvarnih pravicah (OG 91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/ 00, 129/00, 
114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14), členi 354 do 358.b; Zakon o kmetijskih 
zemljiščih (OG 20/18, 115/18, 98/19) člen 2; Zakon o splošnem upravnem postopku.  
MT: Zakon o nepremičninah (pridobitev nepremičnin s strani tujcev) (p oglavje  246) in Protokol št. 6 k 
Pogodbi o pristopu Malte o pridobitvi sekundarnih prebivališč na Malti.  
PL: Zakon z dne 24. marca 1920 o pridobitvi nepremičnin s strani tujcev (Uradni list iz leta 2016, točka 
1061, kakor je bila spremenjena).  
Liberaliza cija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V HU: Nerezidenti morajo za nakup nepremičnine pridobiti dovoljenje ustreznega upravnega organa, 
pristojnega za geografsko območje, kjer se nepremičnina nahaja.  
Ukrepi:  
HU: Vladni odlok št. 251/2014 (X . 2.) o pridobitvi nepremičnin s strani tujih državljanov,  
razen zemljišč, ki se uporabljajo za kmetijske ali gozdarske namene, in Zakon LXXVIII iz leta 1993 
(odstavek 1/A).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi:  
V LV: Državljani Združenega kraljestva lahko kupijo mestna zemljišča prek pravnih oseb, ki so 
registrirane v Latviji ali v drugih državah čla nicah:  
(i) če je več kot 50  % njihovega lastniškega kapitala ločeno ali skupaj v lasti državljanov držav 
članic, latvijske vlade ali latvijske občine;  
(ii) če je več kot 50  % njihovega lastniškega kapitala v lasti fizičnih oseb in družb iz tretjih držav, s 
katerimi je Latvija sklenila dvostranske sporazume o spodbujanju in vzajemni zaščiti naložb, ki 
jih je latvijski parlament odobril pred 31. decembrom 1996;   
(iii) če je več kot 50  % njihovega lastniškega kapitala v lasti fizičnih oseb in družb iz tretjih držav, s 
katerimi je Latvija sklenila dvostranske sporazume o spodbujanju in vzajemni zaščiti naložb po 
31. decembru 1996, če ti sporazumi opredeljujejo pravice l atvijskih fizičnih oseb in družb pri 
nakupu zemljišča v zadevni tretji državi;  
(iv)  če je več kot 50  % njihovega lastniškega kapitala v skupni lasti oseb iz točk  (i) do (iii) ali  
 
544 
 (v) če gre za delniške družbe, katerih delnice kotirajo na borzi.  
Če Združeno kral jestvo latvijskim državljanom in podjetjem na svojem ozemlju omogoča nakup 
nepremičnin v mestih, bo tudi Latvija državljanom in podjetjem iz Združenega kraljestva omogočila 
nakup nepremičnin v mestih v Latviji pod enakimi pogoji kot latvijskim državljanom.   
Ukrepi:  
LV: Zakon o zemljiški reformi v mestih, oddelka 20 in 21.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:  
V DE: Za pridobitev nepremičnin lahko veljajo nekateri pogoji vzajemnosti.  
V ES: Za tu je naložbe v dejavnosti, ki se nanašajo neposredno na nepremičninske naložbe za 
diplomatske misije s strani držav, ki niso države članice, je treba pridobiti upravno dovoljenje 
španskega sveta ministrov, razen če obstaja sporazum o vzajemni liberalizaciji.   
V RO: Tuji državljani, osebe brez državljanstva in pravne osebe (razen državljanov in pravnih oseb iz 
držav članic ali EGP) lahko pridobijo lastninsko pravico na zemljiščih na podlagi vzajemnosti in pod 
pogoji, ki jih urejajo mednarodne pogodbe. Tuji drž avljani, osebe brez državljanstva in pravne osebe 
ne morejo pridobiti lastninske pravice na zemljiščih pod ugodnejšimi pogoji od tistih, ki veljajo za 
fizične ali pravne osebe iz Evropske unije.  
Ukrepi:  
DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB; Uvodni zakon k civilnemu zakoniku).  
ES: Kraljevi odlok 664/1999 z dne 23. aprila 1999 o tujih naložbah.  
RO: Zakon 17/2014 o nekaterih ukrepih, ki urejajo in spreminjajo prodajo -nakup kmetijskih zemljišč 
zunaj mest, in  
Zakon št. 268/2001 o privati zaciji podjetij, ki imajo v lasti zemljišča v javni lasti, in zasebnem 
upravljanju države v kmetijstvu ter o ustanovitvi Agencije za državne domene, z naknadnimi 
spremembami.  
  
 
545 
 Pridržek št. 2 – Strokovne storitve (razen zdravstvenih poklicev)  
Sektor – podsektor:  Strokovne storitve – pravne storitve; patentni zastopnik, zastopnik za 
industrijsko lastnino, odvetnik za intelektualno lastnino; računovodske 
in knjigovodske storitve; revizijske storitve, storitve davčnega 
svetovanja; arhitekturne storitve in st oritve urbanističnega 
načrtovanja, storitve inženiringa in integriranega inženiringa  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 861, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, del 879  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
Obveznosti za pravne storitve  
 
Poglavje/oddelek:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami in regulativni okvir 
za pravne stor itve 
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a)  Pravne storitve (del CPC 861)120  
                                                            
120 Za namene tega pridržka:  
(a) „pravo jurisdikcije gostiteljice“ pomeni pravo določene države članice in pravo Evropske unije;  
„pravo domače jurisdikcije“ pomeni pravo Združenega kraljestva;  
(b) „mednarodno pravo“ pomeni mednarodno javno pravo, razen prava Evropske unije, in vključuje 
pravo, vzpostavljeno z mednarodnimi pogodbami in konvencijami, ter mednarodno običajno pra vo; 
(c) „storitve pravnega svetovanja“ vključujejo svetovanje strankam in posvetovanje z njimi v zadevah, ki 
vključujejo uporabo ali razlago prava, vključno s posli, odnosi in spori; sodelovanje s strankami ali v njihovem 
imenu v pogajanjih in drugih posli h s tretjimi strankami v takih zadevah ter pripravo dokumentov, ki jih v celoti 
ali delno ureja zakon, in preverjanje vseh vrst dokumentov za namene zakonskih zahtev in v skladu z njimi;  
(d) „storitve pravnega zastopanja“ vključujejo pripravo dokumentov, k i se predložijo upravnim agencijam, 
sodiščem ali drugim ustrezno ustanovljenim uradnim razsodiščem; ter navzočnost pred upravnimi agencijami, 
sodišči ali drugimi ustrezno ustanovljenimi uradnimi razsodišči;  
(e) „storitve pravne arbitraže, sprave in mediaci je“ pomenijo pripravo dokumentov za predložitev arbitru, 
konciliatorju ali mediatorju ter pripravo na nastop pred njimi v vseh sporih v zvezi z uporabo in razlago prava. 
Ne vključuje storitev arbitraže, sprave in mediacije v sporih, ki ne vključujejo upora be in razlage prava in ki 
spadajo med storitve, povezane s svetovanjem pri upravljanju. Prav tako ne vključujejo delovanja kot arbiter, 
konciliator ali mediator. Kot podkategorija se storitve mednarodne pravne arbitraže, sprave ali mediacije 
nanašajo na is te storitve, kadar spor vključuje stranke iz dveh ali več držav.  
 
546 
 Liberalizacija naložb – dostop do trga in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti  
V EU: V vsaki državi članici veljajo specifične ne diskriminatorne zahteve glede pravne oblike.  
(i)  Določene pravne storitve, opravljene pod domačim poklicnim nazivom (del CPC 861 – 
storitve pravnega svetovanja, arbitraže, sprave in mediacije v zvezi s pravom domače jurisdikcije in 
mednarodnim pravom, ki  jih ureja oddelek  7 [Pravne storitve] poglavja  5 [Regulativni okvir] 
naslova  II prvega razdelka [Trgovina] drugega dela [Trgovina, promet in ribištvo]  
Pojasniti je treba, da v skladu z uvodnimi opombami, zlasti odstavkom  9, zahteve za registracijo pri 
odvetniški zbornici lahko vključujejo zahtevo po usposabljanju, opravljenem pod nadzorom 
pooblaščenega odvetnika, ali zahtevo po pisarni ali poštnem naslovu v jurisdikciji določene 
odvetniške zbornice, da so izpolnjene zahteve za prošnjo za članstvo v tej zb ornici. Nekatere države 
članice lahko zahtevajo, da imajo fizične osebe, ki imajo določen položaj v odvetniški družbi ali 
podjetju, ali delničarji pravico do opravljanja odvetniškega poklica v jurisdikciji gostiteljici.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
nacionalna obravnava, dostop do trga in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:  
V AT:  
Za izvajanje pravnih storitev na področju prava jurisdikcije  gostiteljice (Unije in države članice), 
vključno z zastopanjem pred sodišči, se zahtevata državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter 
sedež (tržna prisotnost). Samo odvetniki z državljanstvom EGP ali Švicarske konfederacije lahko 
izvajajo pravne sto ritve s tržno prisotnostjo. Dovoljeno je samo čezmejno zagotavljanje pravnih 
storitev v zvezi z mednarodnim javnim pravom in pravom domače jurisdikcije.  
Kapitalska udeležba in deleži tujih odvetnikov (ki morajo biti polno kvalificirani v svoji domači 
juris dikciji) v poslovnih rezultatih katere koli odvetniške pisarne so dovoljeni do višine 25  %; 
preostanek mora biti v rokah kvalificiranih odvetnikov iz EGP ali Švicarske konfederacije in samo 
slednji lahko odločujoče vplivajo na odločanje odvetniške pisarne.   
V BE: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Tuji odvetniki lahko 
opravljajo poklic pravnega svetovalca. Odvetniki, ki so člani tujih odvetniških zbornic (ne iz EU) in 
želijo odpreti pisarno v Belgiji, vendar ne izpolnjujejo  pogojev za registracijo na seznamu popolnoma 
usposobljenih odvetnikov, seznamu EU ali seznamu odvetniških pripravnikov, lahko zaprosijo za 
registracijo na tako imenovanem „seznamu B“. Tak „seznam B“ obstaja samo za bruseljsko 
odvetniško zbornico. Odvetnik  s seznama B lahko opravlja določene pravne storitve.  
V BG: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Za storitve pravne 
mediacije se zahteva stalno prebivališče. Mediator je lahko samo oseba, ki je vpisana v enotni 
register mediatorjev pri ministru za pravosodje.  
V Bolgariji se lahko popolna nacionalna obravnava za ustanovitev in delovanje družb ter izvajanje 
storitev odobri samo za družbe, ustanovljene v državah, s katerimi so bili ali bodo sklenjeni 
dvostranski sporazumi o medsebojni pravni pomoči, in njihove državljane.   
V CY: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter stalno prebivališče (tržna 
prisotnost). Partnerji ali delničarji ali člani upravnega odbora odvetniške pisarne na Cipru so lahko 
samo odv etniki, ki so včlanjeni v odvetniško zbornico.  
V CZ: Za tuje odvetnike se zahteva prebivališče (tržna prisotnost).  
 
547 
 V DE: Za tuje odvetnike (ki nimajo kvalifikacij iz EGP in Švice) lahko veljajo omejitve glede lastništva 
delnic odvetniške družbe, ki izvaj a pravne storitve v pravu jurisdikcije gostiteljice.  
V DK: Brez poseganja v zgornje pridržke EU, so delnice odvetniške družbe lahko samo v lasti 
odvetnikov, ki aktivno izvajajo odvetniško dejavnost v družbi, njeni matični družbi ali hčerinski 
družbi, drug ih zaposlenih v družbi ali drugi odvetniški družbi, registrirani na Danskem. Drugi 
zaposleni v družbi imajo lahko skupaj v lasti le manj kot 10 odstotkov delnic in glasovalnih pravic, da 
lahko postanejo delničarji, pa morajo opraviti izpit o pravilih, ki s o še posebej pomembna za izvajanje 
pravniških storitev.  
Člani upravnega odbora so lahko samo odvetniki, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni 
matični družbi ali hčerinski družbi, drugi delničarji in predstavniki zaposlenih. Večina članov 
upravnega odbora mora biti odvetnikov, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni matični 
družbi ali hčerinski družbi. Direktorji odvetniške družbe so lahko samo odvetniki, ki aktivno izvajajo 
pravniške storitve v družbi, njeni matični družbi a li hčerinski družbi, in drugi delničarji, ki so opravili 
zgoraj navedeni izpit.  
V ES: Za opravljanje določenih pravnih storitev je potreben službeni naslov.  
V FR: Za stalno izvajanje storitev se zahteva stalno prebivališče ali sedež v EGP. Brez poseganja v 
zgornje pridržke EU velja naslednje: Vse pravniške družbe morajo imeti na nediskriminatorni podlagi 
eno od naslednjih pravnih oblik, ki so dovoljene po francoskem pravu: SCP (société civile 
professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société  en participation), SARL (société à 
responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société 
pluriprofessionnelle d'exercice) in “association”, pod določenimi pogoji. Za delničarje, direktorje in 
partnerje lahko vel jajo posebne omejitve v zvezi z njihovo poklicno dejavnostjo.  
V HR: Odvetniško pisarno lahko ustanovi samo odvetnik s hrvaškim nazivom odvetnika (podjetja 
Združenega kraljestva lahko ustanovijo podružnice, ki ne smejo zaposliti hrvaških odvetnikov).  
V HU: Zahteva se pogodba o sodelovanju, sklenjena z madžarskim odvetnikom (ügyvéd) ali 
odvetniško pisarno (ügyvédi iroda). Tuji pravni svetovalec ne more biti član madžarske odvetniške 
pisarne. Tuji odvetnik ni pooblaščen za pripravo dokumentov za predložitev a rbitru, konciliatorju ali 
mediatorju ali za pravno zastopanje stranke pred njimi v katerem koli sporu.  
V PT (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Tujci, ki so diplomirali 
na kateri koli pravni fakulteti na Portugalskem, se l ahko registrirajo pri portugalski odvetniški 
zbornici (Ordem dos Advogados) pod istimi pogoji kot portugalski državljani, če njihova zadevna 
država zagotavlja vzajemno obravnavo portugalskim državljanom.   
Drugi tujci, ki imajo diplomo iz prava, ki jo pravn a fakulteta na Portugalskem priznava, se lahko 
registrirajo kot člani odvetniške zbornice, če opravijo zahtevano usposabljanje ter uspešno opravijo 
končno oceno in sprejemni izpit.   
Pravniki lahko zagotavljajo pravno svetovanje, če imajo svoje poslovno pre bivališče („domiciliação“) 
v PT, opravijo sprejemni izpit in so registrirani pri odvetniški zbornici.  
V RO: Tuj odvetnik ne sme sprejemati ustnih ali pisnih sklepov pred sodišči in drugimi sodnimi 
organi, razen v primeru mednarodne arbitraže.  
V SE: (tudi k ar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Brez poseganja v 
pridržek EU, naveden zgoraj: Član švedske odvetniške zbornice se lahko zaposli le pri članu 
 
548 
 odvetniške zbornice ali družbi, ki opravlja posle člana odvetniške zbornice. Vendar s e član odvetniške 
zbornice lahko zaposli pri tuji družbi, ki izvaja odvetniško dejavnost, če ima zadevna družba domicil v 
državi Unije ali EGP ali v Švicarski konfederaciji. Z izvzetjem, ki ga odobri upravni odbor švedske 
odvetniške zbornice, se član šveds ke odvetniške zbornice lahko zaposli tudi v odvetniški pisarni zunaj 
Evropske unije.  
Člani odvetniške zbornice, ki izvajajo svojo dejavnost v obliki družbe ali partnerstva, ne smejo imeti 
nobenega drugega cilja in razen odvetniške dejavnosti ne smejo izva jati drugih dejavnosti. 
Sodelovanje z drugimi odvetniškimi družbami je dovoljeno, za sodelovanje s tujimi podjetji pa je 
treba pridobiti dovoljenje upravnega odbora švedske odvetniške zbornice. Samo član odvetniške 
zbornice lahko neposredno ali posredno al i prek družbe izvaja odvetniško dejavnost ali ima v lasti 
delež v družbi ali je družbenik. Samo član zbornice je lahko član ali namestnik člana odbora ali 
namestnika izvršnega direktorja, pooblaščeni podpisnik ali sekretar družbe ali partnerstva.  
V SI: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Tuji odvetnik, ki ima 
pravico opravljati odvetniški poklic v tuji državi, lahko opravlja pravne storitve ali odvetniški poklic 
pod pogoji iz člena 34a zakona o odvetništvu, če je izpolnjen pogoj dejanske vzajemnosti. Brez 
poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike je tržna prisotnost 
odvetnikov, vpisanih v imenik Odvetniške zbornice Slovenije, omejena na samostojno odvetniško 
pisarno, odvetniško družbo z omej eno odgovornostjo (partnerstvo) ali odvetniško družbo z 
neomejeno odgovornostjo (partnerstvo). Dejavnost odvetniške družbe je omejena na opravljanje 
odvetniškega poklica. Družbeniki odvetniške družbe so lahko samo odvetniki.  
V SK: Za odvetnike iz tretjih d ržav se zahteva dejanska vzajemnost.  
(ii) Druge pravne storitve (pravo jurisdikcije gostiteljice, vključno s storitvami pravnega 
svetovanja, arbitraže, sprave in mediacije ter storitvami pravnega zastopanja).  
Pojasniti je treba, da v skladu z uvodnimi opombam i, zlasti odstavkom  9, zahteve za registracijo pri 
odvetniški zbornici lahko vključujejo zahtevo po pridobitvi diplome iz prava v jurisdikciji gostiteljici ali 
enakovredne izobrazbe ali zahtevo po usposabljanju, opravljenem pod nadzorom pooblaščenega 
odvet nika, ali zahtevo po pisarni ali poštnem naslovu v jurisdikciji določene odvetniške zbornice, da 
so izpolnjene zahteve za prošnjo za članstvo v tej zbornici.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V EU: Fizične ali pravne osebe lahko pred Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) 
zastopajo le delavci v pravni stroki, ki so kvalificirani v eni od držav članic EGP in imajo sedež v EGP, 
če imajo v navedeni državi članici pravico delovati kot zastopniki v zadevah v zvezi z blagovnimi 
znamkami ali industrijsko lastnino, in poklicni zastopniki, katerih imena so na seznamu, ki ga v ta 
namen vodi urad EUIPO. (del CPC  861)  
V AT: Za izvajanje pravnih storitev na področju prava jurisdikcije gostiteljice (Unije in države članice), 
vključno z zastopanjem pred sodišči, se zahtevata državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter 
sedež (tržna prisotnost). Samo odvetniki z državljanstvom EGP ali Švicarske konfederacije lahko 
izvajajo pravne storitve s tržno prisotnostjo. Dovoljeno je samo čezmejno zagotavljanje pravnih 
storitev v zvezi z mednarodnim javnim pravom in pravom domače jurisdikcije.  
Kapitalska udeležba in deleži tujih odvetnikov (ki morajo biti p olno kvalificirani v svoji domači 
jurisdikciji) v poslovnih rezultatih katere koli odvetniške pisarne so dovoljeni do višine 25  %; 
 
549 
 preostanek mora biti v rokah kvalificiranih odvetnikov iz EGP ali Švicarske konfederacije in samo 
slednji lahko odločujoče vp livajo na odločanje odvetniške pisarne.  
V BE: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu največjih ugodnosti)  Za polno članstvo v odvetniški 
zbornici, vključno z zastopanjem pred sodišči, se zahteva stalno prebivališče. Za pridobitev polnega 
članstva v odvetniš ki zbornici se za tujega odvetnika zahteva stalno prebivališče vsaj šest let od 
datuma vloge za registracijo, od tega tri leta pod določenimi pogoji. Zahteva se potrdilo, ki ga izda 
belgijski minister za zunanje zadeve, da se z nacionalnim pravom ali medna rodno konvencijo dovoli 
vzajemnost (pogoj glede vzajemnosti).  
Tuji odvetniki lahko opravljajo poklic pravnega svetovalca. Odvetniki, ki so člani tujih odvetniških 
zbornic (ne iz EU) in želijo odpreti pisarno v Belgiji, vendar ne izpolnjujejo pogojev za re gistracijo na 
seznamu popolnoma usposobljenih odvetnikov, seznamu EU ali seznamu odvetniških pripravnikov, 
lahko zaprosijo za registracijo na tako imenovanem „seznamu B“. Tak „seznam B“ obstaja samo za 
bruseljsko odvetniško zbornico. Odvetnik s seznama B l ahko zagotavlja svetovanje. Za zastopanje 
pred „Cour de Cassation“ je potreben vpis na poseben seznam.  
V BG: (tudi v zvezi z obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Pridržano za državljane 
države članice, druge države pogodbenice Sporazuma EGP  ali Švicarske konfederacije, ki jim je bilo 
izdano dovoljenje za opravljanje odvetniškega poklica v skladu z zakonodajo katere koli od 
navedenih držav. Tujec (razen zgoraj navedenega), ki mu je bilo izdano dovoljenje za opravljanje 
odvetniškega poklica v skladu z zakonodajo njegove države, lahko vloži pritožbo pred sodnimi organi 
Republike Bolgarije kot svetovalec obrambe ali pooblaščenec državljana svoje države v konkretnem 
primeru, skupaj z bolgarskim odvetnikom, če je to predvideno v sporazumu med bolga rsko in 
zadevno tujo državo ali na podlagi vzajemnosti, če predhodno to zahteva pri predsedniku vrhovnega 
sveta odvetniške zbornice. Države, s katerimi obstaja vzajemnost, opredeli minister za pravosodje na 
zahtevo predsednika vrhovnega sveta odvetniške zb ornice. Za opravljanje storitev pravne mediacije 
mora tujec imeti dovoljenje za dolgoročno ali stalno prebivanje v Republiki Bolgariji in biti vpisan v 
enotni register mediatorjev pri ministru za pravosodje.  
V CY: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicars ke konfederacije ter stalno prebivališče (tržna 
prisotnost). Partnerji ali delničarji ali člani upravnega odbora odvetniške pisarne na Cipru so lahko 
samo odvetniki, ki so včlanjeni v odvetniško zbornico.  
V CZ: Za tuje odvetnike se zahtevata polnopravno čl anstvo v češki odvetniški zbornici in prebivališče 
(tržna prisotnost).  
V DE: V odvetniško zbornico se lahko včlanijo le odvetniki s kvalifikacijo iz EGP ali Švicarske 
konfederacije, ki lahko tako izvajajo pravne storitve. Za polno članstvo v odvetniški zbo rnici se 
zahteva tržna prisotnost. Pristojna odvetniška zbornica lahko odobri izjeme.  Za tuje odvetnike (ki 
nimajo kvalifikacij iz EGP in Švice) lahko veljajo omejitve glede lastništva delnic odvetniške družbe, ki 
izvaja pravne storitve v notranjem pravu.  
V DK: Pravne storitve, ki se izvajajo pod nazivom „advokat“ (odvetnik) ali katerim koli podobnim 
nazivom, ter zastopanje pred sodišči so rezervirani za odvetnike z dansko licenco za opravljanje 
poklica. Odvetniki iz EU, EGP in Švice lahko delujejo pod nazi vom iz svoje države izvora.  
Brez poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike, so delnice 
odvetniške družbe lahko samo v lasti odvetnikov, ki aktivno izvajajo odvetniško dejavnost v družbi, 
njeni matični družbi ali hčerinski  družbi, drugih zaposlenih v družbi ali drugi odvetniški družbi, 
registrirani na Danskem. Drugi zaposleni v družbi imajo lahko skupaj v lasti le manj kot 10 odstotkov 
 
550 
 delnic in glasovalnih pravic, da lahko postanejo delničarji, pa morajo opraviti izpit o p ravilih, ki so še 
posebej pomembna za izvajanje pravniških storitev.  
Člani upravnega odbora so lahko samo odvetniki, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni 
matični družbi ali hčerinski družbi, drugi delničarji in predstavniki zaposlenih. V ečina članov 
upravnega odbora mora biti odvetnikov, ki aktivno izvajajo pravniške storitve v družbi, njeni matični 
družbi ali hčerinski družbi. Direktorji odvetniške družbe so lahko samo odvetniki, ki aktivno izvajajo 
pravniške storitve v družbi, njeni mat ični družbi ali hčerinski družbi, in drugi delničarji, ki so opravili 
zgoraj navedeni izpit.  
V EE: Zahteva se prebivališče (tržna prisotnost).  
V EL: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter prebivališče (tržna prisotnost).  
V ES: Zahteva se državljanstvo EGP ali Švice. Pristojni organ lahko odobri nacionalno odstopanje.  
V FI: Za uporabo strokovnega naziva „odvetnik“ (v finščini „asianajaja“ ali v švedščini „advokat“) se 
zahtevata stalno prebivališče v EGP ali Švicarski konfederaciji in članstvo v odvetniški zbornici. Pravne 
storitve lahko izvajajo tudi nečlani zbornice.  
V FR: Brez poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike se za polno 
članstvo v odvetniški zbornici zahteva stalno prebivališče ali sede ž v EGP, polno članstvo v odvetniški 
zbornici pa je nujno potrebno za opravljanje pravnih storitev v odvetniški družbi; za lastniške deleže 
in glasovalne pravice lahko veljajo količinske omejitve glede poklicne dejavnosti partnerjev. Za 
zastopanje pred „Co ur de Cassation“ in „Conseil d'Etat“ veljajo kvote in je rezervirano za FR 
državljane in državljane EU.  
Vse pravniške družbe morajo imeti na nediskriminatorni podlagi eno od naslednjih pravnih oblik, ki 
so dovoljene po francoskem pravu: SCP (société civil e professionnelle), SEL (société d’exercice 
libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par 
actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d'exercice) in 
“association”, pod d oločenimi pogoji. Za stalno izvajanje storitev se zahteva stalno prebivališče ali 
sedež v EGP.  
V HR: Zahteva se državljanstvo Evropske unije.  
V HU: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter prebivališče (tržna prisotnost).  
V LT: (tud i v zvezi z obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Zahtevata se državljanstvo 
EGP ali Švicarske konfederacije in sedež (tržna prisotnost).  
Odvetniki iz tujih držav lahko nastopajo kot odvetniki pred sodiščem samo v skladu z mednarodnimi 
spora zumi, vključno s posebnimi določbami v zvezi z zastopanjem pred sodišči. Zahteva se polno 
članstvo v odvetniški zbornici.  
V LU (tudi kar zadeva obravnavo po načelu največjih ugodnosti) : Zahtevata se državljanstvo EGP ali 
Švicarske konfederacije ter prebiv ališče (tržna prisotnost). Svet odvetniške zbornice lahko za 
državljana tretje države na podlagi vzajemnosti opusti zahtevo glede državljanstva.   
V LV (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi ): Zahteva se državljanstvo 
EGP ali Švice. Odvetniki iz tujih držav lahko kot odvetniki nastopajo pred sodiščem samo v skladu z 
dvostranskimi sporazumi o medsebojni pravni pomoči.  
 
551 
 Za odvetnike iz Evropske unije ali tuje odvetnike veljajo posebne zahteve. Zastopanje v sodnih 
postopkih v kazenskih zadevah je na primer dovoljeno samo v povezavi z odvetnikom latvijskega 
kolegija zapriseženih odvetnikov.  
V MT: Zahtevata se državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije ter stalno prebivališče (tržna 
prisotnost) . 
V NL: Naziv „odvetnik“ lahko uporabljajo le odvetniki z lokalno pridobljenim dovoljenjem, vpisani v 
nizozemski register. Tuji odvetniki, ki niso vpisani v register in želijo izvajati svoje dejavnosti na 
Nizozemskem, morajo namesto naziva „odvetnik“ naves ti poklicno združenje v svoji matični 
jurisdikciji.  
V PT (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Zahteva se prebivališče 
(tržna prisotnost). Za zastopanje pred sodišči se zahteva polno članstvo v odvetniški zbornici. Tujci, k i 
so diplomirali na kateri koli pravni fakulteti na Portugalskem, se lahko registrirajo pri portugalski 
odvetniški zbornici (Ordem dos Advogados) pod istimi pogoji kot portugalski državljani, če njihova 
zadevna država zagotavlja vzajemno obravnavo portugal skim državljanom.  
Drugi tujci, ki imajo diplomo iz prava, ki jo pravna fakulteta na Portugalskem priznava, se lahko 
registrirajo kot člani odvetniške zbornice, če opravijo zahtevano usposabljanje ter uspešno opravijo 
končno oceno in sprejemni izpit. Na Po rtugalskem lahko svojo dejavnost opravljajo le odvetniške 
pisarne, v katerih imajo delež izključno odvetniki, ki so člani portugalske odvetniške zbornice.  
V RO: Tuj odvetnik ne sme sprejemati ustnih ali pisnih sklepov pred sodišči in drugimi sodnimi 
organ i, razen v primeru mednarodne arbitraže.  
V SE: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi)  Za članstvo v odvetniški 
zbornici in uporabo naziva „advokat“ se zahteva stalno prebivališče v EGP ali Švicarski konfederaciji. 
Švedska odvetniška zbornica lahko odobri izjeme. Za opravljanje pravniškega poklica v okviru 
Švedskega prava članstvo v odvetniš ki zbornici ni potrebno.  
Brez poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike se lahko član 
švedske odvetniške zbornice  zaposli le pri članu odvetniške zbornice ali družbi, ki opravlja posle 
člana odvetniške zbornice. Vendar s e član odvetniške zbornice lahko zaposli pri tuji družbi, ki izvaja 
odvetniško dejavnost, če ima zadevna družba domicil v državi EGP ali v Švici. Z izvzetjem, ki ga odobri 
upravni odbor švedske odvetniške zbornice, se član švedske odvetniške zbornice lahko  zaposli tudi v 
odvetniški pisarni zunaj Evropske unije.  
Člani odvetniške zbornice, ki izvajajo svojo dejavnost v obliki družbe ali partnerstva, ne smejo imeti 
nobenega drugega cilja in razen odvetniške dejavnosti ne smejo izvajati drugih dejavnosti. 
Sode lovanje z drugimi odvetniškimi družbami je dovoljeno, za sodelovanje s tujimi podjetji pa je 
treba pridobiti dovoljenje upravnega odbora švedske odvetniške zbornice. Samo član odvetniške 
zbornice lahko neposredno ali posredno ali prek družbe izvaja odvetni ško dejavnost ali ima v lasti 
delež v družbi ali je družbenik. Samo član zbornice je lahko član ali namestnik člana odbora ali 
namestnika izvršnega direktorja, pooblaščeni podpisnik ali sekretar družbe ali partnerstva.  
V SI: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Za plačano zastopanje 
strank pred sodiščem je potrebna tržna prisotnost v Sloveniji. Tuji odvetnik, ki ima pravico opravljati 
odvetniški poklic v domači jurisdikciji, lahko izvaja pravne storitve ali opravlja odvetniš ki poklic pod 
pogoji iz člena  34a zakona o odvetništvu, če je izpolnjen pogoj dejanske vzajemnosti.  
 
552 
 Brez poseganja v pridržke EU glede nediskriminatornih zahtev glede pravne oblike je tržna prisotnost 
odvetnikov, vpisanih v imenik Odvetniške zbornice Slov enije, omejena na samostojno odvetniško 
pisarno, odvetniško družbo z omejeno odgovornostjo (partnerstvo) ali odvetniško družbo z 
neomejeno odgovornostjo (partnerstvo). Dejavnost odvetniške družbe je omejena na opravljanje 
odvetniškega poklica. Družbeniki o dvetniške družbe so lahko samo odvetniki.  
V SK: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Za izvajanje pravnih 
storitev na področju prava jurisdikcije gostiteljice, vključno z zastopanjem pred sodišči, se zahtevata 
državljanstvo  EGP in sedež (tržna prisotnost). Za odvetnike iz tretjih držav se zahteva dejanska 
vzajemnost.  
Ukrepi:  
EU: Uredba (EU) 2017/1001 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 14. junija 2017 o blagovni 
znamki Evropske unije, člen 120; UREDBA SVETA (ES) št. 6/200 2 z dne 12. decembra 2001 o modelih 
Skupnosti, člen 78.  
AT: Rechtsanwaltsordnung (Zakon o odvetnikih) – RAO, RGBl. Nr. 96/1868, člena 1 in 21c.  
BE: Belgijski sodni zakonik (členi 428 –508); Kraljevi odlok z dne 24. avgusta 1970.  
BG: Zakon o odvetništvu; Z akon o mediaciji ter Zakon o notarjih in notarskih dejavnostih.  
CY: Zakon o odvetnikih (poglavje 2), kakor je bil spremenjen.  
CZ: Zakon št. 85/1996 zb., zakon o odvetništvu.  
DE: § 59e, § 59f, § 206 Bundesrechtsanwaltsordnung (BRAO; zvezni zakon o odvetn ištvu);  
Gesetz über die Tätigkeit europäischer Rechtsanwälte in Deutschland (EuRAG); in § 10 
Rechtsdienstleistungsgesetz (RDG).  
DK: Retsplejeloven (Zakon pravosodju), poglavji 12 in 13 (prečiščeno besedilo št. 1284 z dne 14. 
novembra 2018).  
EE: Advokatu uriseadus (Zakon o odvetniški zbornici); Tsiviilkohtumenetluse seadustik (Zakonik o 
civilnem postopku); halduskohtumenetluse seadustik (Zakonik o postopku na upravnem sodišču); 
kriminaalmenetluse seadustik (Zakonik o kazenskem postopku) in väärteomenetluse  seadustik 
(Zakonik o prekrškovnem postopku).  
EL: Novi odvetniški kodeks št. 4194/2013.  
ES: Estatuto General de la Abogacía Española, aprobado por Real Decreto 658/2001, člen  13.1ª.  
FI: Laki asianajajista (zakon o odvetništvu) (496/1958), oddelka  1 in 3, ter Oikeudenkäymiskaari 
(4/1734) (zakonik o sodnem postopku).  
FR: Loi 71 -1130 du 31 décembre 1971, Loi 90 - 1259 du 31 décembre 1990, décret 91 -1197 du 27 
novembre 1991, in Ordonnance d u 10 septembre 1817 modifiée.  
HR: Zakon o odvetništvu (OG 9/94, 117/08, 75/09, 18/11).  
HU: ZAKON LXXVIII iz leta 2017 o poklicni dejavnosti odvetnikov.  
 
553 
 LT: Zakon o odvetništvu Republike Litve št. IX -2066 z dne 18. marca 2004, kakor je bil nazadnje 
spreme njen z zakonom št. XIII -571 z dne 12. decembra 2017.  
LU: Loi du 16 décembre 2011 modifiant la loi du 10 août 1991 sur la profession d'avocat.  
LV: Zakon o kazenskem postopku, oddelek  79, ter Zakon o odvetništvu Republike Latvije, oddelek  4.  
MT: Zakonik o  organizaciji in civilnem postopku (poglavje  12).  
NL: Advocatenwet (zakon o odvetnikih).  
PT: Zakon 145/2015, 9 set., alterada p/ Lei 23/2020, 6 jul. (art.º 194 substituído p/ art.º 201.º; e art.º 
203.º substituído p/ art.º 213.º);   
Statut portugalske odvetniške zbornice (Estatuto da Ordem dos Advogados) in Uredba -zakon 
229/2004, členi 5 in 7 –9;  
Uredba -zakon 88/2003, člena 77 in 102;  
Statut javnega poklicnega združenja solicitadores (Estatuto da Câmara dos solicitadores), kakor je b il 
spremenjen z zakonom 49/2004, mas alterada p/ Lei 154/2015, 14 set; z zakonom 14/2006 in 
Uredbo -zakonom n.º 226/2008 alterado p/ Lei 41/2013, 26 jun;  
Zakon 78/2001, člena 31, 4,  Alterada p/ Lei 54/2013, 31 jul.;  
Uredba o mediaciji v družini in na delov nem mestu (odlok 282/2010); alterada p/ Portaria 283/2018, 
19 out;  
Zakon 21/2007 o mediaciji v kazenskih zadevah, člen  12;  
Zakon 22/2013, 26 FeV., alterada p/Lei 17/2017, 16 maio, alterada pelo Decreto -Lei 52/2019, 17 
abril.  
RO: Zakon o odvetništvu;  
Zakon o mediaciji in  
Zakon o notarjih in notarskih dejavnostih.  
SE: Rättegångsbalken (švedski zakonik o sodnem postopku) (1942:740) in Kodeks ravnanja švedske 
odvetniške zbornice z dne 29. avgusta 2008.  
SI: Zakon o odvetništvu (neuradno prečiščeno besedil o-ZOdv -NPB2 Državnega Zbora RS z dne 
21. maja  2009).  
SK: Zakon 586/2003 o odvetništvu, člena 2 in 12.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V PL: Tuji odvetniki lahko ustanovijo podjetje le v obliki registriranega partnerstva, komanditne 
družbe ali komanditne delniške družbe.  
Ukrepi:  
 
554 
 PL: Zakon z dne 5. julija 2002 o pravni pomoči, ki jo v Republiki Poljski zagotavljajo tuji odvetniki, člen 
19.  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V IE, IT: Za opravljanje pravnih storitev na področju prava jurisdikcije gostiteljice, vključno z 
zastopanjem pred sodišči, se zahteva rezidentstvo (tržna prisotnost).  
Ukrepi:  
IE: Zakon o odvetnikih 1954 –2011.  
IT: Kraljevi odlok 1578/1933, člen  17 Zakona o odvetništvu.  
(b) Patentni zastopniki, zastopniki za industrijsko lastnino, odvetniki za intelektualno lastnino (del 
CPC 879, 861, 8613)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in č ezmejna trgovina s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
V BG in CY: Za izvajanje storitev patentnega zastopanja se zahteva državljanstvo EGP ali Švicarske 
konfederacije. V CY se zahteva stalno prebivališče.  
V DE: V odvetniško zbornico se lahko včlanijo le pa tentni odvetniki s kvalifikacijo iz Nemčije, ki lahko 
tako izvajajo storitve patentnega zastopanja v Nemčiji na področju notranjega prava. Tuji patentni 
odvetniki lahko nudijo pravne storitve v tujem pravu, če dokažejo strokovno znanje, za pravne 
storitve v Nemčiji pa je potrebna registracija. Tuji patentni odvetniki (razen s kvalifikacijo iz EGP in 
Švicarske konfederacije) ne smejo ustanoviti pisarne skupaj z nacionalnimi patentnimi odvetniki.  
Tuji patentni odvetniki (razen s kvalifikacijo iz EGP in Švica rske konfederacije) imajo lahko tržno 
prisotnost samo v obliki „Patentanwalts -GmbH“ ali „Patentanwalt -AG“ in lahko pridobijo samo 
manjšinski delež.  
V EE: Za izvajanje storitev patentnega zastopanja se zahteva estonsko državljanstvo ali državljanstvo 
EU in  stalno prebivališče.  
V ES in PT: Za izvajanje storitev zastopnika za industrijsko lastnino se zahteva državljanstvo EGP.  
V FR: Za vpis na seznam storitev zastopnikov za industrijsko lastnino se zahteva sedež ali stalno 
prebivališče v EGP. Za fizične osebe se zahteva državljanstvo EGP. Za zastopanje strank pred 
nacionalnim uradom za intelektualno lastnino se zahteva sedež v EGP. Storitve se lahko izvajajo 
samo prek SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral) ali katere koli d ruge 
pravne oblike, pod določenimi pogoji. Ne glede na pravno obliko mora biti več kot polovica delnic in 
glasovalnih pravic v lasti strokovnjakov iz EGP. Odvetniške pisarne so lahko upravičene do izvajanja 
storitev zastopanja industrijske lastnine (glej p ridržek za pravne storitve).  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V FI in HU: Za izvajanje storitev patentnega zastopanja se zahteva stalno prebivališče v EGP.  
V SI: Za imetnika/vlagatelja za registrirane pravice (patenti, blagovne znamke, varstvo modelov) se 
zahteva stalno prebivališče v Sloveniji. Namesto tega se lahko za glavni namen storitve ali postopka, 
 
555 
 obveščanja itd. zahteva zastopnik za patente ali zastopnika  za znamke in modele, registriran v 
Sloveniji.  
Ukrepi:  
BG: Člen  4 odloka za zastopnike na področju intelektualne lastnine.  
CY: Zakon o odvetnikih (poglavje 2), kakor je bil spremenjen.  
DE: Patentanwaltsordnung (PAO).  
EE: Patendivoliniku seadus (zakon o  patentnih zastopnikih) § 2, § 14.  
ES: Ley 11/1986, de 20 de marzo, de Patentes de Invención y Modelos de utilidad, členi  155–157.  
FI: Tavaramerkkilaki (Zakon o blagovnih znamkah) (7/1964);  
Laki auktorisoiduista teollisoikeusasiamiehistä (Zakon o poobla ščenih odvetnikih za industrijsko 
lastnino) (22/2014); in  
Laki kasvinjalostajanoikeudesta (Zakon o pravicah žlahtniteljev rastlin) 1279/2009 in Mallioikeuslaki 
(Zakon o registriranih modelih) 221/1971.  
FR: Code de la propriété intellectuelle.  
HU: Zakon X XXII iz leta 1995 o patentnih zastopnikih.  
PT: Uredba -zakon 15/95, kakor je bila spremenjena z zakonom 17/2010, z odlokom 1200/2010, 
člen 5, in odlokom 239/2013, in Zakon 9/2009.  
SI: Zakon o industrijski lastnini, Uradni list RS, št.  51/06 – uradno preči ščeno besedilo in 100/13.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava, lokalna prisotnost:  
V IE: Za ustanovitev družbe mora vsaj eden od direktorjev, partnerjev ali zaposlenih v družbi 
registriran  kot patentni odvetnik ali odvetnik za intelektualno lastnino na Irskem. Za čezmejno 
zagotavljanje storitev se zahtevajo državljanstvo EGP in tržna prisotnost v EGP, glavna poslovna 
enota v državi članici EGP, kvalifikacije v skladu s pravom države članice  EGP.  
Ukrepi:  
IE: člena 85 in 86 Zakona o znamkah iz leta 1996, kakor je bil spremenjen;  
predpis 51, predpis 51A in predpis 51B Predpisov o znamkah iz leta  1996, kakor so bili spremenjeni; 
člena 106 in 107 Zakona o patentih iz leta 1992, kakor je bil sp remenjen, in Predpisi o registru 
patentnih zastopnikov S.I. 580 iz leta 2015.  
(c) Računovodske in knjigovodske storitve (CPC 8621, razen revizijskih storitev, 86213, 86219 
in 86220)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna  trgovina s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
 
556 
 V AT: Kapitalski deleži in glasovalne pravice tujih računovodij in knjigovodij, ki so kvalificirani v skladu 
s pravom svoje države, v avstrijski družbi ne smejo presegati 25  %. Ponudnik storitev mora imeti 
pisarno ali sedež družbe v EGP (CPC 862).  
V FR: Zahteva se sedež ali stalno prebivališče. Storitve se lahko izvajajo prek kakršne koli družbe, 
razen SNC (Société en nom collectif) in SCS (Société en commandite simple). Za SEL (sociétés 
d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) in SPE (Société pluri -professionnelle 
d’exercice) veljajo posebni pogoji. (CPC 86213, 86219, 86220).  
V IT: Za vpis v poslovni register, ki je potreben za izvajanje računovodskih in knjigovodskih storitev, 
se zahteva stalno prebivališče ali sedež podjetja (CPC 86213, 86219, 86220).  
V PT: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Za vpis v poslovni 
register pri zbornici pooblaščenih računovodij (Ordem dos Contabilistas Certificados) se zahteva 
stalno prebivališče ali sedež podjet ja, kar je potrebno za izvajanje računovodskih storitev, če obstaja 
vzajemna obravnava portugalskih državljanov.   
Ukrepi:  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Zakon o davčnih svetovalcih, revizorjih in računovodjih, BGBl.  
I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4, in  
Bilanzbuchhaltungsgesetz (BibuG), BGBL. I Nr. 191/2013, §§ 7, 11, 28.  
FR: Ordonnance 45 -2138 du 19 septembre 1945.  
IT: Zakonodajni odlok 139/2005 in Zakon 248/2006.  
PT: Uredba -zakon št. 452/99, spremenje na z Zakonom št. 139/2015, 7. september.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V CY: Dostop je omejen na fizične osebe. Zahteva se dovoljenje, za katero se opravi ocena 
gospodarskih potreb. Glavna meril a: stanje zaposlenosti v podsektorju. Poklicna združenja (osebne 
družbe), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena.  
Ukrepi:  
CY: Zakon o revizorjih iz leta 2017 (Zakon št. 53(I)/2017).  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V SI: Za iz vajanje računovodskih in knjigovodskih storitev (CPC 86213, 86219, 86220) se zahteva 
sedež v Evropski uniji.  
Ukrepi:  
SI: Zakon o storitvah na notranjem trgu, Uradni list RS, št. 21/10.  
(d)  Revizijske storitve (CPC – 86211 in 86212, razen računovodskih in knjigovodskih storitev)  
 
557 
 Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in 
čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi 
ugodnostmi:  
V EU: Za izvajanje o bveznih revizijskih storitev je potrebno dovoljenje pristojnih organov države 
članice, ki lahko priznajo enakovrednost kvalifikacij revizorja, ki je državljan Združenega kraljestva ali 
katere koli tretje države, ob upoštevanju vzajemnosti (CPC 8621).  
Ukre pi:  
EU: Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih 
računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst 
podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv 
Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter Direktiva 2006/43/ES o obveznih revizijah za letne in 
konsolidirane računovodske izkaze.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V BG: Uporabljajo se lahko nediskriminatorne zahteve glede pravne oblike.  
Ukrepi:  
BG: Zakon o neodvisni finančni reviziji.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
V AT: Kapitalski  deleži in glasovalne pravice tujih revizorjev, ki so kvalificirani v skladu s pravom svoje 
države, v avstrijski družbi ne smejo presegati 25  %. Ponudnik storitev mora imeti pisarno ali sedež 
družbe v EGP.  
Ukrepi:  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Zak on o davčnih svetovalcih, revizorjih in računovodjih, BGBl.  
I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.   
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V DK: Obvezne revizijske storitve lahko izvajajo revizorji, pooblaščeni na Danskem. Za pooblastitev je 
potrebno stalno prebivališče v državi članici EGP. Glasovalne pravice revizorjev v pooblaščenih 
revizijskih podjetjih in revizijskih podjetjih, ki niso bila pooblaščena v skladu z uredbo o izvajanju 
Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in 
konsolidirane računovodske izkaze, na podlagi člena 54(3)(g) pogodbe o obvezni reviziji, ne smejo 
presegati 10 odstotk ov glasovalnih pravic.  
V FR: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi): Za obvezne revizije se 
zahteva se sedež ali stalno prebivališče. Britanski državljani lahko izvajajo obvezne revizijske storitve 
v Franciji pod pogojem vzaj emnosti. Izvajanje storitev prek katere koli oblike družbe, razen tistih, v 
katerih se družbeniki štejejo za trgovce („commerçants“), kot sta SNC (Société en nom collectif) in 
SCS (Société en commandite simple).  
 
558 
 V PL: Za izvajanje revizijskih storitev se z ahteva sedež v Evropski uniji.  
Uporabljajo se zahteve glede pravne oblike.  
Ukrepi:  
DK: Revisorloven (danski zakon o pooblaščenih revizorjih in revizijskih družbah), zakon št. 1287 z dne 
20. novembra 2018.  
FR: Code de commerce.  
PL: Zakon z dne 11.  maja 2017 o zakonitih revizorjih, revizijskih podjetjih in javnem nadzoru, Uradni 
list iz leta  2017, točka  1089.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V CY: Dosto p je omejen na fizične osebe. Zahteva se dovoljenje, za katero se opravi ocena 
gospodarskih potreb. Glavna merila: stanje zaposlenosti v podsektorju. Poklicna združenja (osebne 
družbe), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena.  
V SK: Na Slovaškem lahk o dovoljenje za izvajanje revizij pridobijo samo podjetja, v katerih je najmanj 
60 % kapitala ali glasovalnih pravic pridržanih za slovaške državljane ali državljane drugih držav 
članic.  
Ukrepi:  
CY: Zakon o revizorjih iz leta 2017 (Zakon št. 53(I)/2017).   
SK: Zakon št.  423/2015 o obvezni reviziji.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, 
lokalna prisotnost:  
V DE: Revizijske družbe („Wirtschaftsprüfungsgesellschaften“) imajo lahko samo pravne oblike, ki so 
sprejemljive v EGP. Družbe z neomejeno odgovornostjo in komanditne družbe lahko štejejo za 
„Wirtschaftsprüfungsgesellschaften“, če so v registru gospodarskih dr užb vpisane kot trgovske 
družbe na podlagi njihovih fiduciarnih dejavnosti, člen  27 WPO (pravilnik o revizorjih). Vendar lahko 
revizorji iz tretjih držav, registrirani v skladu s členom 134 WPO, izvajajo obvezne revizije letnih 
davčnih izjav ali pripravijo  konsolidirane računovodske izkaze družbe s sedežem zunaj Unije, katere 
prenosljivi vrednostni papirji so na voljo za trgovanje na reguliranem trgu.  
Ukrepi:  
DE: Handelsgesetzbuch (HGB; trgovinski zakonik);  
Gesetz über eine Berufsordnung der Wirtschaftsprü fer (Wirtschaftsprüferordnung - WPO; zakon o 
revizorjih).  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava:  
 
559 
 V ES: Zakoniti revizorji morajo biti državljani države članice. Ta pridržek ne velja za revidi ranje družb 
iz držav nečlanic Evropske unije, ki kotirajo na španskem reguliranem trgu.  
Ukrepi:  
ES: Ley 22/2015, de 20 de julio, de Auditoría de Cuentas (nov zakon o revidiranju: zakon 22/2015 o 
revizijskih storitvah).  
Liberalizacija naložb – dostop do t rga, nacionalna obravnava:  
V EE: Uporabljajo se zahteve glede pravne oblike. Večina glasov, ki jih predstavljajo delnice 
revizijskega podjetja, pripada zapriseženim revizorjem pod nadzorom pristojnega organa države 
članice EGP, ki so pridobili kvalifikaci je v državi članici EGP, ali revizijskim podjetjem. Vsaj tri četrtine 
oseb, ki predstavljajo revizijsko podjetje na podlagi zakona, morajo imeti kvalifikacije iz države 
članice EGP.  
Ukrepi:  
EE: Zakon o dejavnosti revizorjev (Audiitortegevuse seadus) § 76 -77. 
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in 
čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V SI: Zahteva se tržna prisotnost. Revizijski subjekt iz tretje države je lahko delničar ali druž benik v 
slovenski revizijski družbi, če so lahko slovenske revizijske družbe v skladu z zakonodajo države, v 
kateri je revizijski subjekt iz tretje države ustanovljen, delničarji ali družbeniki v revizijskem subjektu 
v navedeni državi (zahteva glede vzajem nosti).  
Ukrepi:  
SI: Zakon o revidiranju (ZRev -2), Uradni list RS, št.  65/2008 (kakor je bil nazadnje spremenjen, št. 
84/18), in Zakon o gospodarskih družbah (ZGD -1), Uradni list RS, št. 42/2006 (kakor je bil nazadnje 
spremenjen, št. 22/19 – ZPosS).    
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V BE: Zahteva se poslovna enota v Belgiji, kjer se bo izvajala poklicna dejavnost in kjer se bodo hranili 
akti, dokumenti in korespondenca v zvezi z njo ter kjer bo vsaj en uslužbenec ali upravitelj pos lovne 
enote pooblaščen revizor.  
V FI: Zahteva se stalno prebivališče v EGP za vsaj enega od revizorjev finske družbe z omejeno 
odgovornostjo in družb, ki so dolžne izvesti revizijo. Revizor mora biti revizor z lokalno izdanim 
dovoljenjem ali revizijska dr užba z lokalno izdanim dovoljenjem.  
V HR: Revizijske storitve lahko izvajajo samo pravne osebe s sedežem na Hrvaškem ali fizične osebe s 
stalnim prebivališčem na Hrvaškem.  
V IT: Za izvajanje revizijskih storitev s strani fizičnih oseb se zahteva stalno p rebivališče.  
V LT: Za izvajanje revizijskih storitev se zahteva sedež v EGP.  
 
560 
 V SE: Samo revizorji, pooblaščeni na Švedskem, in na Švedskem registrirana revizijska podjetja lahko 
izvajajo obvezne revizijske storitve. Zahteva se stalno prebivališče v EGP. Naziv „pooblaščeni revizor“ 
lahko uporabljajo le revizorji, ki so pooblaščeni na Švedskem. Revizorji zadružnih gospodarskih 
združenj in nekaterih drugih podjetij, ki niso certificirana ali pooblaščena računovodska podjetja, 
morajo imeti stalno prebivališče  v EGP, razen če vlada ali vladni organ v določenem primeru dopusti 
izjemo.  
Ukrepi:  
BE: Zakon z dne 22. julija 1953 o ustanovitvi inštituta revizorjev podjetij in organizaciji javnega 
nadzora nad delom revizorjev družb, usklajen 30. aprila 2007  
(Zakon o revizorjih).  
FI: Tilintarkastuslaki (Zakon o reviziji) (459/2007), področni zakoni, ki zahtevajo uporabo revizorjev, ki 
jim je bilo dovoljenje izdano lokalno.  
HR: Zakon o reviziji (OG 146/05, 139/08, 144/12), člen  3.  
IT: Zakonodajni odlok 58/19 98, členi  155, 158 in 161;  
Odlok predsednika republike 99/1998 in Zakonodajni odlok 39/2010, člen  2.  
LT: Zakon št.  VIII-1227 o reviziji z dne 15. junija 1999 (nova različica št.  X1676 z dne 3. julija 2008).  
SE: Revisorslagen (Zakon o revizorjih) (2001:8 83);  
Revisionslag (Zakon o reviziji) (1999:1079);  
Aktiebolagslagen (Zakon o gospodarskih družbah) (2005:551);  
Lag om ekonomiska föreningar (Zakon o zadružnih gospodarskih združenjih) (2018:672) in  
drugi predpisi, ki urejajo zahteve za uporabo pooblašče nih revizorjev.  
(e) Storitve davčnega svetovanja (CPC 863, ne zajema pravnega svetovanja in storitev 
pravnega zastopanja pri davčnih zadevah, ki spadajo pod pravne storitve)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovin a s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
V AT: Kapitalski deleži in glasovalne pravice tujih davčnih svetovalcev, ki so kvalificirani v skladu s 
pravom svoje države, v avstrijski družbi ne smejo presegati 25  %. Ponudnik storitev mora imeti 
pisarno ali sedež dr užbe v EGP.  
Ukrepi:  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Zakon o davčnih svetovalcih, revizorjih in računovodjih, BGBl.  
I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna pri sotnost:  
 
561 
 V FR: Zahteva se sedež ali stalno prebivališče. Storitve se lahko izvajajo prek kakršne koli družbe, 
razen SNC (Société en nom collectif) in SCS (Société en commandite simple). Za SEL (sociétés 
d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) in SPE (Société pluri -professionnelle 
d’exercice) veljajo posebni pogoji.  
Ukrepi:  
FR: Ordonnance 45 -2138 du 19 septembre 1945.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava:  
V BG: Dav čni svetovalci morajo biti državljani držav članic.  
Ukrepi:  
BG: Zakon o računovodstvu;  
Zakon o neodvisni finančni reviziji; Zakon o dohodnini fizičnih oseb Zakon o davku od dobička pravnih 
oseb.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V CY: Dostop je omejen na fizične osebe. Zahteva se dovoljenje, za katero se opravi ocena 
gospodarskih potreb. Glavna me rila: stanje zaposlenosti v podsektorju. Poklicna združenja (osebne 
družbe), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena.  
Ukrepi:  
CY: Zakon o revizorjih iz leta 2017 (Zakon št. 53(I)/2017).  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V HU: Za fizične osebe se za izvajanje storitev davčnega svetovanja na ozemlju Madžarske zahteva 
stalno prebivališče v EGP.  
V IT: Zahteva se stalno prebivališče.  
Ukrepi:  
HU: Zakon XCII iz leta 2003 o pravilih za obdavčitev in  
Odlok Ministrstva za finance št. 2 6/2008 o izdaji dovoljenj in registraciji dejavnosti davčnega 
svetovanja.  
IT: Zakonodajni odlok 139/2005 in Zakon 248/2006.  
(f) Arhitekturne storitve in storitve urbanističnega načrtovanja, storitve inženiringa in 
integriranega inženiringa (CPC 8671, 867 2, 8673, 8674)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
 
562 
 V FR: Arhitekt lahko v Franciji za izvajanje arhitekturnih storitev ustanovi samo eno od naslednjih 
pravnih oblik (na nediskriminatorni osnovi): SA in SARL (sociétés anonymes, à responsabilité limité e), 
EURL (Entreprise unipersonnelle à responsabilité limitée), SCP (en commandite par actions), SCOP 
(Société coopérative et participative), SELARL (société d'exercice libéral à responsabilité limitée), 
SELAFA (société d'exercice libéral à forme anonyme), SELAS (société d'exercice libéral ) ali SAS 
(Société par actions simplifiée), ali deluje kot posameznik ali partner v arhitekturnem biroju (CPC 
8671).  
Ukrepi:  
FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales; Décret 9 5-129 du 
2 février 1995 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société en 
participation;  
 Décret 92 -619 du 6 juillet 1992 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous 
forme de société d'exercice lib éral à responsabilité limitée SELARL, société d'exercice libéral à forme 
anonyme SELAFA, société d'exercice libéral en commandite par actions SELCA; in Loi 77 -2 du 3 janvier 
1977.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna tr govina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BG: Za arhitekturne storitve, storitve urbanističnega načrtovanja in storitve inženiringa, ki jih 
izvajajo fizične osebe, se zahteva stalno prebivališče v EGP ali Švicarski konfederaciji.  
Ukre pi:  
BG: Zakon o prostorskem razvoju;  
Zakon o gradbeniški zbornici in  
Zakon o zbornicah arhitektov in inženirjev pri oblikovanju razvoja projektov.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava:  
V HR: Načrt ali projekt tujega arhitekta, inženirja ali urbanista mora glede skladnosti s hrvaškim 
pravom potrditi pooblaščena fizična ali pravna oseba na Hrvaškem (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).   
Ukrepi:  
HR: Zakon o dejavnostih pri prostorskem načrtovanju  in gradnji (OG 118/18, 110/19);  
Zakon o prostorskem načrtovanju (OG 153/13, 39/19).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
nacionalna obravnava , lokalna prisotnost:  
V CY: Za izvajanje arhitekturn ih storitev in storitev urbanističnega načrtovanja, storitev inženiringa in 
integriranega inženiringa veljata pogoja glede državljanstva in stalnega prebivališča (CPC 8671, 8672, 
8673, 8674).  
 
563 
 Ukrepi:  
CY: Zakon  41/1962, kakor je bil spremenjen; Zakon  224/ 1990, kakor je bil spremenjen; in Zakon 
29(I)2001, kakor je bil spremenjen.  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V CZ: Zahteva se stalno prebivališče v EGP.  
V HU: Za fizične osebe se zahteva stalno prebivališče v EGP za izvajanje nasledn jih storitev na 
ozemlju Madžarske: arhitekturne storitve, storitve inženiringa (velja samo za pripravnike 
diplomante), storitve integriranega inženiringa in storitve krajinske arhitekture (CPC 8671, 8672, 
8673, 8674).  
V IT: Za vpis v poklicni register, ki  je potreben za izvajanje arhitekturnih in inženirskih storitev, se 
zahteva stalno prebivališče ali poslovni sedež / poslovni naslov v Italiji (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
V SK: Za registracijo v poklicnem združenju, ki je potrebna za izvajanje arhitektu rnih in inženirskih 
storitev, se zahteva stalno prebivališče v EGP (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
Ukrepi:  
CZ: Zakon št. 360/1992 zb. o opravljanju poklica pooblaščenih arhitektov ter pooblaščenih inženirjev 
in tehnikov, dejavnih na področju gradnje zgradb .  
HU: Zakon LVIII iz leta 1996 o poklicnih združenjih arhitektov in inženirjev.  
IT: Kraljevi odlok 2537/1925 o poklicu arhitekta in inženirja; Zakon  
1395/1923 in  
Odlok predsednika republike 328/2001.  
SK: Zakon 138/1992 o arhitektih in inženirjih, člen i 3, 15, 15a, 17a in 18a.  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BE: Zagotavljanje arhitekturnih storitev vključuje nadzor nad izvedbo del (CPC 8671, 8674). Tuji 
arhitekti, ki imajo dovoljenje v svojih državah gostitelji cah in bi radi svoj poklic priložnostno opravljali 
v Belgiji, morajo pridobiti predhodno dovoljenje sveta zbornice na geografskem območju, kjer 
nameravajo izvajati dejavnost.  
Ukrepi:  
BE: Zakon z dne 20. februarja 1939 o zaščiti naziva poklica arhitekta i n  
Zakon z dne 26. junija 1963, ki ustanavlja zbornico arhitektov, predpisi z dne 16. decembra  
1983 o etiki, ki jo določi nacionalni svet zbornice arhitektov (odobreno s členom 1 A.R. z dne 18. aprila 
1985, M.B., 8. maj 1985).  
Pridržek št. 3 – Strokovne storitve – zdravstvene storitve in maloprodaja farmacevtskih izdelkov  
 
564 
 Sektor – podsektor:  Strokovne storitve – zdravstvene (vključno s storitvami psihologov) in 
zobozdravstvene storitve; storitve babic, medicinskih sester, 
fizioterapevtov in pomožnega medi cinskega osebja; veterinarske 
storitve; prodaja farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov na 
drobno ter druge storitve farmacevtov  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 9312, 93191, 932, 63211.  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obrav nava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
(a)  Zdravstvene, zobozdravstvene, babiške, negovalne, fizioterapevtske in pomožne 
medicinske storitve (CPC 852, 9312, 93191)  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in 
čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi 
ugodnostmi:  
V IT: Za zagotavljanje storitev psihologov se zahteva državljanstvo Evropske unije, tujim 
strokovnjakom se lahko dovoli delovanje na podlagi vzajemnosti (del CPC 9312).  
Ukrepi:  
IT: Zakon 56/1989 o poklicu psihologa.  
Liberalizacij a naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava,  lokalna prisotnost :  
V CY: Za zagotavljanje zdravstvenih, zobozdravstvenih, babiških, negovalnih, fizioterapevtskih in 
pomožnih medicinskih storitev veljata pogoja glede ciprskega državljanstva in stalnega prebivališča.  
Ukrepi:  
CY: Zakon o registraciji zdravnikov (poglavje 250),  kakor je bil spremenjen;  
Zakon o registraciji zobozdravnikov (poglavje 249), kakor je bil spremenjen;  
Zakon 75(I)/2013 – podologi;  
Zakon 33(I)/2008, kakor je bil spremenjen – medicinski fiziki;  
Zakon 34(I)/2006, kakor je bil spremenjen – delovni terap evti;  
Zakon 9(I)/1996, kakor je bil spremenjen – zobotehniki;  
 
565 
 Zakon 68(I)/1995, kakor je bil spremenjen – psihologi;  
Zakon  16(I)/1992, kakor je bil spremenjen – optiki;  
Zakon 23(I)/2011, kakor je bil spremenjen – radiologi/radioterapevti;  
Zakon 31(I)/ 1996, kakor je bil spremenjen – dietetiki/nutricionisti;  
Zakon 140/1989, kakor je bil spremenjen – fizioterapevti in  
Zakon 214/1988, kakor je bil spremenjen – medicinske sestre.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna 
prisotnost:  
V DE (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Za vpis v poklicni register lahko veljajo 
geografske omejitve, ki se uporabljajo tako za državljane kot tudi za nedržavljane.  
Zdravniki (vključno s psihologi, psihoterapevti in zobozdravniki) se morajo registrirati pri regionalnih 
združenjih zdravnikov in zobozdravnikov bolniških blagajn (kassenärztliche / kassenzahnärztliche 
Vereinigungen), če želijo zdraviti bolnike, ki so zava rovani prek sistema obveznega zdravstvenega 
zavarovanja. Za registracijo lahko veljajo količinske omejitve glede na regionalno porazdelitev 
zdravnikov. Za zobozdravnike take omejitve ne veljajo. Registracija je potrebna samo za zdravnike, ki 
delujejo v sis temu obveznega zdravstvenega zavarovanja. Uporabljajo se lahko nediskriminatorne 
omejitve glede pravne oblike, potrebne za izvajanje teh storitev (§ 95 SGB V).  
Za babiške storitve je dostop omejen samo na fizične osebe. Zdravstvene in zobozdravstvene stor itve 
lahko izvajajo fizične osebe, zdravstveni domovi z licenco in pooblaščeni organi. Lahko veljajo 
zahteve glede sedeža.  
Kar zadeva telemedicino, je število ponudnikov na področju IKT (informacijske in komunikacijske 
tehnologije) lahko omejeno, da se za gotovijo interoperabilnost, združljivost in potrebni varnostni 
standardi. To se izvaja na nediskriminatoren način (CPC 9312, 93191).  
Ukrepi:  
Bundesärzteordnung (BÄO; zvezni zakon o zdravnikih);  
Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);  
Gesetz übe r den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; Zakon o 
storitvah psihoterapevtov);  
Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);  
Gesetz über das Studium und den Beruf von Hebammen(HebG);  
Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);  
Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; zakonik o socialnem varstvu, peta knjiga – obvezno 
zdravstveno zavarovanje.  
Regionalna raven:  
 
566 
 Heilberufekammergesetz des Landes Baden -Württemberg;  
Gesetz über die Berufsausübung, d ie Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der  
Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der  
Kinder - und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz - HKaG) in Bayern;  
Berliner Heilberufekamm ergesetz (BlnHKG);  
Heilberufsgesetz Brandenburg (HeilBerG);  
Bremisches Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker 
(Heilberufsgesetz  - HeilBerG);  
Heilberufsgesetz Mecklenburg -Vorpommern (Heilberufsgesetz M -V – HeilBerG);  
Heilberufsgesetz (HeilBG NRW);  
Heilberufsgesetz (HeilBG Rheinland -Pfalz);  
Gesetz über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/ Ärztinnen, Zahnärzte/ Zahnärztinnen, psychologischen 
Psychotherapeuten/ Psychotherapeutinnen und Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten/psychotherapeutinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und 
Apotheker/Apothekerinnen im Saarla nd (Saarländisches Heilberufekammergesetz - SHKG);  
Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, 
Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder und 
Jugendlichenpsychotherape uten im Freistaat (Sächsisches Heilberufekammergesetz – 
SächsHKaG)and Thüringer Heilberufegesetz.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga , lokalna prisotnost :  
V FR: Vlagateljem iz Uni je so na voljo tudi druge pravne oblike, tuji vlagatelji pa imajo dostop le do 
pravnih oblik „société d'exercice liberal“ (SEL) in „société civile professionnelle“ (SCP). Za izvajanje 
zdravstvenih, zobozdravstvenih in babiških storitev se zahteva francosko  državljanstvo. Vendar imajo 
tujci dostop v okviru letno določenih kvot. Izvajanje zdravstvenih, zobozdravstvenih in babiških 
storitev ter storitev medicinskih sester samo prek SEL à forme anonyme, à responsabilité limitée par 
actions simplifiée ou en comm andite par actions SCP, société coopérative (samo za samostojne 
splošne zdravnike in specialiste) ali société interprofessionnelle de soins ambulatoires (SISA) za 
multidisciplinarne zdravstvene domove.  
Ukrepi:  
FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous fo rme de société des professions libérales, Loi n°2011 -940 
du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi  n°2009 -879 dite HPST, Loi n°47 -1775 
portant statut de la coopération; in Code de la santé publique.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
 
567 
 V AT: Sodelovanje zdravnikov za namene ambulantnega javnega zdravstva, t.  i. skupne ordinacije, 
ima lahko samo pravno obliko „Offene Gesellschaft/OG“ ali „Gesellschaft mit beschränkter 
Haftung/GmbH“. Partnerji take skupne ordinacije so lahko samo zdravniki. Imeti morajo pravico do 
neodvisne zdravniške ordinacije, registrirani morajo biti pri avstrijski zdravniški zbornici in dejavno 
opravljati zdravniški poklic v ordinaciji. Druge fizične ali pravne osebe ne smejo de lovati kot partnerji 
skupne ordinacije in ne smejo biti udeležene pri njenih prihodkih ali dobičkih (del CPC 9312).  
Ukrepi:  
AT: Zakon o zdravniški službi, BGBl. I Nr. 169/1998, §§ 52a –52c;  
Zvezni zakon o zdravniških poklicih, BGBl. Nr. 460/1992, in Zvez ni zakon o poklicu fizioterapevta -
maserja, BGBl. Nr. 169/2002.  
(b) Veterinarske  storitve (CPC 932)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava,  obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:  
V AT: Veterinarske storitve lahko izvajajo samo državljani držav članic EGP. Zahteva glede 
državljanstva se za državljane države nečlanice EGP opusti, če obstaja sporazum m ed Unijo in to 
državo nečlanico EGP, ki za naložbe in čezmejno trgovino z veterinarskimi storitvami določa 
nacionalno obravnavo.  
V ES: Za opravljanje poklica se zahteva članstvo v poklicnem združenju, pogoj zanj pa je državljanstvo 
Unije; ta pogoj se lahk o opusti v okviru dvostranskega poklicnega sporazuma. Izvajanje veterinarskih 
storitev je omejeno na fizične osebe.  
V FR: Za izvajanje veterinarskih storitev se zahteva državljanstvo EGP, vendar se lahko zahteva glede 
državljanstva opusti na podlagi vzaje mnosti. Pravne oblike družb, ki so na voljo za izvajanje 
veterinarskih storitev, so omejene na SCP (Société civile professionnelle) in SEL (Société d'exercice 
liberal).  
Pod določenimi pogoji se lahko dovolijo druge pravne oblike družb, ki jih določa francosko notranje 
pravo ali pravo druge države članice EGP in imajo sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto v 
tej državi.  
Ukrepi:  
AT: Tierärztegesetz (zakon o veterinarski službi), BGBl. Nr. 16/1975, §3 (2) (3).  
ES: Real Decreto 126/2013, de 22 d e febrero, por el que se aprueban los Estatutos Generales de la 
Organización Colegial Veterinaria Española; člena  62 in 64.  
FR: Code rural et de la pêche maritime.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storit vami – 
nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V CY: Za izvajanje veterinarskih storitev veljata pogoja glede državljanstva in stalnega prebivališča.  
 
568 
 V EL: Za izvajanje veterinarskih storitev se zahteva državljanstvo EGP ali Švicarske konfederacije.  
V HR: Čezmejne veterinarske storitve v Republiki Hrvaški lahko izvajajo samo pravne in fizične osebe, 
ustanovljene v državi članici za namene izvajanja veterinarskih dejavnosti. Samo državljani Unije 
lahko ustanovijo veterinarsko prakso v Republiki Hrvaški.   
V HU: Za članstvo v madžarski veterinarski zbornici, ki je potrebno za izvajanje veterinarskih storitev, 
se zahteva državljanstvo EGP. Dovoljenje se izda na podlagi ocene gospodarskih potreb. Glavna 
merila: pogoji na trgu dela v sektorju.  
Ukrepi:  
CY: Zakon  169/1990, kakor je bil spremenjen.  
EL: Predsedniški odlok 38/2010, ministrska odločba 165261/IA/2010 (vladni uradni list 2157/B).  
HR: Zakon o veterinarski službi (OG 83/13, 148/13, 115/18), členi 3(67), 105 in 121.  
HU: Zakon CXXVII iz leta 2012 o m adžarski veterinarski zbornici in pogojih za izvajanje veterinarskih 
storitev.  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V CZ: Za izvajanje veterinarskih storitev se zahteva fizična prisotnost na ozemlju.  
V IT in PT: Za izvajanje veterinarski h storitev se zahteva stalno prebivališče.  
V PL: Za izvajanje veterinarskih storitev za opravljanje poklica veterinarja na ozemlju Poljske morajo 
osebe, ki niso državljani Evropske unije, opraviti izpit v poljskem jeziku, ki ga organizira poljska 
veterina rska zbornica, in zahteva se fizična prisotnost.  
V SI: Čezmejne veterinarske storitve v Republiki Sloveniji lahko izvajajo samo pravne in fizične osebe, 
ustanovljene v državi članici za namene izvajanja veterinarskih dejavnosti.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V SK: Za registracijo v poklicnem združenju, ki je potrebna za opravljanje poklica, se zahteva stalno 
prebivališče v EGP. Izvajanje veterinarskih storitev je omejen o na fizične osebe.  
Ukrepi:  
CZ: Zakon št. 166/1999 zb. (zakon o veterinarski službi), §58 -63, 39, in  
Zakon št.  381/1991 zb. (o veterinarski zbornici Češke), odstavek  4.  
IT: Zakonodajni odlok C.P.S. 233/1946, členi  7–9 in  
Odlok predsednika republike 221/1950, odstavek  7.  
PL: Zakon z dne 21. decembra 1990 o veterinarskem poklicu in veterinarskih zbornicah.  
PT: Uredba -zakon 368/91 (Statut veterinarskega poklicnega združenja)  alterado p/Lei 125/2015, 3 
set.  
 
569 
 SI: Pravilnik o priznavanju poklicnih kvalifikacij veterinarjev, Uradni list RS, št.  71/2008, 7/2011, 
59/2014 in 21/2016, Zakon o storitvah na notranjem trgu, Uradni list RS, št.  21/2010.  
SK: Zakon 442/2004 o zasebni veterinarski praksi in o veterinarskem združenju, člen  2.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V DE (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Izvajanje veterinarskih storitev je omejeno 
na fizične osebe. Storitve telemedicine se lahko izvajajo  le v okviru primarnega zdravljenja, kjer je 
predhodno fizično prisoten veterinar.  
V DK in NL: Izvajanje veterinarskih storitev je omejeno na fizične osebe.  
V IE: Izvajanje veterinarskih storitev je omejeno na fizične osebe ali partnerstva.  
V LV: Izvaja nje veterinarskih storitev je omejeno na fizične osebe.  
Ukrepi:  
DE: Bundes -Tierärzteordnung (BTÄO; Zvezni veterinarski zakonik).  
Regionalna raven:  
Deželni zakoni o zdravniških zbornicah (Heilberufs - und 
Kammergesetze der Länder) in (na podlagi teh zakono v) 
Baden -Württemberg, Gesetz über das Berufsrecht und die Kammern der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte 
Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten sowie der Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz - HBKG);  
Bayern, Gesetz über die Ber ufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der 
Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder - 
und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz - HKaG);  
Berliner Heilberufe kammergesetz (BlnHKG);  
Brandenburg, Heilberufsgesetz (HeilBerG);  
Bremen, Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker 
(Heilberufsgese tz - HeilBerG);  
Hamburg, Hamburgisches Kammergesetz für die Heilberufe (HmbKGH);  
Hessen, Gesetz über die Berufsvertretungen, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten 
und Kinder - und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufsgesetz);  
Mecklenburg -Vorpommern, Heilberufsgesetz (HeilBerG);  
Niedersachsen, Kammergesetz für die Heilberufe (HKG);  
 
570 
 Nordrhein -Westfalen, Heilberufsgesetz NRW (HeilBerg);  
Rheinland -Pfalz, Heilberufsgesetz (HeilBG);  
Saarland, Gesetz Nr. 1405 über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die 
Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/Ärztinnen, Zahnärzte/Zahnärztinnen, 
Tierärzte/Tierärztinnen und Apot heker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches 
Heilberufekammergesetz - SHKG);  
Sachsen, Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, 
Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und de r Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat Sachsen (Sächsisches Heilberufekammergesetz – 
SächsHKaG);  
Sachsen -Anhalt, Gesetz über die Kammern für Heilberufe Sachsen -Anhalt (KGHB -LSA);  
Schleswig -Holstein, Gesetz über die Kammern und die Berufsg erichtsbarkeit für die Heilberufe 
(Heilberufekammergesetz - HBKG);  
Thüringen, Thüringer Heilberufegesetz (ThürHeilBG) in  
Berufsordnungen der Kammern (Kodeksi poklicne etike veterinarskih zbornic).  
DK: Lovbekendtgørelse nr. 40 af lov om dyrlæger af 15. janu ar 2020 (prečiščeno besedilo št. 40 z dne 
15. januarja 2020 o veterinarjih).  
IE: Zakon o veterinarstvu iz leta 2005.  
LV: Zakon o veterinarski medicini.  
NL: Wet op de uitoefening van de diergeneeskunde 1990 (WUD).  
(c)  Prodaja farmacevtskih, medicinskih  in ortopedskih izdelkov na drobno ter druge storitve 
farmacevtov  (CPC 63211)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori:  
V AT: Farmacevtski izdelki in določeno medicinsko blago se lahko proda jajo samo v lekarnah. Za 
upravljanje lekarne se zahteva državljanstvo države članice EGP ali Švicarske konfederacije. Za 
zakupnike in osebe, ki vodijo lekarne, se zahteva državljanstvo države članice EGP ali Švicarske 
konfederacije.  
Ukrepi:  
AT: Apotheken gesetz (Zakon o lekarniški dejavnosti), RGBl. Nr. 5/1907, kakor je bil spremenjen, §§ 3, 
4, 12; Arzneimittelgesetz (zakon o zdravilih), BGBl. Nr. 185/1983, kakor je bil spremenjen, §§ 57, 59, 
59a, in Medizinproduktegesetz (Zakon o medicinskih proizvodih), BGBl. Nr. 657/1996, kakor je bil 
spremenjen, § 99.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
 
571 
 V DE: Lekarno lahko upravljajo samo fizične osebe (farmacevti). Državljani drugih držav ali osebe, ki 
niso opravile nemškega lekarniškega izp ita, lahko pridobijo samo dovoljenje za prevzem lekarne, ki je 
obratovala že v predhodnih treh letih. Skupno število lekarn na osebo je omejeno na eno lekarno in 
največ tri podružnice.  
V FR: Za upravljanje lekarne se zahteva državljanstvo EGP ali Švice.  
Tujim farmacevtom se lahko dovoli ustanovitev družbe v okviru letno določenih kvot. Za odprtje 
lekarne je potrebno dovoljenje in tržna prisotnost, vključno s prodajo zdravil javnosti na daljavo prek 
storitev informacijske družbe; lekarna mora imeti eno od pravnih oblik, ki so dovoljene v skladu z 
nacionalnim pravom na nediskriminatorni osnovi: samo société d’exercice libéral (SEL) anonyme, par 
actions simplifiée, à responsabilité limitée unipersonnelle ali pluripersonnelle, en commandite par 
actions, sociét é en noms collectifs (SNC) ali société à responsabilité limitée (SARL) unipersonnelle ali 
pluripersonnelle.  
Ukrepi:  
DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; nemški zakon o lekarniški dejavnosti);  
Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);  
Gesetz über Medizinprodukte (MPG);  
Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).  
FR: Code de la santé publique in  
Loi 90 -1258 du 31 décembre 1990 relative à l'exercice sous forme de société des professions 
libéralesand Loi 2015 -990 du 6 août 2015.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava:  
V EL: Za izvajanje lekarniške dejavnosti se zahteva državljanstvo Evropske  unije.  
V HU: Za izvajanje lekarniške dejavnosti se zahteva državljanstvo EGP.  
V LV: Pred začetkom samostojnega opravljanja lekarniškega poklica mora tuj farmacevt ali 
farmacevtski tehnik, ki izobrazbe ni pridobil v državi članici ali državi članici EGP,  najmanj eno leto 
delati v lekarni v državi članici EGP pod nadzorom farmacevta.  
Ukrepi:  
EL: Zakon 5607/1932, kakor je bil spremenjen z zakonoma 1963/1991 in 3918/2011.  
HU: Zakon XCVIII iz leta 2006 o splošnih določbah v zvezi z zanesljivo in ekonomsko izvedljivo dobavo 
zdravil in medicinskih pripomočkov ter o distribuciji zdravil.  
LV: Zakon o farmacevtskih izdelkih, s. 38.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
 
572 
 V BG: Upravitelji lekarn morajo biti diplomirani farmacevti, upravljajo pa lahko samo eno  lekarno, v 
kateri tudi delajo. Za število lekarn, ki so lahko v Bolgariji v lasti enega subjekta, obstaja kvota (največ 
štiri).   
V DK: Z maloprodajo farmacevtskih izdelkov in posebnega medicinskega blaga javnosti se lahko 
ukvarjajo samo fizične osebe, ki  jim je danska uprava za zdravje in zdravila izdala dovoljenje za 
izvajanje lekarniške dejavnosti.  
V ES, HR, HU in PT: Pred izdajo dovoljenja za ustanovitev se opravi ocena gospodarskih potreb.  
Glavna merila: gostota prebivalstva in naseljenost na območj u. 
V IE: Prodaja farmacevtskih izdelkov po pošti je prepovedana, razen zdravil brez recepta.  
V MT: Za izdajo dovoljenja za izvajanje lekarniške dejavnosti veljajo nekatere omejitve. Na ime ene 
osebe se ne sme izdati več kot eno dovoljenje v katerem koli k raju ali vasi (uredba  5(1) o dovoljenju 
za izvajanje lekarniške dejavnosti (LN279/07)), razen če v zadevnem kraju ali vasi ni bila vložena 
nobena druga vloga (uredba  5(2) o dovoljenju za izvajanje lekarniške dejavnosti (LN279/07)).  
V PT: V gospodarskih dr užbah, kjer je kapital razdeljen na delnice, se morajo te glasiti na ime fizičnih 
oseb. Nihče ne more neposredno ali posredno hkrati imeti v lasti ali upravljati več kot štiri lekarne.  
V SI: Mrežo lekarn v Sloveniji sestavljajo javne lekarne v lasti občin in zasebne lekarne s koncesijo, v 
katerih mora biti večinski lastnik po poklicu farmacevt. Prodaja farmacevtskih izdelkov, ki se lahko 
izdajo samo na recept, po pošti je prepovedana.  
Ukrep i:  
BG: Zakon o zdravilih v humani medicini, členi  222, 224, 228.  
DK: Apotekerloven (danski zakon o lekarniški dejavnosti) LBK nr. 801 12.6.2018.  
ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia (zakon  
16/1997 z dn e 25.  aprila o lekarniških storitvah), člena 2, 3.1, in  
Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de 
garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).  
HR: Zakon o z dravstvenem varstvu (OG 100/18, 125/19).   
HU: Zakon XCVIII iz leta 2006 o splošnih določbah v zvezi z zanesljivo in ekonomsko izvedljivo dobavo 
zdravil in medicinskih pripomočkov ter o distribuciji zdravil.  
IE: Zakona o irskem odboru za zdravila iz let  1995 in2006 (št.  29 iz leta  1995 in št.  3 iz leta 2006); 
Predpisi o zdravilih (recepti in nadzor ponudbe) iz leta  2003, kakor so bili spremenjeni (S.I. 540 iz 
leta 2003); Predpisi o zdravilih (nadzor dajanja na trg) iz leta  2007, kakor so bili spremenjeni ( S.I. 540 
iz leta 2007); Zakon o lekarnah iz leta 2007 (št. 20 iz leta 2007); Predpisi za lekarniške dejavnosti iz 
leta 2008, kakor so bili spremenjeni (S.I. št. 488 iz leta 2008)  
MT: Predpisi o dovoljenju za izvajanje lekarniške dejavnosti (LN279/07), spre jeti v skladu z zakonom o 
zdravilih (poglavje  458).  
 
573 
 PT: Uredba -zakon 307/2007, členi 9, 14 in 15  Alterado p/ Lei 26/2011, 16 jun., alterada:  
- p/ Acórdão TC 612/2011, 24/01/2012,  
- p/ Decreto -Lei 171/2012, 1 ago.,  
- p/ Lei 16/2013, 8 fev.,  
- p/ Decreto -Lei 128/2013, 5 set.,  
- p/ Decreto -Lei 109/2014, 10 jul.,  
- p/ Lei 51/2014, 25 ago.,  
- p/ Decreto -Lei 75/2016, 8 nov.; in odlok 1430/2007revogada p/ Portaria 352/2012, 30 out.  
SI: Zakon o lekarniški dejavnosti (Uradni list RS, št.  85/2016) in Zako n o zdravilih (Uradni list RS, 
št. 17/2014).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V IT: Poklic lahko opr avljajo samo fizične osebe, vpisane v register, in pravne osebe v obliki osebnih 
družb, pri čemer mora biti vsak družbenik v družbi vpisan v register farmacevtov. Pogoja za vpis v 
poklicni register farmacevtov sta državljanstvo države članice Evropske unij e ali stalno prebivališče in 
opravljanje tega poklica v Italiji. Tuji državljani, ki imajo potrebne kvalifikacije, se lahko vpišejo v 
register, če so državljani ene od držav, s katerimi je Italija podpisala poseben sporazum, ki jim 
omogoča opravljanje pokl ica pod pogojem vzajemnosti (D. Lgsl. CPS 233/1946, členi  7–9, in Odlok 
predsednika republike 221/1950, odstavka  3 in 7). Odprtje novih ali prevzem obstoječih lekarn sta 
mogoča na podlagi javnega natečaja. Na javnem natečaju lahko sodelujejo samo državljan i držav 
članic Evropske unije, vpisani v register farmacevtov („albo“).  
Pred izdajo dovoljenja za ustanovitev se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: gostota 
prebivalstva in naseljenost na območju.  
Ukrepi:  
IT: Zakon 362/1991, členi  1, 4, 7 in  9;  
Zakonodajni odlok CPS 233/1946, člen  7–9 in  
Odlok predsednika republike 221/1950, odstavka  3 in 7).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V CY: Za prodajo farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov na drobno ter druge storitve 
farmacevtov se zahteva državljanstvo (CPC 63211).  
Ukrepi:  
CY: Zakon o farmacevtskih izdelkih in strupenih snoveh  (poglavje 254), kakor je bil spremenjen.   
 
574 
 Libera lizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V BG: Farmacevtski izdelki in določeno medicinsko blago se lahko prodajajo samo v lekarnah. 
Prodaja farmacevtskih izdelkov po pošti je prepovedana, razen zdravil brez rec epta.  
V EE: Farmacevtski izdelki in določeno medicinsko blago se lahko prodajajo samo v lekarnah. Prodaja 
zdravil po pošti ter dostava zdravil, naročenih prek interneta, po pošti ali hitri pošti sta prepovedani. 
Pred izdajo dovoljenja za ustanovitev se opr avi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: gostota 
naseljenosti na območju.  
V EL: Z maloprodajo farmacevtskih izdelkov in posebnega medicinskega blaga javnosti se lahko 
ukvarjajo samo fizične osebe z dovoljenjem za izvajanje lekarniške dejavnosti in dr užbe, ki jih 
ustanovijo farmacevti s takim dovoljenjem.  
V ES: Samo fizične osebe z dovoljenjem za izvajanje lekarniške dejavnosti lahko javnosti na drobno 
prodajajo farmacevtske izdelke in določeno medicinsko blago. Vsak farmacevt lahko pridobi samo 
eno d ovoljenje.  
V LU: Samo fizične osebe lahko javnosti na drobno prodajajo farmacevtske izdelke in določeno 
medicinsko blago.  
V NL: Za prodajo zdravil po pošti veljajo zahteve.  
Ukrepi:  
BG: Zakon o zdravilih v humani medicini, členi  219, 222, 228, 234(5).  
EE: Ravimiseadus (Zakon o zdravilih), RT I 2005, 2, 4; § 29(2) in  § 41(3); ter Tervishoiuteenuse 
korraldamise seadus (Zakon o organizaciji zdravstvenih storitev, RT I 2001, 50, 284)  
EL: Zakon 5607/1932, kakor je bil spremenjen z zakonoma 1963/1991 in 3918/2011.  
ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia (zakon  
16/1997 z dne 25.  aprila o lekarniških storitvah), člena 2, 3.1, in  
Real Decreto  Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de 
garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).  
LU: Loi du 4 juillet 1973 concernant le régime de la pharmacie (Priloga a043);  
Règlement grand -ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (annex a041) 
in  
Règlement grand -ducal du 11 février 2002 modifiant le règlement grand -ducal du 27 mai 1997 relatif 
à l'octroi des concessions de pharmacie (Priloga  a017)  
NL: Geneesmiddelenwet, člen 67  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V BG: Za farmacevte se zahteva stalno prebivališče.  
 
575 
 Ukrepi:  
BG: Zakon o zdravilih v humani medicini, členi  146, 161, 195, 222, 228.  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V DE, SK: Za pridobitev dovoljenja za izvajanje lekarniške dejavnosti ali za odprtje lekarne za 
maloprodajo farmacevtskih izdelkov in nekaterega medicinskega blaga javnosti se zahteva stalno 
prebivališče  
Ukrepi:  
DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; nemški zakon o lekarniški dejavnosti);  
Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);  
Gesetz über Medizinprodukte (MPG);  
Verordnu ng zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV)  
SK: Zakon 362/2011  o zdravilih in medicinskih pripomočkih, člen 6, in  
Zakon 578/2004 o ponudnikih zdravstvenih storitev, zdravstvenih delavcih in poklicnih združenjih v 
zdravstvu  
 
576 
 Pridržek št. 4 – Storitve na področju raziskav in razvoja  
Sektor – podsektor:  Storitve na področju raziskav in razvoja (R in R)  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 851, 853  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
EU: Za javno financirane storitve na področju raziskav in razvoja, ki se financirajo s sredstvi Evropske 
unije na ravni Evropske unije, se lahko izključne pravice  ali dovoljenja podelijo le državljanom držav 
članic Evropske unije in pravnim osebam Evropske unije, ki imajo sedež, glavno upravo ali glavno 
poslovno enoto v Evropski uniji (CPC 851, 853).  
Za storitve na področju raziskav in razvoja, ki se financirajo i z javnih sredstev države članice, se 
izključne pravice ali dovoljenja lahko podelijo le državljanom zadevne države članice Evropske unije 
in pravnim osebam zadevne države članice s sedežem v tej državi članici (CPC 851, 853).  
Ta pridržek ne vpliva na peti  del [Sodelovanje v programih Unije, dobro finančno poslovodenje in 
finančne določbe] in na izključitev postopkov za oddajo naročil s strani pogodbenice ali subvencij iz 
odstavkov 6 in 7 člena SERVIN.1.1 [Cilj in področje uporabe].   
Ukrepi:  
EU: Vsi obsto ječi in prihodnji okvirni programi Unije za raziskave ali inovacije, vključno s pravili 
pobude Obzorje 2020 za udeležbo in predpisi v zvezi s skupnimi tehnološkimi pobudami, sklepi na 
podlagi člena 185 ter Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo, pa tudi obstoječi in prihodnji 
nacionalni, regionalni ali lokalni programi raziskav.  
 
  
 
577 
 Pridržek št. 5 – Nepremičninske storitve  
Sektor – podsektor:  Poslovanje z nepremičninami  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 821, 822  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V CY: Za izvajanje nepremičninskih storitev veljata pogoja glede državljanstva in stalnega 
prebivališča.  
Ukrepi:  
CY: Zakon o nepremičninskih posrednikih 71(1)/2010, kakor je bil spremenjen  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V CZ: Za pridobitev dovoljenja, potrebnega za izvajanje nepremičninskih storitev, se za fizične osebe 
zahteva stalno prebivali šče, za pravne osebe pa sedež na Češkem.  
V HR: Za izvajanje nepremičninskih storitev v EGP se zahteva tržna prisotnost.  
V PT: Za fizične osebe se zahteva stalno prebivališče v EGP. Za pravne osebe se zahteva sedež v EGP.  
Ukrepi:  
CZ: Zakon o izdaji dovo ljenj za opravljanje trgovinske dejavnosti.  
HR: Zakon o posredovanju v prometu z nepremičninami (OG 107/07 in 144/12), člen  2  
PT: Uredba -zakon 211/2004 (člena  3 in 25), kakor je bila spremenjena in ponovno objavljena z 
uredbo -zakonom  69/2011  
Liberalizac ija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V DK: Kar zadeva izvajanje nepremičninskih storitev s strani fizične osebe, ki je prisotna na ozemlju 
Danske,  
 
578 
 lahko naziv „nepremičninski posrednik“ uporabljajo sam o licencirani nepremičninski posredniki, ki so 
fizične osebe, vpisane v register nepremičninskih posrednikov danskega organa za poslovanje. V 
skladu z zakonom morajo imeti te osebe stalno prebivališče na Danskem ali v Uniji, EGP ali Švicarski 
konfederaciji .  
Zakon o prodaji nepremičnin se uporablja le pri izvajanju nepremičninskih storitev za potrošnike. 
Zakon o prodaji nepremičnin se ne uporablja za zakup nepremičnin (CPC 822).  
Ukrepi:  
DK: Lov om formidling af fast ejendom m.v. lov. nr. 526 af 28.05.2014  (Zakon o prodaji nepremičnin)  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države 
z največjimi ugodnostmi:  
V SI: Če Združeno kraljestvo slovenskim državljanom in podjetjem dovoli izvajanje storitev 
nepremičn inskega posredovanja, bo tudi Slovenija državljanom in podjetjem iz Združenega kraljestva 
dovolila izvajanje storitev nepremičninskega posredovanja pod enakimi pogoji, pri čemer morajo biti 
izpolnjene tudi naslednje zahteve: licenca za opravljanje poslov p osredovanja v matični državi, 
predložitev ustreznega potrdila o nekaznovanosti v kazenskih postopkih ter vpis v imenik 
nepremičninskih posrednikov pri pristojnem (slovenskem) ministrstvu.  
Ukrepi:  
SI: Zakon o nepremičninskem posredovanju  
  
 
579 
 Pridržek št. 6  – Poslovne storitve  
Sektor – podsektor:  Poslovne storitve – storitve najema ali zakupa brez upravljavcev; 
storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem; tehnični 
preizkusi in analize; sorodne znanstvene in tehnične svetovalne 
storitve; storitve, povezane s kmetijstvom; varnostne storitve; storitve 
posredovanja zaposlitve; storitve prevajanja in tolmačenja ter druge 
poslovne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  ISIC Rev. 37, del CPC 612, del 621, del 625, 831, del 85990, 86602, 
8675, 8676,  87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209, 87901, 
87902, 87909, 88, del 893  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a)  Storitve najema ali zakupa brez upravljavcev (CPC 83103, CPC 831)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, naciona lna obravnava:  
V SE: V primeru tujih lastniških deležev je treba za plovbo pod švedsko zastavo dokazati prevladujoči 
švedski delež v upravljanju ladje. Prevladujoči švedski delež v upravljanju pomeni, da upravljanje 
ladje poteka na Švedskem in da je ladja  v več kot polovični švedski lasti ali lasti oseb iz druge države 
EGP. Drugim ladjam v tuji lasti se lahko pod nekaterimi pogoji odobri izjema od tega pravila, kadar jih 
s sklenitvijo pogodbe o zakupu ladijskega prostora najamejo ali zakupijo švedske pravn e osebe (CPC 
83103).  
Ukrepi:  
SE: Sjölagen (zakon o pomorstvu) (1994:1009), poglavje  1, člen 1  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V SE: Ponudniki storitev dajanja osebnih avtomobilov in nekaterih terenskih vozil 
(terrängmotorfordon) brez voznika v najem ali zakup za manj kot eno leto morajo imenovati osebo, 
ki je med drugim odgovorna za zagotavljanje skladnosti poslovanja z veljavnimi pr avili in predpisi ter 
za upoštevanje pravil o varnosti v cestnem prometu. Odgovorna oseba mora prebivati v EGP (CPC 
831).  
Ukrepi:  
 
580 
 SE: Lag (1998: 424) om biluthyrning (zakon o najemu in zakupu osebnih avtomobilov)  
(b) Storitve dajanja v najem ali zakup in druge poslovne storitve, povezane z letalstvom  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
obravnava po načel u države z največjimi ugodnostmi:  
EU: Kar zadeva najem ali zakup zrakoplovov brez posadke, veljajo za zrakoplove, ki jih uporablja 
letalski prevoznik iz Evropske unije, zadevne zahteve glede registracije zrakoplova. Pogodba o zakupu 
brez posadke, katere p odpisnik je letalski prevoznik iz Unije, mora izpolnjevati zahteve iz prava Unije 
ali nacionalnega prava o varnosti v letalstvu, kot so predhodna odobritev in drugi pogoji, ki veljajo za 
uporabo registriranega zrakoplova iz tretjih držav. Za registracijo z rakoplova se lahko zahteva, da je v 
lasti fizičnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede državljanstva, ali družb, ki izpolnjujejo 
posebna merila glede lastništva kapitala in nadzora (CPC 83104).  
Kadar izvajalci storitev računalniškega rezervacijskeg a sistema (CRS), ki delujejo zunaj Unije, 
letalskim prevoznikom iz Unije ne zagotovijo obravnave, ki bi bila enakovredna (tj. 
nediskriminatorna) obravnavi, ki jo izvajalci CRS iz Unije zagotavljajo letalskim prevoznikom iz tretjih 
držav v Uniji, ali kadar letalski prevozniki, ki niso iz Unije, izvajalcem storitev CRS iz Unije ne 
zagotovijo obravnave, ki bi bila enakovredna obravnavi, ki jo letalski prevozniki zagotavljajo v Uniji 
izvajalcem storitev CRS iz tretjih držav, se lahko sprejmejo ukrepi za zagotov itev enakovredne 
diskriminatorne obravnave letalskim prevoznikom, ki niso iz Unije, s strani izvajalcev CRS, ki delujejo 
v Uniji, oziroma izvajalcem storitev CRS, ki niso iz Evropske unije, s strani letalskih prevoznikov iz 
Unije.  
Ukrepi:  
EU: Uredba (ES)  št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih 
pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) ter Uredba (ES) št.  80/2009 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14.  januarja  2009 o kodeksu poslovanja račun alniških 
sistemov rezervacij in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št.  2299/89.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, 
nacionalna obravnava:  
V BE: Zasebni (civilni) zrakoplovi, ki so v lasti fizični h oseb, ki niso državljani države članice EGP, se 
lahko vpišejo v register le, če ima lastnik stalno prebivališče oziroma prebiva v Belgiji neprekinjeno 
vsaj eno leto. Zasebni (civilni) zrakoplovi, ki so v lasti tujih pravnih oseb, ki niso bile ustanovljen e v 
skladu s pravom države članice EGP, se lahko vpišejo v register le, če ima lastnik glavni sedež, 
zastopstvo ali pisarno v Belgiji neprekinjeno vsaj eno leto (CPC 83104).  
Postopki za izdajo dovoljenj za gašenje požarov iz zraka, usposabljanje za letenj e, škropljenje, 
geodetske storitve, kartiranje, fotografiranje in druge kmetijske, industrijske in inšpekcijske storitve v 
zraku.    
Ukrepi:  
BE: Arrêté Royal du 15 mars 1954 réglementant la navigation aérienne  
(c) Storitve svetovanja pri upravljanju – storitve na področju arbitraže in sprave (CPC 86602)  
 
581 
 Čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V BG: Za storitve mediacije se za državljane držav, ki niso države članice EGP ali Švicarske 
konfederacije, zahteva stalno ali d olgoročno prebivanje v Republiki Bolgariji.  
V HU: Za izvajanje dejavnosti mediacije (kot sta arbitraža in sprava) je treba pridobiti dovoljenje v 
obliki vpisa v register, ki ga izda minister za pravosodje. Dovoljenje se lahko izda samo pravnim ali 
fizičnim  osebam, ki imajo poslovno enoto ali stalno prebivališče na Madžarskem.  
Ukrepi:  
BG: Zakon o mediaciji, člen 8  
HU: Zakon LV o mediaciji iz leta 2002  
(d) Storitve tehničnega preizkušanja in analiz (CPC 8676)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacion alna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V CY: Za opravljanje storitev kemikov in biologov se zahteva državljanstvo države članice.  
V FR: Poklic biologa je pridržan za fizične osebe, zahteva se državljanstv o EGP.  
Ukrepi:  
CY: Zakon o registraciji kemikov iz leta 1988 (Zakon 157/1988), kakor je bil spremenjen  
FR: Code de la Santé Publique  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
V BG: Za izvajanje storitev tehničnega preskušanja in analiz se zahtevata sedež v Bolgariji v skladu z 
bolgarskim zakonom o gospodarski dejavnosti in vpis v register gospodarskih družb.  
Za izvajanje periodičnih tehničnih pregledov vozil v cestnem prometu mo ra biti subjekt registriran v 
skladu z bolgarskim zakonom o gospodarski dejavnosti ali zakonom o neprofitnih pravnih osebah ali 
sicer registriran v drugi državi članici EGP.  
Preizkuse in analize sestave in čistosti zraka in vode lahko izvajajo samo bolgar sko ministrstvo za 
okolje in vodo ali njegove agencije v sodelovanju z bolgarsko akademijo znanosti.  
Ukrepi:  
BG: Zakon o tehničnih zahtevah za izdelke;  
Zakon o merjenju;  
Zakon o čistem zunanjem zraku in  
Zakon o vodi, Odlok N -32 o periodičnih tehničnih  pregledih vozil v cestnem prometu  
 
582 
 Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in 
čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi 
ugodnostmi, lokalna priso tnost:  
V IT: Biologi, kemijski analitiki, agronomi in „periti agrari“ morajo imeti za opravljanje poklica stalno 
prebivališče v Italiji in biti vpisani v poklicni register. Državljani tretjih držav se lahko vpišejo v register 
pod pogojem vzajemnosti.  
Ukrepi:  
IT: Biologi in kemijski analitiki: Zakon 396/1967 o poklicu biologa in Kraljevi odlok 842/1928 o poklicu 
kemijskega analitika  
(e) Sorodne storitve na področju znanstvenega in tehničnega svetovanja (CPC 8675)  
Liberalizacija naložb – nacionalna obrav nava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in 
čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi 
ugodnostmi, lokalna prisotnost:  
V IT: Za vpis v register geologov, ki je potreben za opravljanje pok lica geodeta ali geologa za izvajanje 
storitev v zvezi z iskanjem mineralov in delovanjem rudnikov itd., se zahteva stalno prebivališče ali 
poslovni sedež v Italiji. Zahteva se državljanstvo države članice, vendar se tujci lahko vpišejo pod 
pogojem vzajemn osti.  
Ukrepi:  
IT: Geologi: Zakon 112/1963, člena  2 in 5; Odlok predsednika republike 1403/1965, člen  1  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V BG: Za f izične osebe se za izvajanje dejavnosti na področju geodezije, kartografije in katastrskih 
izmer zahteva državljanstvo in stalno prebivališče v državi članici EGP ali Švicarski konfederaciji. Za 
pravne osebe se zahteva registracija v skladu z zakonodajo dr žave članice EGP ali Švicarske 
konfederacije.  
Ukrepi:  
BG: Zakon o katastru in zemljiški knjigi ter Zakon o geodeziji in kartografiji  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava:  
V CY: Za zagotavljanje zadevnih storitev se zahteva državljanstvo.  
Ukrepi:  
CY: Zakon  224/1990, kakor je bil spremenjen.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga:  
 
583 
 V FR: Geodetske meritve se lahko izvajajo samo prek SEL (anonyme, à responsabilité limitée ou en 
commandite par actions), SCP (Société civile professionnelle), SA in SARL (sociétés anonymes, à 
responsabilité limitée). Za storitve iskanja in raziskovanja se zahteva ustanovitev. Ta  zahteva se lahko 
opusti za znanstvene raziskovalce na podlagi sklepa ministra za znanstvene raziskave v dogovoru z 
ministrom za zunanje zadeve.  
Ukrepi:  
FR: Loi 46 -942 du 7 mai 1946 and décret n°71 -360 du 6 mai 1971  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V HR: Osnovne geološke, geodetske in rudarske svetovalne storitve ter s tem povezane svetovalne 
storitve na področju  varstva okolja na ozemlju Hrvaške se lahko izvajajo samo skupaj z domačimi 
pravnimi osebami ali prek njih.  
Ukrepi:  
HR: Pravilnik o zahtevah za izdajo soglasja pravnim osebam za izvajanje strokovnih dejavnosti 
varstva okolja (OG št.  57/10), členi  32–35  
(f) Storitve, povezane s kmetijstvom (del CPC 88)  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi, lokalna prisotnost:  
V IT: Biologi, kemijski anali tiki, agronomi in „periti agrari“ morajo imeti za opravljanje poklica stalno 
prebivališče v Italiji in biti vpisani v poklicni register. Državljani tretjih držav se lahko vpišejo v register 
pod pogojem vzajemnosti.  
Ukrepi:  
IT: Biologi in kemijski analiti ki: Zakon 396/1967 o poklicu biologa in Kraljevi odlok 842/1928 o poklicu 
kemijskega analitika  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in 
čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, obravnava po nače lu države z največjimi 
ugodnostmi:  
V PT: Poklice biologa, kemijskega analitika in agronoma lahko opravljajo samo fizične osebe. Za 
inženirje in tehnične inženirje, ki so državljani tretjih držav, velja režim vzajemnosti (in ne zahteva 
glede državljanstva) . Za biologe ni zahteve glede državljanstva ali vzajemnosti.   
Ukrepi:  
PT: Uredba -zakon št. 119/92 alterado p/Lei 123/2015, 2. set. (Ordem Engenheiros);  
Zakon 47/2011 alterado p/ Lei 157/2015, 17. set. (Ordem dos Engenheiros Técnicos) in  
Uredba -zakon št . 183/98 alterado p/Lei 159/2015, 18. set. (Ordem dos Biólogos)  
(g) Varnostne storitve (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)  
 
584 
 Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obr avnava, lokalna prisotnost:  
V IT: Za pridobitev potrebnega dovoljenja za izvajanje storitev varovanja in prevoza vrednostnih 
predmetov se zahtevata državljanstvo države članice Evropske unije in stalno prebivališče.  
V PT: Čezmejno opravljanje varnostnih storitev s strani tujega izvajalca ni dovoljeno.  
Za specializirano osebje se zahteva državljanstvo.  
Ukrepi:  
IT: Zakon o javni varnosti (TULPS) 773/1931, členi  133–141; Kraljevi odlok 635/1940, člen  257  
PT: Zakon 34/201 3 alterada p/ Lei 46/2019, 16 maio, in Odlok 273/2013  alterada p/ Portaria 
106/2015, 13 abril.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in 
čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V DK: Za posameznike, ki zaprosijo za dovoljenje za izvajanje varnostnih storitev, se zahteva stalno 
prebivališče.  
Zahteva glede stalnega prebivališča velja tudi za vodstvene delavce in večino članov odbora pravne 
osebe, ki vloži zahtevo za dovoljenje za izvajan je storitev varovanja. Vendar za vodstvo in upravni 
odbor stalno prebivališče ni potrebno, če je to v skladu z mednarodnimi sporazumi ali odredbami 
ministra za pravosodje.  
Ukrepi:  
DK: Lovbekendtgørelse 2016 -01-11 nr. 112 om vagtvirksomhed  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V EE: Za varnostnike se zahteva stalno prebivališče.  
Ukrepi:  
EE: Turvaseadus (Zakon o varnosti) § 21, § 22.  
(h)  Storitve posredovanja zaposlitve (CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209)   
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava (uporablja se na regionalni ravni upravljanja):  
V BE: V vseh belgijskih regijah morajo družbe z glavnim sedežem zunaj E GP dokazati, da v matični 
državi izvajajo storitve posredovanja zaposlitve. V valonski regiji se za storitve posredovanja 
zaposlitve zahteva posebna vrsta pravne osebnosti (régulièrement constituée sous la forme d'une 
personne morale ayant une forme commer ciale, soit au sens du droit belge, soit en vertu du droit 
d'un Etat membre ou régie spar celui -ci, quelle que soit sa forme juridique). Družba z glavnim 
sedežem zunaj EGP mora dokazati, da izpolnjuje pogoje iz uredbe (na primer v zvezi z vrsto pravne 
oseb e). V nemško govoreči skupnosti mora družba z glavnim sedežem zunaj EGP izpolnjevati pogoje 
iz navedene uredbe (CPC 87202).  
 
585 
 Ukrepi:  
BE: Flamska regija: Člen 8, § 3, Besluit van de Vlaamse Regering van 10 december 2010 tot uitvoering 
van het decreet betref fende de private arbeidsbemiddeling  
Valonska regija: Décret du 3 avril 2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de 
placement (uredba z dne 3.  aprila  2009 o registraciji kadrovskih agencij), člen  7, in Arrêté du 
Gouvernement wallon du 10  décembre 2009 portant exécution du décret du 3 avril  
2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (odlok valonske vlade z 
dne 10.  decembra  2009 o izvajanju Uredbe z dne 3.  aprila  2009 o registraciji kadrovskih agencij), 
člen 4  
Nemško govoreča skupnost: Dekret über die Zulassung der Leiharbeitsvermittler und die 
Überwachung der privaten Arbeitsvermittler / Décret du 11 mai 2009 relatif à l'agrément des 
agences de travail intérimaire et à la surveillance des agences de placement  privées, člen 6  
Liberalizacija naložb –  nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava, lokalna prisotnost:  
V DE: Za pridobitev dovoljenja za izvajanje dejavnosti kot agencija za začasno zaposlovanje se v 
skladu z odstavk i 3 do 5 oddelka 3 tega zakona o napotitvi delavcev na začasno delo 
(Arbeitnehmerüberlassungsgesetz) zahteva državljanstvo države članice Evropske unije ali tržna 
prisotnost v Evropski uniji  
. Zvezno ministrstvo za delo in socialne zadeve lahko za določen e poklice, na primer za poklice v zvezi 
z zdravstvom in oskrbo, izda uredbo o posredovanju zaposlitve in zaposlovanju nedržavljanov EGP. 
Dovoljenje oziroma njegovo podaljšanje se zavrneta, če naj bi začasno zaposlovanje izvajale agencije, 
deli agencij ali pomožne agencije, ki se ne nahajajo v EGP (v skladu z odstavkom  2 oddelka  3 zakona 
o napotitvi delavcev na začasno delo (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz)).  
Ukrepi:  
DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);  
Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; socialni zakonik, tretja knjiga) – spodbujanje zaposlovanja;  
Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; odlok o 
zaposlovanju tujcev).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V ES: Kadrovske agencije morajo pred začetkom dejavnosti predložiti izjavo pod prisego, ki potrjuje 
izpolnjevanje zahtev, ki jih določa veljavna zakonodaja (CPC 87201, 87202).  
Ukrepi:  
ES: Real Decreto -ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, la 
compe titividad y la eficiencia (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).  
(i)  Storitve prevajanja in tolmačenja (CPC 87905)  
 
586 
 Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga:  
V BG: Tuje fizi čne osebe morajo imeti za izvajanje uradnih prevajalskih dejavnosti dovoljenje za 
dolgoročno ali stalno prebivanje v Republiki Bolgariji.  
Ukrepi:  
BG: Ureditev legalizacije, overitve in prevajanja dokumentov  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezm ejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V HU: Uradne prevode, uradne overitve prevodov in overjene kopije uradnih listin v tujih jezikih 
lahko zagotavlja le madžarski urad za prevajanje in overjanje prevodov (OFFI).  
V PL: Zapriseženi prevajalci so lahko le fizične osebe.  
Ukrepi:  
HU: Uredba Sveta ministrov št. 24/1986 o uradnem prevajanju in tolmačenju.  
PL: Zakon z dne 25. novembra 2004 o poklicu zapriseženega prevajalca ali tolmača (Uradni list št. 
2019, točka 1326).  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V FI: Za akreditirane prevajalce se zahteva stalno prebivališče v EGP.  
Ukrepi:  
FI: Laki auktorisoiduista kääntäjistä (zakon o akreditiranih prevajalcih) (1231/2007), oddelek  2(1)).  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava:  
V CY: Za zagotavljanje storitev uradnih prevodov in overjanja se zahteva vpis v register prevajalcev. 
Velja pogoj glede državljanstva.  
V HR: Za pooblaščene prevajalce se zahteva državljanstvo EGP.  
Ukrepi:  
CY: Zakon o vzpostavitvi, registraciji in ureditvi storitev overjenih prevajalcev v Republiki Ciper.  
HR: Odlok o stalnih sodnih tolmačih (OG 88/2008), člen  2.  
(j) Druge poslovne storitve  (del CPC 612, del 621, del 625, 87901, 87902, 88493, del 893, del 
85990, 87909, ISIC 37)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V SE: Zastavljalnice morajo biti ustanovljene kot družbe z omejeno odgovornostjo ali kot podružnice 
(del CPC 87909).  
 
587 
 Libera lizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V CZ: Storitve v zvezi z zbiranjem in predelavo uporabljene embalaže lahko izvajajo samo 
pooblaščene družbe za embalažo, ki morajo biti pravne osebe, ustanovljene kot  delniška družba (CPC 
88493, ISIC 37).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V NL: Za izvajanje storitev žigosanja se zahteva tržna prisotnost na Nizozemskem. Trenutno imata 
izključno pravico za žigosa nje plemenitih kovin dva nizozemska javna monopola (del CPC 893).  
Ukrepi:  
CZ: Zakon 477/2001 zb. (zakon o pakiranju), odstavek  16. 
SE: Zakon o zastavljalnicah (1995:1000).  
NL: Waarborgwet 1986.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravna va:  
V PT: Za dejavnosti zbiranja terjatev in izterjave računov ter ocenjevanja kreditne sposobnosti se 
zahteva državljanstvo države članice (CPC 87901, 87902).  
Ukrepi:  
PT: Zakon 49/2004.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
V CZ: Za izvajanje avkcijskih storitev se zahteva licenca. Za pridobitev licence (za izvajanje 
prostovoljnih javnih dražb) mora biti družb a ustanovljena na Češkem, fizična oseba pa mora pridobiti 
dovoljenje za prebivanje, tako družba kot tudi fizična oseba pa morata biti vpisani v češki poslovni 
register (del CPC 612, del 621, del 625, del 85990).  
Ukrepi:  
CZ: Zakon št.  455/1991 zb.;  
Zakon  o dovoljenju za poslovanje in  
Zakon št. 26/2000 zb. o javnih dražbah.  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V SE: Gospodarski načrt stanovanjske zadruge morata potrditi dve osebi. Ti osebi morajo javno 
potrditi organi v EGP (CPC 87909).  
Ukrepi:  
SE: Zakon o stanovanjskih zadrugah (1991:614).  
 
588 
   
 
589 
 Pridržek št. 7 – Komunikacijske storitve  
Sektor – podsektor:  Komunikacijske storitve – poštne in kurirske storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  Del CPC 71235, del 73210, del 751  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
EU: Namest itev poštnih nabiralnikov na javnih cestah, izdaja poštnih znamk in zagotavljanje storitev 
priporočenih pošiljk, ki se uporabljajo v sodnih ali upravnih postopkih, se lahko omejijo v skladu z 
nacionalno zakonodajo. Za tiste storitve, za katere velja splošn a obveznost zagotavljanja univerzalne 
storitve, se lahko uvede sistem izdajanja dovoljenj. Ta dovoljenja so lahko pogojena z določenimi 
obveznostmi zagotavljanja univerzalne storitve ali finančnim prispevkom v kompenzacijski sklad.  
Ukrepi:  
EU: Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih 
za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve.  
 
  
 
590 
 Pridržek št. 8 – Gradbene storitve  
Sektor – podsektor:  Gradbene in z njimi povezane inženirske storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 51  
Vrsta pridržka:  Nacionalna obravnava  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
V CY: Zahteva se državljanstvo.   
Ukrep:  
Zakon o registraciji in nadzoru izvajalcev gradbenih in tehničnih del iz leta 2001 (29(I)/2001), člena 15 
in 52.   
  
 
591 
 Pridržek št. 9 – Distribucijske  storitve  
Sektor – podsektor:  Distribucijske storitve – splošne, distribucija tobačnih izdelkov  
Klasifikacija dejavnosti:  C CPC 3546, del 621, 6222, 631, del 632  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a)  Distribucijske storitve (CPC 3546, 631, 632 razen 63211, 63297, 62276, del 621)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V PT: Za odprtje nekaterih maloprodajnih mest in nakupovalnih sr edišč obstaja shema posebnih 
dovoljenj. To se nanaša na nakupovalna središča, katerih bruto zakupna površina znaša 8  000 m2 ali 
več, ter maloprodajna mesta, katerih prodajna površina znaša 2  000 m2 ali več, kadar se nahajajo 
izven nakupovalnih središč. Gla vna merila: prispevek k raznovrstnosti trgovske ponudbe; kakovost 
storitev za potrošnika; kakovost delovnih mest in družbena odgovornost podjetja; vključevanje v 
mestno okolje; prispevek k ekološki učinkovitosti (CPC 631, 632 razen 63211, 63297).  
Ukrepi:  
PT: Uredba -zakon št. 10/2015 z dne 16. januarja.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V CY: Za distribucijske storitve farmacevtskih zastopnikov velja zaht eva glede državljanstva (CPC 
62117).  
Ukrepi:  
CY: Zakon 74(I) 2020, kakor je bil spremenjen.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V LT: Za distribucijo pirotehničnih izdelkov je treba pridobiti d ovoljenje. Dovoljenje lahko pridobijo 
samo pravne osebe iz Unije (CPC 3546).  
Ukrepi:  
LT: Zakon o nadzoru nad prometom s pirotehničnimi izdelki za civilno uporabo (23.  marca  2004, 
št. IX-2074).  
 
592 
 (b)  Distribucija tobačnih izdelkov (del CPC 6222, 62228, de l 6310, 63108)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V ES: Država ima monopol nad prodajo tobačnih izdelkov na drobno. Za ustanovitev velja zahteva 
glede državljanstva države članice. Prodajalci tobačnih izdelkov so lahko samo fizične osebe. Vsak 
prodajalec tobačnih izdelkov lahko pridobi samo eno dovoljenje (CP C 63108).  
V FR: Država ima monopol nad prodajo tobačnih izdelkov na debelo in drobno. Za prodajalce 
tobačnih izdelkov („buraliste“) velja zahteva glede državljanstva (del CPC 6222, del 6310).  
Ukrepi:  
ES: Zakon 14/2013 z dne 27.  septembra  2014.  
FR: Code  général des impôts.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V AT: Za dovoljenje za prodajalca tobačnih izdelkov lahko zaprosijo le fizične osebe.  
Prednost im ajo državljani držav članic EGP (CPC 63108).  
Ukrepi:  
AT: Zakon o monopolu na področju tobačnih izdelkov 1996, § 5 in § 27.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna 
obravnava:  
V IT: Za distrib ucijo in prodajo tobačnih izdelkov je potrebno dovoljenje. Dovoljenje se izda v okviru 
postopkov javnega naročanja, na podlagi ocene gospodarskih potreb. Glavna merila: število 
prebivalcev in geografska gostota obstoječih prodajnih mest (del CPC 6222, del 6310).  
Ukrepi:  
IT: Zakonodajni odlok 184/2003;  
Zakon 165/1962  
Zakon 3/2003  
Zakon 1293/1957  
Zakon 907/1942 in  
Odlok predsednika republike 1074/1958.  
 
  
 
593 
 Pridržek št. 10 – Izobraževalne storitve  
Sektor – podsektor:  Izobraževalne storitve (zasebno financirane)  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 921, 922, 923, 924.  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven  upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V CY: Za lastnike in večinske delničarje zasebno financiranih izobraževalnih ustanov se zahteva 
državljanstvo države članice. Državljani Združenega kraljestva lahko pridobijo dovoljenje ministra (za 
izobraževanje) v skladu z določenimi oblikami in pogoji.  
Ukrepi:  
CY: Zakon o zasebnih š olah iz leta 2019 (N. 147(I)/2019).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BG: Zasebno financirano osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje lahko izvajaj o le 
pooblaščene bolgarske družbe (zahteva se tržna prisotnost). Bolgarski vrtci in šole s tujo udeležbo se 
lahko ustanovijo ali preoblikujejo na zahtevo združenj, korporacij ali podjetij bolgarskih in tujih 
fizičnih in pravnih oseb, registriranih v Bolgar iji, in sicer s sklepom sveta ministrov na predlog 
ministra za šolstvo, mladino in znanost. Vrtci in šole v tuji lasti se lahko ustanovijo ali preoblikujejo 
na zahtevo tujih pravnih oseb v skladu z mednarodnimi sporazumi in konvencijami in na podlagi 
zgorn jih določb. Tuji visokošolski zavodi ne morejo ustanavljati hčerinskih družb na ozemlju 
Bolgarije. Tuji visokošolski zavodi lahko v Bolgariji odprejo fakultete, oddelke, inštitute in kolegije le v 
sklopu bolgarskih srednjih šol in v sodelovanju z njimi (CP C 921, 922).  
Ukrepi:  
BG: Zakon o predšolskem in šolskem izobraževanju in  
Zakon o visokošolskem izobraževanju, odstavek 4 dodatnih določb.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava;  
 
594 
 V SI: Zasebno financirane osnovne šole lahko ustanov ijo samo slovenske fizične ali pravne osebe. 
Ponudnik storitev mora ustanoviti sedež ali podružnico (CPC 921).  
Ukrepi:  
SI: Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja (Uradni list Republike Slovenije, št.  
12/1996) in njegove spremembe, člen  40.  
Čezmejne storitve – lokalna prisotnost:  
V CZ in SK: Pred vložitvijo vloge za akreditacijo s strani države za delovanje kot zasebno financirana 
visokošolska ustanova se zahteva ustanovitev v državi članici. Ta pridr žek ne velja za posekundarno 
strokovno in poklicno izobraževanje (CPC 92310).  
Ukrepi:  
CZ: Zakon št. 111/1998 zb. (Zakon o visokošolskem izobraževanju), §  39, in  
Zakon št.  561/2004 zb. o predšolskem, osnovnošolskem, srednješolskem, terciarnem poklicnem i n 
drugem izobraževanju (Zakon o izobraževanju).  
SK: Zakon št. 131 z dne 21. februarja 2002 o univerzah.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami: Dostop do trga:  
V ES in IT: Za odprtje zasebno financirane univerze, ki podeljuje uradno priznane diplome, se zahteva 
akreditacija. Zahteva se ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: število prebivalcev in gostota 
obstoječih ustanov.  
V ES: Postopek vključuje pridobitev mnenja pa rlamenta.  
V IT: To temelji na triletnem programu in le italijanske pravne osebe lahko podeljujejo uradno 
priznane diplome (CPC 923).  
Ukrepi:  
ES: Ley Orgánica 6/2001, de 21 de Diciembre, de Universidades (Zakon 6/2001 z dne 21.  decembra o 
univerzah), čle n 4.  
IT: Kraljevi odlok 1592/1933 (zakon o srednješolskem izobraževanju);  
Zakon 243/1991 (občasni javni prispevek za zasebne univerze);  
Resolucija 20/2003 CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) in  
Odlok predsednika repu blike 25/1998.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V EL: Za lastnike zasebno financiranih osnovnih in srednjih šol, večino članov sve tov takih šol ter za 
učitelje v takih šolah se zahteva državljanstvo države članice (CPC 921, 922). Izobraževanje na 
 
595 
 univerzitetni stopnji lahko zagotavljajo samo ustanove, pri katerih gre za povsem avtonomne pravne 
osebe javnega prava. Vendar zakon št.  3696/2008 rezidentom Unije (fizičnim ali pravnim osebam) 
omogoča, da ustanovijo zasebne ustanove terciarnega izobraževanja, ki podeljujejo strokovne 
naslove, ki ne veljajo za enakovredne univerzitetnim strokovnim naslovom (CPC 923).  
Ukrepi:  
EL: Zakoni 682/ 1977, 284/1968, 2545/1940 in Predsedniški odlok 211/1994, kakor je bil spremenjen s  
Predsedniškim odlokom 394/1997, grška ustava, člen  16, odstavek  5, in Zakon  3549/2007.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop d o trga:  
V AT: Za izvajanje zasebno financiranih univerzitetnih izobraževalnih storitev na področju uporabnih 
znanosti je potrebno dovoljenje pristojnega organa, tj. AQ Austria (agencija za zagotavljanje 
kakovosti in akreditacijo). Vlagatelji, ki bi hoteli  izvajati študijski program na področju uporabnih 
znanosti, morajo imeti za osnovno dejavnost izvajanje takih programov, da se predlagani študijski 
program sprejme, pa morajo predložiti tudi oceno potreb in tržno raziskavo. Pristojno ministrstvo 
lahko zavr ne izdajo dovoljenja, če se za program ugotovi, da ni skladen z nacionalnimi interesi na 
področju izobraževanja. Za odprtje zasebne univerze se zahteva dovoljenje pristojnega organa (AQ 
Austria – agencija za zagotavljanje kakovosti in akreditacijo). Pristo jno ministrstvo lahko zavrne 
izdajo dovoljenja, če odločitev organa za akreditacijo ni skladna z nacionalnimi interesi na področju 
izobraževanja (CPC 923).  
Ukrepi:  
AT: Zakon o študijskih programih visoke strokovne šole, BGBl I Nr.  340/1993, kakor je bil spremenjen, 
§ 2; Zakon o  
zasebnih univerzah, BGBl. I Nr. 74/2011, kakor je bil spremenjen, § 2, in  
Zakon o zagotavljanju kakovosti v visokošolskem izobraževanju, BGBl . Nr. 74/2011, kakor je bil 
spremenjen, § 25 (3).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V FR: Za poučevan je v zasebno financiranih izobraževalnih ustanovah se zahteva državljanstvo 
države članice (CPC 921, 922, 923). Vendar lahko državljani Združenega kraljestva pri ustreznih 
pristojnih organih pridobijo dovoljenje za poučevanje v osnovnih in srednjih šolah t er visokošolskih 
ustanovah. Državljani Združenega kraljestva lahko pri ustreznih pristojnih organih prav tako pridobijo 
dovoljenje za ustanovitev in upravljanje osnovnih in srednjih šol ter visokošolskih institucij. Tako 
dovoljenje se izda na podlagi prost ega preudarka.  
Ukrepi:  
FR: Code de l'éducation  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
 
596 
 V MT: Ponudniki storitev, ki želijo izvajati storitve zasebno financir anega visokošolskega 
izobraževanja ali izobraževanja odraslih, morajo pridobiti dovoljenje ministrstva za izobraževanje in 
zaposlovanje. Odločitev o izdaji dovoljenja lahko temelji na prostem preudarku (CPC 923, 924).  
Ukrepi:  
MT: Pravno obvestilo 296 iz leta  2012.  
 
597 
 Pridržek št.  11 – Okoljskestoritve  
Sektor – podsektor:  Okoljske storitve – predelava in recikliranje rabljenih baterij in 
akumulatorjev, starih avtomobilov ter odpadne električne in 
elektronske opreme; varstvo zunanje ga zraka in podnebja, čiščenje 
izpušnih plinov  
Klasifikacija dejavnosti:  Del CPC 9402, 9404  
Vrsta pridržka:  Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
V SE: Samo subjekti, ustanovljeni na Švedskem ali z glavnim sedežem na Švedskem, lahko pridobijo 
akreditacijo za izvajanje storitev nadzora izpušnih plinov (CPC 9404).  
V SK: Za predelavo in recikliranje rabljenih baterij in akumulatorjev, odpadnih olj, starih avtomobilov 
ter odpadne električne in elektronske opreme se zahteva ustanovitev v EGP (zahteva glede stalnega 
prebivališča) (del CPC  9402).  
Ukrepi:  
SE: Zakon o vozili h (2002:574).  
SK: Zakon 79/2015 o odpadkih  
  
 
598 
 Pridržek št. 12 – Finančne storitve  
Sektor – podsektor:  Finančne storitve – zavarovanje in bančništvo  
Klasifikacija dejavnosti:  Ni relevantno  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a) Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V IT: Dostop do poklica aktuarja imajo samo fizične osebe. Poklicna združenja (neregistrirana), 
katerih člani so fizične osebe, so dovoljena. Za opravljanje poklica aktuarja se zahteva državljanstvo 
Evropske unije, razen za tuje strokovnjake, ki se jim lahko d ovoli poslovanje na podlagi vzajemnosti.  
Ukrepi:  
IT: Člen  29 zakonika o zasebnem zavarovanju (zakonodajni odlok št. 209 z dne 7. septembra 2005) in 
Zakon 194/1942, člen  4, Zakon 4/1999 o registru  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravna va in čezmejna trgovina s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
V BG: Pokojninsko zavarovanje se lahko izvaja v obliki delniške družbe, ki se ji izda dovoljenje v 
skladu z zakonikom o socialnem zavarovanju in je registrirana v skladu z zakonom o trgovini ali 
zakonodajo druge države članice EU (podružnica ne zadošča).  
V BG, ES, PL  in PT: Neposredno širjenje poslovne mreže ni dovoljeno za zavarovalno posredništvo, ki 
je pridržano za družbe, ustanovljene v skladu s pravom države članice (zahteva se lokalna 
ustanov itev družbe). Za PL: zahteva glede stalnega prebivališča za zavarovalniške posrednike.  
Ukrepi:  
BG: Zakonik o zavarovanju, členi 12, 56 –63, 65, 66 in 80 odstavka 4, Zakonik socialnega zavarovanja, 
členi 120a –162, členi 209 –253, členi 260 –310 
ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras 
(RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), člen 36  
 
599 
 PL: Zakon o zavarovalništvu in pozavarovalništvu z dne 11.  septembra 2015 (Uradni list, 2020, točki 
895 in 1180); Zakon o distribuciji zavarovalnih produktov z dne 15. decembra 2017 (Uradni list, 2019, 
točka 1881); Zakon o organizaciji in delovanju pokojninskih skladov z dne 28. avgusta 1997 (Uradni 
list, 2020, točka 105); Zakon z dne 6. marca 2018 o pravilih v zvezi z gospod arsko dejavnostjo tujih 
podjetnikov in drugih tujcev na ozemlju Republike Poljske  
PT: Člen 7 Uredbe -zakona 94 -B/98, razveljavljene z Uredbo -zakonom št. 2/2009, 5. januar; in 
poglavje  I, oddelek  VI Uredbe -zakona  94-B/98, člen  34, št.  6, 7, in člen  7 Uredbe -zakona  144/2006, 
razveljavljene z Zakonom 7/2019, 16. januar. Člen 8 pravne ureditve, ki ureja distribucijo 
zavarovalnih in pozavarovalnih produktov, odobrene z zakonom 7/2019 z dne 16. januarja.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava:  
V AT: Vodstvo podružnice morata sestavljati vsaj dve fizični osebi s stalnim prebivališčem v Avstriji.  
V BG: Za člane upravnih in nadzornih organov (po)zavarovalnic in vse osebe, ki so pooblaščene za 
upravljanje ali zastopanje (po)zavarovalnic, se zahteva stalno prebiva lišče v Bolgariji.  
Predsednik uprave, predsednik upravnega odbora, izvršni direktor in poslovodja družb za 
pokojninsko zavarovanje morajo imeti stalno prebivališče ali dovoljenje za daljše prebivanje v 
Bolgariji.  
Ukrepi:  
AT: Zakon o nadzoru  nad zavarovaln ištvom, 2016, člen 14, odst. 1 št. 3, Zvezni uradni list I št. 
34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 3, BGBl. I Nr. 34/2015)  
BG: Zakonik o zavarovanju, členi 12, 56 –63, 65, 66 in 80, odstavek  4. 
Zakonik o socialnem zavarovanju, členi 1 20a–162, členi 209 –253, členi 260 –310 
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BG: Pred ustanovitvijo podružnice ali agencije za zagotavljanje zavarovanj mora imeti tuji 
zavarovatelj ali pozavarovatelj dovoljenje za poslovanje v svoji matični državi za iste razrede 
zavarovanja, kot jih želi zagotavljati v Bolgariji.  
Dohodki skladov do datnega prostovoljnega pokojninskega zavarovanja in podobni dohodki, 
neposredno povezani s prostovoljnim pokojninskim zavarovanjem, ki ga izvajajo subjekti, ki so 
registrirani v skladu z zakonodajo druge države članice in ki lahko v skladu z zadevno zakono dajo 
izvajajo transakcije prostovoljnega pokojninskega zavarovanja, se ne obdavčijo po postopku iz 
zakona o davku od dohodkov pravnih oseb.  
V ES: Pred ustanovitvijo podružnice ali agencije za zagotavljanje nekaterih vrst zavarovanja v Španiji 
mora imeti t uj zavarovatelj že najmanj pet let dovoljenje za poslovanje z istimi vrstami zavarovanja v 
svoji matični državi.  
V PT: Za ustanovitev podružnice ali agencije morajo tuje zavarovalnice vsaj pet let imeti dovoljenje za 
opravljanje zavarovalnih ali pozavarova lnih dejavnosti v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo.  
Ukrepi:  
 
600 
 BG: Zakonik o zavarovanju, členi 12, 56 –63, 65, 66 in 80, odstavek  4. 
Zakonik o socialnem zavarovanju, členi 120a –162, členi 209 –253, členi 260 –310 
ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión  y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras 
(RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), člen 36  
PT: Člen 7 Uredbe -zakona94 -B/98 in poglavje  I, oddelek  VI Zakona -uredbe  94-B/98, člen  34, št.  6, 7, 
in člen  7 Zakona -uredbe  144/2006; Člen 215 pravn e ureditve, ki ureja začetek opravljanja in 
opravljanje dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja, odobrene z zakonom 147/2005 z dne 9. 
septembra.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V AT: Za pridobitev dovoljenja za odprtje podružnice morajo imeti tuji  zavarovatelji pravno obliko, ki 
v njihovi državi ustreza ali je skladna z delniško družbo ali vzajemnim zavarovalnim združenjem.  
V EL: Zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v tretjih državah lahko v Grčiji poslujejo prek 
ustanovitve hčerinske družbe  ali podružnice, pri čemer podružnica nima posebne pravne oblike, saj 
pomeni stalno prisotnost podjetja s sedežem zunaj EU, ki pridobi dovoljenje v državi članici ( Grčiji) in 
izvaja zavarovalniško dejavnost na njenem ozemlju.  
Ukrepi:  
AT: Zakon o nadzoru n ad zavarovalništvom, 2016, člen 14, odst. 1 št. 1, Zvezni uradni list I št. 
34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 1, BGBl. I Nr. 34/2015)  
EL: Člen 130 Zakona 4364/ 2016 (Uradni list 13/ A/, 5.2.2016)  
Čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V AT: Promocijske dejavnosti in posredovanje v imenu hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Uniji, ali 
podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije), so prepovedani.  
V DK: Razen zava rovalnic z licenco, izdano na podlagi danskega prava ali s strani pristojnih danskih 
organov, ne sme nobena oseba ali družba (vključno z zavarovalnicami) za poslovne namene 
pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja oseb s stalnim prebivališčem na Dan skem, danskih 
ladij ali premoženja na Danskem.  
V SE: Zagotavljanje neposrednega zavarovanja s strani tuje zavarovalnice je dovoljeno samo prek 
posredništva ponudnika zavarovalnih storitev, pooblaščenega na Švedskem, če tuja in švedska 
zavarovalnica pripad ata isti skupini družb ali imata sklenjen dogovor o sodelovanju.  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V DE, HU  in LT: Za izvajanje storitev neposrednega zavarovanja s strani zavarovalnic, ki nimajo 
sedeža v Evropski uniji, je treba vzpostav iti podružnico in zanjo pridobiti dovoljenje.  
V SE: Za izvajanje storitev posredovanja zavarovanja s strani podjetij, ki nimajo sedeža v EGP, je treba 
vzpostaviti tržno prisotnost (zahteva glede lokalne prisotnosti).  
 
601 
 V SK: Zavarovanje zračnega in pomorskega prevoza, ki zajema zrakoplov/plovilo in odgovornost, 
lahko nudijo samo zavarovalnice s sedežem v Uniji ali podružnice zavarovalnic, ki nimajo sedeža v 
Uniji in imajo dovoljenje v Slovaški republiki.  
Ukrepi:  
AT: Zakon o nadzoru nad zavarovalništ vom, 2016, člen 13, odst. 1 in 2, Zvezni uradni list I št. 34/2015 
(Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 13 Abs. 1 in 2, BGBl. I Nr. 34/2015) DE: §§67 -69 
Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG)  za vse zavarovalniške storitve – izvaja Solventnost  2, v povezavi 
s §105 Luftverkehrs -Zulassungs -Ordnung (LuftVZO) samo za obvezno zavarovanje odgovornosti za 
letalski prevoz  
DE: Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) za vse zavarovalniške storitve v povezavi z Luftverkehrs -
Zulassungs -Ordnung (LuftVZO) samo za obvezno zavarov anje odgovornosti za letalski prevoz  
DK: Lov om finansiel virksomhed jf. lovbekendtgørelse 182 af 18. februar 2015  
HU: Zakon iz leta 2003 LT: Zakon o zavarovalništvu, 18  septembra  2003,  št. IX-1737, kakor je bil 
nazadnje spremenjen 13.  junija  2019, št. XII I-2232  
SE: Lag om försäkringsförmedling (posredovanje pri distribuciji zavarovalnih produktov) (poglavje 3, 
oddelek 3, 2018:12192005:405), in Zakon o tujih zavarovalnicah na Švedskem (poglavje 4, oddelka 1 
in 10, 1998:293)  
SK: Zakon 39/2015 o zavarovanju  
(b) Bančne in druge finančne storitve  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
V BG: Za izvajanje dejavnosti posojanja s sredstvi, ki se ne zbirajo s sprejemanjem depozitov ali 
drugih vračljivih sredstev, pridobivanjem deležev v kreditni instituciji ali drugi finančni instituciji, 
finančnim zakupom, jamstvenimi posli, pridobivanjem terjatev za posojila in druge oblike 
financiranja (faktoring, forfetiranje itd.), za nebančne finanč ne institucije velja sistem registracije pri 
bolgarski nacionalni banki. Finančna institucija mora imeti svojo glavno poslovno dejavnost na 
ozemlju Bolgarije.  
V BG: Banke, ki niso iz EGP, lahko izvajajo bančne dejavnosti v Bolgariji, potem ko od banke BNB  
pridobijo dovoljenje za začetek in izvajanje poslovnih dejavnosti v Republiki Bolgariji prek 
podružnice.  
V IT: Za pridobitev dovoljenja za upravljanje sistema poravnave vrednostnih papirjev ali izvajanje 
storitev centralnega registra vrednostnih papirjev v Italiji je treba ustanoviti družbo po italijanskem 
pravu (podružnica ne zadošča).  
Pri kolektivnih naložbenih podjemih, razen kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive 
vrednostne papirje (v nadaljnjem besedilu: KNPVP), za katere veljajo h armonizirani predpisi EU, 
mora imeti skrbnik ali depozitar sedež v Italiji ali drugi državi članici in podružnico v Italiji.  
Družbe za upravljanje investicijskih skladov, ki niso usklajene z zakonodajo Unije, morajo biti prav 
tako ustanovljene v Italiji ( podružnica ne zadošča).  
 
602 
 Sredstva pokojninskih skladov lahko upravljajo samo banke, zavarovalnice, investicijske družbe in 
družbe za upravljanje KNPVP, za katere veljajo harmonizirani predpisi EU, ki imajo glavni sedež v 
Uniji, in KNPVP, ustanovljeni v Ita liji.  
Za akvizitersko prodajo morajo posredniki uporabljati pooblaščene prodajalce finančnih storitev s 
stalnim prebivališčem na ozemlju države članice.  
Predstavništva posrednikov, ki niso registrirani v Evropski uniji, ne smejo izvajati dejavnosti s cil jem 
zagotavljanja investicijskih storitev, vključno s trgovanjem za lastni račun ali za račun strank ter 
vlaganjem in prodajo primarne izdaje finančnih instrumentov (potrebna je podružnica).  
V PT: Pokojninske sklade lahko upravljajo le specializirane družb e, v ta namen registrirane na 
Portugalskem, ter zavarovalnice, ustanovljene na Portugalskem in pooblaščene za izvajanje 
dejavnosti življenjskega zavarovanja, ali entitete, pooblaščene za upravljanje pokojninskega sklada v 
drugih državah članicah. Neposredn o širjenje poslovne mreže iz držav zunaj Evropske unije ni 
dovoljeno.  
Ukrepi:  
BG: Zakon o kreditnih institucijah, člen 2, odstavek 5, člen 3a in člen 17,  
Zakonik o socialnem zavarovanju, členi 121, 121b, 121f, in  
Zakon o valuti, člen  3 
IT: Zakonodajni odlok 58/1998, členi  1, 19, 28, 30 –33, 38, 69 in 80;  
Skupna uredba Banke Italije in Consob z dne 22.  februarja  1998, člena  3 in 41;  
Uredba Banke Italije z dne 25.  januarja  2005;  
naslov  V, poglavje  VII, oddelek  II Uredbe Consob 16190 z dne 29.  oktobra  2007, členi  17–21, 78 –81, 
91–111, in ob upoštevanju:  
Uredba (EU) št.  909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve 
poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih  
PT: Uredba -zakon 12/2006, ka kor je bila spremenjena z Uredbo -zakonom 180/2007, Uredba -zakon 
357-A/2007, Uredba 7/2007 -R, kakor je bila spremenjena z Uredbo 2/2008 -R, Uredba  19/2008 -R, 
Uredba  8/2009. Člen 3 pravne ureditve, ki ureja ustanovitev in delovanje pokojninskih skladov in 
njihovih upravljavskih subjektov, odobrene z zakonom 27/2020 z dne 23. julija.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava  
V HU: Podružnice družb za upravljanje investicijskih skladov, ki nimajo sedeža v EGP, ne smejo 
sodelovati pri upravlja nju evropskih investicijskih skladov ali izvajati storitev upravljanja premoženja 
za zasebne pokojninske sklade.  
Ukrepi:  
HU: Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih;  
Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih in  
 
603 
 Zakon CXX iz leta 2001 o kapitalskem trgu  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V BG: Banko morata skupaj upravljati in zastopati vsaj dve osebi. Osebe, ki upravljajo in zastopajo 
banko, so osebno prisotne na njenem upravnem naslovu. Pravne osebe ne morejo biti izvoljene za 
člane upravnega odbora ali upravnega odbora banke.  
V SE: Ustanovitelj hranilnice mora biti fizična oseba.  
Ukrepi:  
BG: Zakon o kreditnih institucijah, č len 10;  
Zakonik o socialnem zavarovanju, člen  121e, in  
Zakon o valuti, člen  3 
SE: Sparbankslagen (zakon o hranilnicah) (1987:619), poglavje  2, člen  1 
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava:  
V HU: Vsaj dva člana upravnega odbora kreditne institucije  morata biti rezidenta v skladu s predpisi o 
deviznih zadevah ter že vsaj eno leto imeti stalno prebivališče na Madžarskem.  
Ukrepi:  
HU: Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih  
Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih ins titucijah in finančnih podjetjih in  
Zakon CXX iz leta 2001 o kapitalskem trgu  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V RO: V skladu z določbami zakona o gospodarskih družbah so upravljavci trga pravne osebe, 
ustanovljene kot delniške družbe. Alternativne  sisteme trgovanja (večstranski sistem trgovanja v 
skladu z direktivo MiFID II) lahko upravlja upravljavec sistema, ustanovljen pod zgoraj opisanimi 
pogoji, ali investicijsko podjetje, ki ima dovoljenje ASF (Autoritatea de Supraveghere Financiară – 
Organ z a finančni nadzor).  
V SI: Pokojninski načrt lahko izvajajo vzajemni pokojninski skladi (ki niso pravne osebe, zato jih 
upravlja zavarovalnica, banka ali pokojninska družba), pokojninske družbe in zavarovalnice. 
Pokojninski načrt lahko izvajajo tudi izvajal ci pokojninskega načrta, ustanovljeni po predpisih ene od 
držav članic EU.  
Ukrepi:  
RO: Zakon št. 126 z dne 11. junija 2018 o finančnih instrumentih in Uredba št. 1/2017 za spremembo 
in dopolnitev Uredbe št. 2/2006 o reguliranih trgih in alternativnih siste mih trgovanja, odobrenih z 
Odlokom NSC št. 15/2006 – ASF – Autoritatea de Supraveghere Financiară – Organ za finančni 
nadzor. SI: Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št.  102/2015), kakor je 
bil nazadnje spremenjen s št. 28/19  
 
604 
 Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V HU: Podjetja, ki nimajo sedeža v EGP, lahko izvajajo finančne storitve ali z njimi povezane pomožne 
dejavnosti izključno prek podružnice na Madžarskem.  
Ukrepi:  
HU: Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditni h institucijah in finančnih podjetjih  
Zakon CCXXXVII iz leta 2013 o kreditnih institucijah in finančnih podjetjih in  
Zakon CXX iz leta 2001 o kapitalskem trgu  
  
 
605 
 Pridržek št.  13 – Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva  
Sektor – podsektor:  Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 931, 933  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V DE (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Reševalne službe in „storitve prevoza z 
reševalnimi vozili“ organizirajo in zakonsko urejajo zvezne dežele. V večini zveznih de žel so 
pristojnosti na področju reševalnih služb prenesene na občine. Občine lahko dajo prednost 
neprofitnim izvajalcem. To velja tako za tuje kot tudi za domače ponudnike storitev (CPC 931, 933). 
Pri storitvah prevoza z reševalnimi vozili se zahtevajo pri prava načrtov, pridobitev dovoljenja in 
akreditacija. Kar zadeva telemedicino, je število ponudnikov na področju IKT (informacijske in 
komunikacijske tehnologije) lahko omejeno, da se zagotovijo interoperabilnost, združljivost in 
potrebni varnostni standar di. To se izvaja na nediskriminatoren način.  
V HR: Za ustanavljanje nekaterih zasebno financiranih ustanov socialnega varstva lahko na nekaterih 
geografskih območjih veljajo omejitve na podlagi potreb (CPC 9311, 93192, 93193, 933).  
V SI: Država ima monopol nad naslednjimi storitvami: preskrba s krvjo in krvnimi pripravki, odvzem 
in shranjevanje človeških organov za presaditev, socialnomedicinska, higienska, epidemiološka in 
zdravstveno -ekološka dejavnost, obdukcijske dejavnosti ter oplod itev z biomedicinsko pomočjo (CPC 
931).  
Ukrepi:  
DE: Bundesärzteordnung (BÄO; zvezni zakon o zdravnikih);  
Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);  
Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; Zakon o 
storitvah psihoterapevtov);  
Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);  
Gesetz über das Studium und den Beruf der Hebammen (HebG);  
Gesetz über den Beruf der Notfallsanitäterin und des Notfallsanitäters (NotSanG);  
Gesetz  über die Pflegeberufe (PflBG);  
 
606 
 Gesetz über die Berufe in der Physiotherapie (MPhG);  
Gesetz über den Beruf des Logopäden (LogopG);  
Gesetz über den Beruf des Orthoptisten und der Orthoptistin (OrthoptG);  
Gesetz über den Beruf der Podologin und des Podologen  (PodG);  
Gesetz über den Beruf der Diätassistentin und des Diätassistenten (DiätAssG);  
Gesetz über den Beruf der Ergotherapeutin und des Ergotherapeuten (ErgThg); 
Bundesapothekerordnung (BapO);  
Gesetz über den Beruf des pharmazeutisch -technischen Assistent en (PTAG);  
Gesetz über technische Assistenten in der Medizin (MTAG);  
Gesetz zur wirtschaftlichen Sicherung der Krankenhäuser und zur Regelung der 
Krankenhauspflegesätze (Krankenhausfinanzierungsgesetz - KHG);  
Gewerbeordnung (nemški zakon o regulaciji trgov ine, gospodarske dejavnosti in industrije);  
Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; zakonik o socialnem varstvu, peta knjiga – obvezno 
zdravstveno zavarovanje;  
Sozialgesetzbuch Sechstes Buch (SGB VI; zakonik o socialnem varstvu, šesta knjiga – obvezno 
zdravs tveno zavarovanje;  
Sozialgesetzbuch Siebtes Buch (SGB VII; zakonik o socialnem varstvu, sedma knjiga – obvezno 
zdravstveno zavarovanje.  
Sozialgesetzbuch Neuntes Buch (SGB IX; zakonik o socialnem varstvu, deveta knjiga) – rehabilitacija 
in udeležba invalido v; 
Sozialgesetzbuch Elftes Buch (SGB XI; zakonik o socialnem varstvu, enajsta knjiga) – socialna pomoč.  
Personenbeförderungsgesetz (PBefG; Zakon o javnem prevozu)  
Regionalna raven:  
Gesetz über den Rettungsdienst (Rettungsdienstgesetz - RDG) in Baden -Württe mberg;  
Bayerisches Rettungsdienstgesetz (BayRDG);  
Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Berlin (Rettungsdienstgesetz);  
Gesetz über den Rettungsdienst im Land Brandenburg (BbgRettG);  
Bremisches Hilfeleistungsgesetz (BremHilfeG);  
Hamburgisches Rettungsdienstgesetz (HmbRDG);  
Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Mecklenburg -Vorpommern (RDGM -V); 
 
607 
 Niedersächsisches Rettungsdienstgesetz (NRettDG);  
Gesetz über den Rettungsdienst sowie die Notfallrettung und den Krankentransport durch  
Unternehmer  (RettG NRW);  
Landesgesetz über den Rettungsdienst sowie den Notfall - und Krankentransport (RettDG);  
Saarländisches Rettungsdienstgesetz (SRettG);  
Sächsisches Gesetz über den Brandschutz, Rettungsdienst und Katastrophenschutz (SächsBRKG);  
Rettungsdienstges etz des Landes Sachsen -Anhalt (RettDG LSA);  
Schleswig -Holsteinisches Rettungsdienstgesetz (SHRDG);  
Thüringer Rettungsdienstgesetz (ThüRettG).  
Landespflegegesetze:  
Gesetz zur Umsetzung der Pflegeversicherung in Baden -Württemberg (Landespflegegesetz – 
LPflG) ; 
Gesetz zur Ausführung der Sozialgesetze (AGSG);  
Gesetz zur Planung und Finanzierung von Pflegeeinrichtungen (Landespflegeeinrichtungsgesetz - 
LPflegEG);  
Gesetz über die pflegerische Versorgung im Land Brandenburg (Landespflegegesetz - LPflegeG);  
Gesetz zu r Ausführung des Pflege -Versicherungsgesetzes im Lande Bremen und zur Änderung  
des Bremischen Ausführungsgesetzes zum Bundessozialhilfegesetz (BremAGPflegeVG);  
Hamburgisches Landespflegegesetz (HmbLPG);  
Hessisches Ausführungsgesetz zum Pflege -Versicherungs gesetz;  
Landespflegegesetz (LPflegeG M -V); 
Gesetz zur Planung und Förderung von Pflegeeinrichtungen nach dem Elften Buch  
Sozialgesetzbuch (Niedersächsisches Pflegegesetz - NPflegeG);  
Gesetz zur Weiterentwicklung des Landespflegerechts und Sicherung einer u nterstützenden 
Infrastruktur für ältere Menschen, pflegebedürftige Menschen und deren Angehörige (Alten - und 
Pflegegesetz Nordrhein -Westfalen – APG NRW);  
Landesgesetz zur Sicherstellung und Weiterentwicklung der pflegerischen Angebotsstruktur  
(LPflegeASG) (Rheinland -Pfalz);  
 
608 
 Gesetz Nr. 1694 zur Planung und Förderung von Angeboten für hilfe -, betreuungs - oder 
pflegebedürftige Menschen im Saarland (Saarländisches Pflegegesetz);  
Sächsisches Pflegegesetz (SächsPflegeG);  
Schleswig -Holstein: Ausführungsgesetz zum Pflege -Versicherungsgesetz (Landespflegegesetz - 
LPflegeG);  
Thüringer Gesetz zur Ausführung des Pflege -Versicherungsgesetzes (ThürAGPflegeVG).  
Landeskrankenhausgesetz Baden -Württemberg;  
Bayerisches Krankenhausgesetz (BayKrG);  
Berliner Gesetz zur Neuregelun g des Krankenhausrechts;  
Krankenhausentwicklungsgesetz Brandenburg (BbgKHEG);  
Bremisches Krankenhausgesetz (BrmKrHG);  
Hamburgisches Krankenhausgesetz (HmbKHG);  
Hessisches Krankenhausgesetz 2011 (HKHG 2011);  
Krankenhausgesetz für das Land Mecklenburg -Vorpom mern (LKHG M -V); 
Niedersächsisches Krankenhausgesetz (NKHG);  
Krankenhausgestaltungsgesetz des Landes Nordrhein -Westfalen (KHGG NRW);  
Landeskrankenhausgesetz Rheinland -Pfalz (LKG Rh -Pf); 
Saarländisches Krankenhausgesetz (SKHG);  
Gesetz zur Neuordnung des Kra nkenhauswesens (Sächsisches Krankenhausgesetz - SächsKHG);  
Krankenhausgesetz Sachsen -Anhalt (KHG LSA);  
Gesetz zur Ausführung des Krankenhausfinanzierungsgesetzes (AG -KHG) in Schleswig -Holstein;  
Thüringisches Krankenhausgesetz (Thür KHG)  
HR: Zakon o zdravst venem varstvu (OG 150/08, 71/10, 139/10, 22/11, 84/11, 12/12, 70/12, 144/12)  
SI: Zakon o zdravstveni dejavnosti, Uradni list RS, št.  23/2005, členi  1, 3 in 62 –64; Zakon o zdravljenju 
neplodnosti in postopkih oploditve z biomedicinsko pomočjo, Uradni list RS, št.  70/00, člena  15 in 16, 
ter  
Zakon o preskrbi s krvjo (ZPKrv -1), Uradni list RS, št.  104/06, člena 5 in 8  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
 
609 
 V FR: Pri bolnišničnih storitvah in prevozu z reševalnimi vozili, storitvah zdr avstvenih nastanitvenih 
ustanov (razen bolnišnic) in socialnih storitvah se za vodstvene funkcije zahteva dovoljenje. Pri izdaji 
dovoljenja se upošteva razpoložljivost domačih vodstvenih delavcev. Podjetja imajo lahko kakršno 
koli pravno obliko, razen tist ih, ki so rezervirane za svobodne poklice.  
Ukrepi:  
FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011 -940 
du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi  n°2009 -879 dite HPST, Loi n°47 -1775 
portant  statut de la coopération; in Code de la santé publique.  
  
 
610 
 Pridržek št. 14 – Turizem in  storitve v zvezi s potovanji  
Sektor – podsektor:  Turizem in storitve v zvezi s potovanji – hoteli, restavracije ter priprava 
in dostava hrane; storitve turističnih agencij in organizatorjev potovanj 
(vključno z vodji potovanj); storitve turističnih vodnikov  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 641, 642, 643, 7471, 7472  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno druga če) 
 
Opis:  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BG: Zahteva se ustanovitev družbe (podružnica ne zadošča). Or ganizacijo potovanj in storitve 
potovalnih agencij lahko izvajajo subjekti s sedežem v EGP, če po ustanovitvi na ozemlju Bolgarije 
zadevni subjekt predloži kopijo dokumenta, ki potrjuje njegovo pravico do izvajanja navedene 
dejavnosti, in potrdilo ali drug  dokument, ki ga je izdala kreditna institucija ali zavarovatelj in vsebuje 
podatke o obstoju zavarovanja odgovornosti zadevne osebe za škodo, ki lahko nastane zaradi 
krivdnega neizvajanja poklicnih nalog. Število tujih vodstvenih delavcev ne sme preseči š tevila 
vodstvenih delavcev, ki so bolgarski državljani, v primerih, ko javni (državni ali občinski) delež 
lastniškega kapitala v bolgarski družbi presega 50 odstotkov. Za turistične vodnike se zahteva 
državljanstvo EGP (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).  
Ukrepi:  
BG: Zakon o turizmu, členi  61, 113 in 146  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V CY: Izdaja dovoljenja za ustanovitev in delova nje turistične in potovalne družbe ali agencije ter 
podaljšanje dovoljenja za delovanje obstoječi družbi ali agenciji se odobrita samo fizičnim in pravnim 
osebam iz Evropske unije. Nobena družba brez sedeža na Cipru, razen družb, ki so bile ustanovljene v 
drugi državi članici, v Republiki Ciper ne more organizirano ali na stalni osnovi izvajati dejavnosti iz 
člena  3 navedenega zakona, razen če jo zastopa družba s sedežem na Cipru. Za izvajanje storitev 
turističnih vodnikov ter storitev turističnih agencij i n organizatorjev potovanj se zahteva 
državljanstvo države članice (CPC 7471, 7472).  
Ukrepi:  
 
611 
 CY: Zakon o turizmu, potovalnih agencijah in turističnih vodnikih, 1995 (Zakon 41(I)/1995), kakor je 
bil spremenjen  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacio nalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:  
V EL: Državljani tretjih držav morajo pridobiti diplomo šol za turistične vodnike grškega ministrstva za 
turizem, da bi pridobili pravico do opravljanja poklica. Pravica do opravljanja poklica se lahko 
izjemoma začasno (do enega leta) in pod določenimi pogoji dodeli državljanom tretjih držav, z 
odstopanjem od zgoraj navedenih določb, in sicer v primeru potrjene odsotnosti turističnega vodnika 
za določen jezik.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dost op do trga, nacionalna obravnava:  
V ES (za ES se uporablja tudi na regionalni ravni upravljanja): Za izvajanje storitev turističnih vodnikov 
se zahteva državljanstvo države članice (CPC 7472).  
V HR: Za izvajanje storitev gostinstva ter priprave in dostav e hrane v gospodinjstvih in na podeželskih 
kmetijah se zahteva državljanstvo EGP (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).  
Ukrepi:  
EL: Predsedniški odlok 38/2010, ministrska odločba 165261/IA/2010 (uradni list 2157/B), člen  50 
Zakona 4403/2016, člen 47 Zakona 458 2/2018 (uradni list 208/A) ES: Andalucía: Decreto 8/2015, de 
20 de enero, Regulador de guías de turismo de Andalucía;  
Aragón: Decreto 21/2015, de 24 de febrero, Reglamento de Guías de turismo de Aragón;  
Cantabria: Decreto 51/2001, de 24 de julio, člen 4,  por el que se modifica el Decreto 32/1997, de 25 
de abril, por el que se aprueba el reglamento para el ejercicio de actividades turísticoinformativas 
privadas;  
Castilla y León: Decreto 25/2000, de 10 de febrero, por el que se modifica el Decreto 101/1995 , de 25 
de mayo, por el que se regula la profesión de guía de turismo de la Comunidad Autónoma de Castilla 
y León;  
Castilla la Mancha: Decreto 86/2006, de 17 de julio, de Ordenación de las Profesiones Turísticas;  
Cataluña: Decreto Legislativo 3/2010, de 5 de octubre, para la adecuación de normas con rango de 
ley a la Directiva 2006/123/CE, del Parlamento y del Consejo, de 12 de diciembre de 2006, relativa a 
los servicios en el mercado interior, člen 88;  
Comunidad de Madrid: Decreto 84/2006, de 26 de octu bre del Consejo de Gobierno, por el que se 
modifica el Decreto 47/1996, de 28 de marzo;  
Comunidad Valenciana: Decreto 90/2010, de 21 de mayo, del Consell, por el que se modifica el 
reglamento regulador de la profesión de guía de turismo en el ámbito terri torial de la Comunitat 
Valenciana, aprobado por el Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell;  
Extremadura: Decreto 37/2015, de 17 de marzo;  
 
612 
 Galicia: Decreto 42/2001, de 1 de febrero, de Refundición en materia de agencias de viajes, guias de 
turismo y turismo activo;  
Illes Balears: Decreto 136/2000, de 22 de septiembre, por el cual se modifica el Decreto 112/1996, de 
21 de junio, por el que se regula la habilitación de guía turístico en las Islas Baleares; Islas Canarias: 
Decreto 13/2010, de 11 de febr ero, por el que se regula el acceso y ejercicio de la profesión de guía 
de turismo en la Comunidad Autónoma de Canarias, člen 5;  
La Rioja: Decreto 14/2001, de 4 de marzo, Reglamento de desarrollo de la Ley de Turismo de La Rioja;  
Navarra: Decreto Foral 2 88/2004, de 23 de agosto. Reglamento para actividad de empresas de 
turismo activo y cultural de Navarra.  
Principado de Asturias: Decreto 59/2007, de 24 de mayo, por el que se aprueba el Reglamento 
regulador de la profesión de Guía de Turismo en el Princip ado de Asturias ter  
Región de Murcia: Decreto n.º 37/2011, de 8 de abril, por el que se modifican diversos decretos en 
materia de turismo para su adaptación a la ley 11/1997, de 12 de diciembre, de turismo de la Región 
de Murcia tras su modificación por l a ley 12/2009, de 11 de diciembre, por la que se modifican 
diversas leyes para su adaptación a la directiva 2006/123/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo 
de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior  
HR: Zakon o gostinstv u ter pripravi in dostavi hrane (OG 138/06, 152/08, 43/09, 88/10 in 50/12) ter 
Zakon o izvajanju turističnih storitev (OG št. 68/07 in 88/10)  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, 
nacionalna obrav nava:  
V HU: Za čezmejno izvajanje storitev potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in turističnih 
vodnikov se zahteva dovoljenje, ki ga izda madžarski urad za izdajo trgovinskih dovoljenj. Dovoljenja 
so pridržana za državljane EGP in pravne osebe s sedežem v EGP  (CPC 7471, 7472).  
V IT (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Turistični vodniki iz držav nečlanic Evropske 
unije morajo za opravljanje poklica turističnega vodnika pridobiti posebno dovoljenje regije. 
Turistični vodniki iz držav članic lah ko svoj poklic opravljajo brez omejitev in jim ni treba pridobiti 
takega dovoljenja. Za pridobitev dovoljenja morajo turistični vodniki izkazati ustrezno usposobljenost 
in znanje (CPC 7472).  
Ukrepi:  
HU: Zakon CLXIV iz leta 2005 o trgovini, Vladni odlok š t. 213/1996 (XII.23.) o organizaciji potovanj in 
dejavnostih agencij  
IT: Zakon 135/2001, člena  7.5 in 6, in Zakon 40/2007 (DL 7/2007)  
  
 
613 
 Pridržek št.  15 – Storitve s področja rekreacije, kulture in športa  
Sektor – podsektor:  Storitve s področja rekreacije; druge storitve s področja športa  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 962, del 96419  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Druge storitve s področja športa (CPC 96419)  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni odbori in čezmejna 
trgovina s storitvami – nacionalna obravnava:  
V AT (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Delovanje šol smučanja in gorsko vodništvo 
urejajo  zakoni zveznih dežel (Bundesländer). Za opravljanje teh storitev se lahko zahteva 
državljanstvo države članice EGP. Od družb se lahko zahteva, da imenujejo izvršnega direktorja, ki je 
državljan države članice EGP.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obrav nava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava:  
V CY: Za ustanovitev plesne šole velja zahteva glede državljanstva, kot tudi za športne trenerje.  
Ukrepi:  
AT: Kärntner Schischulgesetz, LGBL. Nr. 53/97;  
Kärntner Berg - und Schiführergesetz,  LGBL. Nr. 25/98;  
NÖ- Sportgesetz, LGBL. Nr. 5710;  
OÖ- Sportgesetz, LGBl. Nr. 93/1997;  
Salzburger Schischul - und Snowboardschulgesetz, LGBL. Nr. 83/89;  
Salzburger Bergführergesetz, LGBL. Nr. 76/81;  
Steiermärkisches Schischulgesetz, LGBL. Nr.58/97;  
Steiermärkisches Berg - und Schiführergesetz, LGBL. Nr. 53/76;  
Tiroler Schischulgesetz. LGBL. Nr. 15/95;  
 
614 
 Tiroler Bergsportführergesetz, LGBL. Nr. 7/98;  
Vorarlberger Schischulgesetz, LGBL. Nr. 55/02 §4 (2)a;  
Vorarlberger Bergführergesetz, LGBL. Nr. 54/02  in  
Wien: Gesetz über die Unterweisung in Wintersportarten, LGBL. Nr. 37/02.  
CY: Zakon 65(i)/1997, kakor je bil spremenjen, in  
Zakon 17(i)/1995, kakor je bil spremenjen.  
  
 
615 
 Pridržek št.  16 – Prevozne storitve in  pomožne storitve v prevozu  
Sektor – podsektor:  Prevozne storitve – ribištvo in promet po plovnih poteh – vse druge 
trgovske dejavnosti, ki se opravljajo z ladje; promet po plovnih poteh in 
pomožne storitve v prometu po plovnih poteh; železniški prevoz in 
pomožne storitve v železniškem prevoz u; cestni promet in pomožne 
storitve v cestnem prometu; pomožne storitve v zračnem prevozu  
Klasifikacija dejavnosti:  ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 711, 712, 721, 741, 742, 743, 
744, 745, 748, 749, 7461, 7469, 83103, 86751, 86754, 8730, 882  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a) Pomorski promet in pomožne storitve v pomorskem prometu. Vse druge trgovske 
dejavnosti, ki se opravljajo z ladje (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 721, del 742, 745, 
74540, 74520, 74590, 882)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V EU: Upravni organ pristanišča ali pristojni organ lahko za določeno pristaniško storitev omeji 
število ponudnikov pristaniških storitev.  
Ukrepi:  
EU: Uredba (EU) 2017/352 z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških 
storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč, člen 6.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji i n upravni 
odbori; čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BG: Prevoz in kakršne koli dejavnosti v zvezi s hidrotehniko in podvodnimi tehničnimi deli, 
iskanjem in pridobivanjem mineralnih in drugih neživih virov, pilotažo, oskrbo z gorivom, prevzemom 
odpadkov, mešanicami vode in olja in podobnimi mešanicami, ki jih izvajajo plovila na celinskih 
vodah in teritorialnem morju v Bolgariji, lahko izvajajo le plovila, ki plujejo pod bolgarsko zastavo, ali 
plovila, ki plujejo pod z astavo druge države članice.  
Število izvajalcev storitev v pristaniščih je lahko omejeno glede na zmogljivosti pristanišča, o čemer 
odloči strokovna komisija, ki jo ustanovi minister za promet, informacijsko tehnologijo in 
komunikacije.  
 
616 
 Za podporne stori tve se zahteva državljanstvo. Kapitan in strojni upravitelj plovila morata biti 
državljana države članice EGP ali Švicarske konfederacije. (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, CPC 5133, 5223, 
721, 74520, 74540, 74590, 882).  
Ukrepi:  
BG: Zakonik o trgovskem ladijske m prometu; zakon Republike Bolgarije o morskem prostoru, 
celinskih plovnih poteh in pristaniščih; odlok o pogojih in vrstnem redu izbire bolgarskih prevoznikov 
za prevoz potnikov in tovora v skladu z mednarodnimi pogodbami in Odlok 3 o servisiranju plovil brez 
posadke.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V BG: Pravica do opravljanja podpornih storitev za javni prevoz, ki se izvajajo v bolgarskih pristaniščih 
nacionalnega pomena, se podeli s koncesijsk o pogodbo. V pristaniščih regionalnega pomena se ta 
pravica podeli s pogodbo z lastnikom pristanišča (CPC 74520, 74540, 74590).  
Ukrepi:  
BG: Zakonik o trgovskem ladijskem prometu; zakon Republike Bolgarije o morskem prostoru, 
celinskih plovnih poteh in pr istaniščih.  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V DK: Ponudniki pomorske pilotaže lahko opravljajo pomorsko pilotažo na Danskem samo, če imajo 
stalno prebivališče v državi EGP ter so registrirani in pooblaščeni s strani danskih organov v  skladu z 
danskim zakonom o pilotaži (CPC 74520).  
Ukrepi:  
DK: Danski zakon o pomorski pilotaži, §18.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:  
V DE (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Plovilo, ki ni v lasti državljana države članice, 
se lahko giblje po nemških zveznih plovnih poteh za dejavnos ti, ki niso storitve prevoza in pomožne 
storitve, le po pridobitvi posebnega dovoljenja. Izjeme za plovila držav nečlanic Evropske unije se 
lahko odobrijo le, če plovila Evropske unije niso na voljo ali če so na voljo pod zelo neugodnimi 
pogoji, ali na pod lagi vzajemnosti. Izjeme za plovila, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva, se 
lahko odobrijo na podlagi vzajemnosti (§ 2 odstavek 3 KüSchVO). Vse dejavnosti, ki spadajo na 
področje uporabe prava o pilotaži, so zakonsko urejene, pridobitev dovoljenj a za pilotažo pa je 
omejena na državljane EGP ali Švicarske konfederacije. Zagotavljanje in upravljanje objektov za 
pilotažo je omejeno na javne organe ali podjetja, ki jih ti določijo.  
Kar zadeva najem ali zakup morskih plovil z upravljavci ali brez njih ter najem ali zakup plovil za 
celinske vode brez upravljavcev, je sklepanje pogodb o prevozu tovora z ladjami, ki plujejo pod tujo 
zastavo, ali časovnem zakupu teh plovil lahko omejeno, odvisno od razpoložljivosti ladij, ki plujejo 
pod nemško zastavo ali z astavo druge države članice.  
Transakcije med rezidenti in nerezidenti glede:  
 
617 
 (i) najema plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki niso registrirana v 
gospodarskem prostoru,  
(ii) prevoza tovora s takšnimi plovili za plovbo po celinskih plovnih poteh ali  
(iii) storitev vleke s takimi plovili za plovbo po celinskih plovnih poteh  
znotraj gospodarskega prostora so lahko omejene (promet po plovnih poteh, podporne storitve za 
promet po plovnih poteh, najem ladij, storitve zakupa ladij brez upravljavcev (CPC 721, 745, 83103, 
86751, 86754, 8730)).  
Ukrepi:  
DE: Gesetz über das Flaggenrecht der Seeschiffe und die Flaggenführung der Binnenschiffe 
(Flaggenrechtsgesetz; zakon o izobešanju zastave na plovilih);  
Verordnung über die Küstenschifffahrt (KüSchV);  
Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Binnenschiffahrt 
(Binnenschiffahrtsaufgabengesetz - BinSchAufgG);  
Verordnung über Befähigungszeugnisse in der Binnenschiffahrt (Binnenschifferpatentverordnung - 
BinSchPatentV);  
Gesetz über das Seelotswesen (Seelotsges etz -– SeeLG);  
Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Seeschiffahrt (Seeaufgabengesetz – 
SeeAufgG) in  
Verordnung zur Eigensicherung von Seeschiffen zur Abwehr äußerer Gefahren (See -
Eigensicherungsverordnung – SeeEigensichV).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V FI: Podporne storitve v pomorskem prevozu, ki se izvajajo v finskih morskih vodah, so pridržane za 
flote, ki plujejo pod nacionalno al i norveško zastavo ali zastavo Unije (CPC 745).  
Ukrepi:  
FI: Merilaki (zakon o pomorstvu) (674/1994) in  
Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (zakon o pravici do izvajanja trgovinske dejavnosti) 
(122/1919), oddelek  4.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V EL: Javni monopol v pristaniških območjih za storitve pretovarjanja (CPC 741).  
V IT: Za storitve pretovarjanja tovora v pomorstvu se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna 
merila: število obstoječih podjetij in vpliv nanje, gostota prebivals tva, geografska razpršenost in 
ustvarjanje novih delovnih mest (CPC 741).  
 
618 
 Ukrepi:  
EL: Zakonik o javnem pomorskem pravu (zakonodajna uredba 187/1973).  
IT: Zakonik o ladijskem prometu,  
Zakon 84/1994 in  
Ministrski odlok 585/1995.  
(b) Železniški prevoz i n pomožne storitve v železniškem prevozu (CPC 711, 743)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BG: Železniški prevoz in podporne storitve v železniškem prev ozu v Bolgariji lahko izvajajo samo 
državljani držav članic. Dovoljenje za železniški prevoz potnikov in tovora izda minister za prevoz 
prevoznikom v železniškem prevozu, ki so registrirani kot izvajalci dejavnosti (CPC 711, 743).  
Ukrepi:  
BG: Zakon o žel ezniškem prometu, člena 37 in 48.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V LT: Izključne pravice za opravljanje storitev prevoza imajo prevozniki v železniškem prometu, ki so 
oziroma katerih delnice so v 100 -odstotni lasti države (CPC 711).  
Ukrepi:  
LT: Zakonik Republike Litve št. IX -2152 o železniškem prometu z dne 22. aprila 2004, kakor je bil 
spremenjen z 8.  junija 2006, št. X -653.  
(c) Cestni promet in pomožne storitve v cestnem prometu (CPC 712, 7121, 7122, 71222, 7123)  
Za storitve cestnega prevoz a, ki niso zajete v naslovu  I [Cestni prevoz blaga] in naslovu  II [Cestni 
prevoz potnikov] tretjega razdelka [Cestni prevoz] drugega dela [Trgovina, promet in ribištvo] in v 
Prilogi ROAD -1 [Cestni prevoz blaga].  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, naci onalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V AT: (tudi kar zadeva obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) Za prevoz potnikov in 
tovora se lahko izključne pravice ali dovoljenja podelijo samo drža vljanom pogodbenic Sporazuma 
EGP in pravnim osebam iz Unije s sedežem v Avstriji. Dovoljenje se odobri na nediskriminatorni 
osnovi, pod pogojem vzajemnosti (CPC 712).  
Ukrepi:  
AT: Güterbeförderungsgesetz (zakon o prevozu blaga), BGBl. Nr. 593/1995, § 5;  
Gelegenheitsverkehrsgesetz (zakon o priložnostnem prevozu), BGBl. Nr. 112/1996, § 6, in  
 
619 
 Kraftfahrliniengesetz (zakon o rednem prevozu), BGBl. I Nr. 203/1999, kakor je bil spremenjen, §§ 7 in 
8.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, obravnava po n ačelu države z največjimi ugodnostmi:  
V EL: Cestni prevozniki v tovornem prometu. Za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v 
tovornem prometu je potrebno grško dovoljenje. Dovoljenje se odobri na nediskriminatorni osnovi, 
pod pogojem vzajemnosti (CPC  7123).  
Ukrepi:  
EL: Licenciranje cestnih prevoznikov v tovornem prometu: Grški zakon 3887/2010 (Uradni list  
A' 174), kakor je bil spremenjen s členom 5 Zakona 4038/2012 (Uradni list A' 14).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V IE: Ocena gospodars kih potreb za storitve rednega medkrajevnega avtobusnega prometa. Glavna 
merila: število obstoječih poslovalnic in vpliv nanje, gostota prebivalstva, geografska razpršenost, 
vpliv na prometne razmere in ustvarjanje novih delovnih mest (CPC 7121, CPC 7122).   
V MT: Avtotaksiji: velja omejitev števila licenc.  
Karozzini (kočije s konjsko vprego): velja omejitev števila licenc (CPC 712).  
V PT: Ocena gospodarskih potreb po storitvah limuzin. Glavna merila: število obstoječih poslovalnic 
in vpliv nanje, gostota prebivalstva, geografska razpršenost, vpliv na prometne razmere in 
ustvarjanje novih delovnih mest (CPC 71222).  
Ukrepi:  
IE: Public Transport Regulation Act 2009.  
MT: Predpisi o opravljanju avtotaksi prevozov (SL499.59).  
PT: Uredba -zakon 41/80 z dne 21.  avgusta.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V CZ: Za izvajanje storitev cestnega prevoza se zahteva registracija na Češkem (ne podružnice).  
Ukrepi:  
CZ: Zakon št.  111/1994 zb. o cestnem prometu.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:  
V SE: Za opravljanje de javnosti cestnega prevoznika je potrebna švedska licenca. Merila za pridobitev 
licence za taksi vključujejo tudi merilo, da mora družba imenovati fizično osebo, ki deluje kot 
upravitelj prevoza (de facto zahteva glede prebivališča – glej švedske pridržke g lede vrste 
ustanavljanja).  
 
620 
 Ukrepi:  
SE: Yrkestrafiklag (2012:210) (zakon o komercialnem prevozu);  
Yrkestrafikförordning (2012:237) (vladna uredba o komercialnem prevozu);  
Taxitrafiklag (2012:211) (zakon o avtotaksi prevozih) in  
Taxitrafikförordning (2012:238) (vladna uredba o avtotaksi prevozih).  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V SK: Koncesija za storitve taksijev in dovoljenje za upravljanje posredovanja taksi službe se lahko 
podelita osebi, ki ima prebiva lišče ali sedež na ozemlju Slovaške republike ali v drugi državi članici 
EGP.  
Ukrepi:  
Zakon 56/2012 zb. o cestnem prometu.  
(d)  Pomožne storitve v zračnem prevozu  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitv ami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V EU: Za storitve zemeljske oskrbe se lahko zahteva sedež na ozemlju Evropske unije. Raven 
odprtosti storitev zemeljske oskrbe je odvisna od velikosti letališča. Število izvajalcev storitev na 
vsakem letališču j e lahko omejeno. Za „velika letališča“ ta omejitev ne more znašati manj kot dva 
dobavitelja.  
Ukrepi:  
EU: Direktiva Sveta 1996/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe 
na letališčih Skupnosti  
V BE (uporablja se tudi na reg ionalni ravni upravljanja): Za storitve zemeljske oskrbe se zahteva 
vzajemnost.  
Ukrepi:  
BE: Arrêté Royal du 6 novembre 2010 réglementant l'accès au marché de l'assistance en escale à 
l'aéroport de Bruxelles -National (člen  18);  
Besluit van de Vlaamse Reg ering betreffende de toegang tot de grondafhandelingsmarkt op de 
Vlaamse regionale luchthavens (člen  14) in  
Arrêté du Gouvernement wallon réglementant l'accès au marché de l'assistance en escale aux 
aéroports relevant de la Région wallonne (člen  14).  
(e)  Podporne storitve za vse načine prevoza (del CPC 748)  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
 
621 
 EU (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Storitve carinjenja lahko opravljajo le rezidenti 
Unije ali pravne osebe s sedežem v Unij i.  
Ukrepi:  
EU: Uredba (EU) št.  952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem 
zakoniku Unije.  
  
 
622 
 Pridržek št.  17 – Dejavnosti, povezane z energetiko  
Sektor – podsektor:  Dejavnosti, povezane z energetiko – rudarstvo in kamnolomstvo; 
proizvodnja, prenos in distribucija za lastne potrebe električne 
energije, plina, pare in tople vode; cevovodni transport goriv; 
shranjevanje in skladiščenje goriv, ki se prenašajo po cevovodih; ter 
storitve, povezane z distribucijo energije  
Klasifikacija dejavnosti:  ISIC Rev. 3.1 10, 11, 12, 13, 14, 40, CPC 5115, 63297, 713, del 742, 
8675, 883, 887  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija  naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a) Rudarstvo in kamnolomstvo  (ISIC Rev. 3.1 10, 11, 12, 13, 14, CPC 5115, 7131, 8675, 883)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V NL: Razi skovanje in izkoriščanje ogljikovodikov na Nizozemskem vedno skupaj izvajata zasebna 
družba in delniška družba, ki jo imenuje minister za gospodarstvo. Člena 81 in 82 zakona o rudarstvu 
določata, da morajo biti vse delnice v tej imenovani družbi neposredno  ali posredno v lasti 
nizozemske države (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14).  
V BE: Za raziskovanje in izkoriščanje mineralnih in drugih neživih virov v teritorialnih vodah in 
epikontinentalnem pasu je potrebna koncesija. Koncesionar mora im eti naslov izvajanja storitev v 
Belgiji (ISIC Rev. 3.1:14).  
V IT (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja za raziskovanje): Za rudnike, ki pripadajo 
državi, veljajo posebna pravila za raziskovanje in rudarjenje. Pred začetkom izkoriščanja je tre ba 
pridobiti dovoljenje za raziskovanje („permesso di ricerca“, člen  4 kraljevega odloka 1447/1927). To 
dovoljenje se izda za določeno obdobje in natančno opredeljuje meje zemljišča, na katerem se izvaja 
raziskovanje. Za isto območje se lahko izda več kot eno dovoljenje za raziskovanje, torej različnim 
osebam ali družbam (tovrstno dovoljenje ne daje nujno izključne pravice za raziskovanje). Za 
izkoriščanje mineralov je treba pridobiti dovoljenje („concessione“, člen  14) od regionalnega organa 
(ISIC Rev. 3.1  10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14, CPC 8675, 883).  
Ukrepi   
BE: Arrêté Royal du 1er septembre 2004 relatif aux conditions, à la délimitation géographique et à la 
procédure d'octroi des concessions d'exploration et d'exploitation des ressources minérales et autres 
ressources non vivantes de la mer territoriale et du p lateau continental.  
 
623 
 IT: Storitve raziskovanja: Predsedniški odlok 1447/1927 in Zakonodajni odlok 112/1998, člen  34.  
NL: Mijnbouwwet (zakon o rudarstvu).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjim i ugodnostmi:  
V BG: Za iskanje ali raziskovanje podzemnih naravnih virov na ozemlju Republike Bolgarije, v 
epikontinentalnem pasu in v izključni ekonomski coni v Črnem morju je potrebno dovoljenje, za 
pridobivanje in izkoriščanje pa je potrebna koncesija,  ki se podeli v skladu z zakonom o podzemnih 
naravnih virih.  
Družbe, ki so registrirane v davčnih jurisdikcijah z ugodnejšo davčno obravnavo (tj. eksteritorialnih 
območjih) ali neposredno ali posredno povezane s takimi družbami, ne smejo sodelovati v odprt ih 
postopkih za podelitev dovoljenj ali koncesij za iskanje, raziskovanje ali pridobivanje naravnih virov, 
vključno z uranovo in torijevo rudo, prav tako pa tudi ne smejo opravljati dejavnosti na podlagi 
obstoječega dovoljenja ali koncesije, ker so take de javnosti izključene, vključno z možnostjo 
registracije geološkega ali komercialnega odkritja depozita na podlagi raziskovanja.  
Pridobivanje uranove rude je ustavljeno z Uredbo Sveta ministrov št.  163 z dne 20.  avgusta  1992.  
Za raziskovanje in pridobivanje  torijeve rude se uporablja splošni režim dovoljenj in koncesij. 
Odločitve o tem, ali se raziskovanje in pridobivanje torija dovoli, se sprejemajo na nediskriminatorni 
osnovi za vsak primer posebej.   
V skladu s sklepom narodne skupščine Republike Bolgarij e z dne 18. januarja 2012 (spremenjen 14. 
junija 2012) je prepovedana kakršna koli uporaba tehnologije hidravličnega lomljenja (fracking) v 
povezavi z iskanjem, raziskovanjem ali pridobivanjem nafte ali plina.  
Raziskovanje in pridobivanje plina iz skrilav ca je prepovedano (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.112, 3.1 
13,3.1 14).  
Ukrepi:  
BG: Zakon o podzemnih naravnih virih;  
zakon o koncesijah;  
zakon o privatizaciji in nadzoru po privatizaciji;  
zakon o varni uporabi jedrske energije; sklep narodne skupščine Rep ublike Bolgarije z dne 18. 
januarja 2012; gospodarski in finančni odnosi z družbami, ki so registrirane v davčnih jurisdikcijah z 
ugodnejšo davčno obravnavo, osebami, ki jih take družbe nadzirajo, in njihovimi dejanskimi lastniki 
ter zakon o podzemnih viri h.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi:  
V CY: Svet ministrov lahko zavrne izdajo dovoljenja za dejavnosti iskanja, raziskovanja in izkoriščanja 
ogljikovodikov, ki jih izvaja kat eri koli subjekt, ki je pod dejanskim nadzorom Združenega kraljestva 
ali državljanov Združenega kraljestva. Po izdaji dovoljenja noben subjekt ne sme biti pod 
neposrednim ali posrednim nadzorom Združenega kraljestva ali državljana Združenega kraljestva 
 
624 
 brez predhodne odobritve Sveta ministrov. Svet ministrov lahko subjektu, ki je pod dejanskim 
nadzorom Združenega kraljestva ali državljana Združenega kraljestva, zavrne izdajo dovoljenja, če 
Združeno kraljestvo subjektom iz Republike Ciper ali iz držav članic  v zvezi z dostopom do dejavnosti 
iskanja, raziskovanja in izkoriščanja ogljikovodikov ter njihovega izvajanja, ne zagotovi obravnave, 
primerljive z obravnavo, ki jo Republika Ciper ali država članica zagotovi subjektom iz Združenega 
kraljestva (ISIC Rev 3 .1 1110).  
Ukrepi:  
CY: Zakon o ogljikovodikih (zakon o iskanju, raziskovanju in izkoriščanju) iz leta 2007 (zakon 
4(I)/2007), kakor je bil spremenjen.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejne storitve – lokalna 
prisotnost:   
V SK: Za izvajanje rudarske ali geološke dejavnosti se zahteva pridobitev pravne osebnosti v EGP 
(podružnica ne zadošča). Rudarske dejavnosti in dejavnosti iskanja, ki jih zajema Zakon Slovaške 
republike 44/1988 o varstvu in izkoriščanju naravnih virov, so regulirane na nediskriminatorni osnovi, 
vključno z ukrepi javne politike, katerih namen je zagotoviti ohranitev in zaščito naravnih virov in 
okolja, kot sta odobritev ali prepoved nekaterih tehnologij rudarjenja. Pojasniti je treba, da taki 
ukrepi vklju čujejo prepoved uporabe luženja s cianidom pri obdelavi ali rafiniranju mineralov, 
zahtevo po posebnem dovoljenju v primeru obsežnega hidravličnega lomljenja za dejavnosti iskanja, 
raziskovanja ali izkoriščanja nafte in plina ter predhodno odobritev na pod lagi lokalnega 
referenduma v primeru jedrskih/radioaktivnih mineralnih surovin. To ne povečuje neusklajenih 
vidikov obstoječega ukrepa, za katere je sprejet pridržek. (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 
14, CPC 5115, 7131, 8675 in 883).  
Ukrepi  
SK: Zakon št.  51/1988 o rudarstvu, eksplozivih in državni rudarski upravi ter Zakon 569/2007 o 
geološki dejavnosti, Zakon 44/1988 o varstvu in izkoriščanju naravnih virov.   
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokaln a prisotnost:  
V FI: Za raziskovanje in izkoriščanje mineralnih virov je potrebno dovoljenje, ki ga odobri vlada v zvezi 
z rudarjenjem jedrskih snovi. Potrebno je dovoljenje vlade za odkup za rudarska območja. Dovoljenje 
se lahko izda fizični osebi s staln im prebivališčem v EGP ali pravni osebi s sedežem v EGP. Lahko se 
zahteva ocena gospodarskih potreb (ISIC Rev. 3.1 120, CPC 5115, 883, 8675).  
V IE: Za rudarska podjetja, ki poslujejo na Irskem, se zahteva poslovna prisotnost. V primeru 
raziskovanja mineralov se od podjetij (irskih in tujih) zahteva, da med izvajanjem del najamejo 
agenta ali nadzornika raziskovalnih del s stalnim prebivališčem na Irs kem. V primeru rudarstva mora 
imeti družba s sedežem na Irskem zakupno pogodbo z državo ali dovoljenje. Glede lastništva take 
družbe ni omejitev (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 13, 3.1 14, CPC 883).  
Ukrepi  
FI: Kaivoslaki (zakon o rudarstvu) (621/2011) in  
Ydinenergialaki (zakon o jedrski energiji) (990/1987).  
IE: Minerals Development Acts 1940 – 2017 in Planning Acts and Environmental Regulations.  
 
625 
 Samo naložbe – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna 
prisotnost:  
V SI: Za raziskovanje in izkoriščanje mineralnih virov, vključno z reguliranimi rudarskimi storitvami, je 
potreben sedež v ali državljanstvo EGP, Švicarske konfederacije ali članice OECD (ISIC Rev. 3.1 10, 
ISIC Rev. 3.1 11, ISIC Rev. 3.1 12, ISIC Rev. 3.1 13, ISIC Rev. 3.1 14, CPC 883, CPC 8675).  
Ukrepi   
SI: Zakon o rudarstvu iz leta  2014.  
(b) Proizvodnja, prenos in distribucija za lastne potrebe električne energije, plina, pare in tople 
vode; cevovodni transport goriv; shranjevanje in skladiščenje goriv,  ki se prenašajo po cevovodih; 
storitve, povezane z distribucijo energije (ISIC Rev. 3.1 40, 3.1 401, CPC 63297, 713, del 742, 74220, 
887)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V DK: Lastnik ali uporabnik, ki namerava postaviti plinsko infrastrukturo a li cevovod za transport 
surove ali rafinirane nafte, naftnih proizvodov in zemeljskega plina, mora pred začetkom del 
pridobiti dovoljenje lokalnih organov. Število izdanih dovoljenj je lahko omejeno (CPC 7131).  
V MT: EneMalta plc ima monopol nad oskrbo z električno energijo (ISIC Rev. 3.1 401; CPC 887).  
V NL: Električno in plinsko omrežje sta v izključni lasti nizozemske vlade (prenosni sistemi) in drugih 
javnih organov (distribucijski sistemi) (ISIC Rev. 3.1 040, CPC 71310).  
Ukrepi:  
DK: Lov om naturgas forsyning, LBK 1127 05/09/2018, lov om varmeforsyning, LBK 64 21/01/2019, 
lov om Energinet, LBK 997 27/06/2018. Bekendtgørelse nr. 1257 af 27. november 2019 om 
indretning, etablering og drift af olietanke, rørsystemer og pipelines (odlok št. 1257 z dne 27.  
novembra 2019 o ureditvi, postavitvi in delovanju rezervoarjev za gorivo, cevovodnih sistemov in 
cevovodov).  
MT: Zakon EneMalta, poglavje 272, in zakon EneMalta (prenos sredstev, pravic, obveznosti in obvez), 
poglavje. 536.  
NL: Elektriciteitswet 1998; G aswet.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V AT: Kar zadeva prevoz plina, se dovoljenje izda samo državljan om države članice EGP z domicilom v 
EGP. Družbe in osebne družbe morajo imeti sedež v EGP. Operater omrežja mora imenovati 
izvršnega direktorja in tehničnega direktorja, ki je odgovoren za tehnični nadzor delovanja omrežja, 
oba pa morata biti državljana dr žav članic EGP.  
Pristojni organ lahko opusti zahtevi glede državljanstva in domicila, če je delovanje omrežja v javnem 
interesu.  
Za transport blaga, ki ni plin ali voda, velja naslednje:  
 
626 
 (i) kar zadeva fizične osebe, se dovoljenje izda samo državljanom EGP,  ki imajo sedež v 
Avstriji, ter  
(ii) družbe in osebne družbe morajo imeti sedež v Avstriji. Opravita se ocena gospodarskih 
potreb ali ocena interesa. Čezmejni cevovod ne sme ogrožati varnostnih interesov 
Avstrije in njenega statusa nevtralne države. Družbe in osebne družbe morajo imenovati 
izvršnega direktorja, ki mora biti državljan države članice EGP. Pristojni organ lahko 
opusti zahtevi glede državljanstva in sedeža, če je delovanje cevovoda v nacionalnem 
gospodarskem interesu (CPC 713).  
Ukrepi:  
AT: Rohrleitungsgesetz (zakon o cevovodnem transportu), BGBl. Nr. 411/1975, § 5(1) in (2), §§ 5 (1) 
in (3), 15, 16, ter  
Gaswirtschaftsgesetz iz leta  2011 (zakon o plinu), BGBl. I Nr. 107/2011, člena  43 in 44, člena  90 in 93.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori ter čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava (uporablja se samo na regionalni 
ravni upravljanja), lokalna prisotnost:  
V AT: Kar zadeva prenos in distribucijo električne  energije, se dovoljenje izda samo državljanom 
držav članic EGP z domicilom v EGP. Če operater imenuje izvršnega direktorja ali zakupnika, se 
zahteva glede domicila opusti.  
Pravne osebe (družbe) in osebne družbe morajo imeti sedež v EGP. Imenovati morajo izvršnega 
direktorja ali zakupnika, oba pa morata biti državljana države članice EGP in imeti domicil v EGP.  
Pristojni organ lahko opusti zahtevi glede domicila in državljanstva, če je delovanje omrežja v javnem 
interesu (ISIC Rev. 3.1 40, CPC 887).  
Ukrepi:  
AT: Burgenländisches Elektrizitätswesengesetz 2006, LGBl. Nr.  59/2006, kakor je bil spremenjen;  
Niederösterreichisches Elektrizitätswesengesetz, LGBl. Nr.  7800/2005, kakor je bil spremenjen; 
Landesgesetz, mit dem das Oberösterreichische Elektrizi tätswirtschafts - und - 
organisationsgesetz 2006 erlassen wird (Oö. ElWOG 2006), LGBl. Nr.  1/2006, kakor je bil spremenjen; 
Salzburger Landeselektrizitätsgesetz 1999 (LEG), LGBl. Nr.  75/1999, kakor je bil spremenjen;  
Gesetz vom 16. November 2011 über die R egelung des Elektrizitätswesens in Tirol (Tiroler  
Elektrizitätsgesetz 2012 – TEG 2012), LGBl. Nr. 134/2011;  
Gesetz über die Erzeugung, Übertragung und Verteilung von elektrischer Energie  
(Vorarlberger Elektrizitätswirtschaftsgesetz), LGBl. Nr.  59/2003, kakor je bil spremenjen;  
Gesetz über die Neuregelung der Elektrizitätswirtschaft (Wiener Elektrizitätswirtschaftsgesetz  
2005 – WElWG 2005), LGBl. Nr. 46/2005;  
 
627 
 Steiermärkisches Elektrizitätswirtschafts - und Organisationsgesetz (ELWOG), LGBl. Nr.  
70/2005  in  
Kärntner Elektrizitätswirtschafts -und Organisationsgesetz (ELWOG), LGBl. Nr. 24/2006.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
V CZ: Dovoljenje je potrebno za proizvodnjo, p renos in distribucijo električne energije, trgovanje z 
njo in druge dejavnosti operaterja trga električne energije, za pridobivanje, prenos, distribucijo in 
skladiščenje plina in trgovanje z njim, kot tudi za proizvodnjo in distribucijo toplote. Tako dovol jenje 
se lahko izda samo fizični osebi z dovoljenjem za prebivanje ali pravni osebi s sedežem v Uniji. Za 
prenos električne energije in plina ter dovoljenja za upravljavce trga obstajajo izključne pravice (ISIC 
Rev. 3.1 40, CPC 7131, 63297, 742, 887).  
V LT: Dovoljenje za prenos, distribucijo in dobavo električne energije ter za organizacijo trgovine z 
električno energijo se lahko izda le pravnim osebam s sedežem v Litvi ali podružnicam tujih pravnih 
oseb ali organizacij iz druge države članice s sedežem v Litvi. Dovoljenja za proizvodnjo električne 
energije, razvoj zmogljivosti za proizvodnjo električne energije in izgradnjo neposrednega daljnovoda 
se lahko izdajo posameznikom s stalnim prebivališčem v Republiki Litvi ali pravnim osebam s 
sedežem v Republik i Litvi ali podružnicam pravnih oseb ali drugih organizacij iz drugih držav članic s 
sedežem v Litvi. Ta pridržek ne velja za svetovalne storitve v zvezi s prenosom in distribucijo 
električne energije na podlagi honorarja ali pogodbe (ISIC Rev. 3.1 401, CP C 887).  
V primeru goriv se zahteva sedež. Dovoljenja za prenos in distribucijo ter shranjevanje goriv in 
utekočinjanje zemeljskega plina se lahko izdajo le pravnim osebam s sedežem v Litvi ali podružnicam 
pravnih oseb ali drugih organizacij iz drugih drža v članic s sedežem v Litvi.  
Ta pridržek se ne uporablja za svetovalne storitve v zvezi s prenosom in distribucijo goriv na podlagi 
honorarja ali pogodbe (CPC 713, CPC 887).  
V PL: V skladu z zakonom o energiji je treba pridobiti dovoljenje za naslednje de javnosti:  
(i) proizvodnja goriv ali energije razen: proizvodnje trdnih ali plinastih goriv; 
proizvodnje električne energije z viri električne energije s skupno zmogljivostjo, ki ne 
presega 50 MW, razen obnovljivih virov energije; soproizvodnje električne ener gije in 
toplote z viri s skupno zmogljivostjo, ki ne presega 5  MW, razen obnovljivih virov 
energije; proizvodnje toplote z viri s skupno zmogljivostjo največ 5 MW;  
(ii)  skladiščenje plinastih goriv v skladiščnih instalacijah, utekočinjanje zemeljskega 
plina in  ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) v instalacijah za UZP 
ter skladiščenje tekočih goriv razen: lokalnega shranjevanja utekočinjenega plina v 
instalacijah z zmogljivostjo manj kot 1  MJ/s in skladiščenja tekočih goriv v trgovini na 
drobno;  
(iii) prenos ali distribucija goriv ali energije razen: distribucije plinastih goriv po omrežjih 
z zmogljivostjo manj kot 1  MJ/s in prenosa ali distribucije toplote, če skupna zmogljivost 
naročil odjemalcev ne presega 5  MW;  
(iv) trgovina z gorivi ali energijo  razen: trgovine s trdnimi gorivi; trgovine z električno 
energijo, pri kateri se uporabljajo instalacije v lasti odjemalca, katerih napetost je 
 
628 
 manjša od 1  kV; trgovine s plinastimi gorivi, če vrednost letnega prometa ne presega 
100 000 EUR; trgovine z ute kočinjenim plinom, če vrednost letnega prometa ne presega 
10 000 EUR; trgovine s plinastimi gorivi in električno energijo na blagovnih borzah, ki jo 
izvajajo borznoposredniške hiše, ki posredništvo pri trgovanju z blagom opravljajo na 
podlagi zakona z dne 26. oktobra 2000 o blagovnih borzah, ter trgovine s toploto, če 
zmogljivost naročil odjemalcev ne presega 5 MW. Omejitve glede prometa ne veljajo za 
storitve trgovine na debelo s plinastimi gorivi ali utekočinjenim plinom ali storitve 
trgovine na drobno s plinom v jeklenkah.  
Dovoljenje lahko pristojni organ izda le prosilcu, ki je registriral svojo glavno poslovno enoto ali 
rezidentstvo na ozemlju države članice EGP ali v Švicarski konfederaciji (ISIC Rev. 3.1 040, CPC 63297, 
74220, CPC 887).  
Ukrepi:  
CZ: Zakon št.  458/2000 zb. o poslovnih pogojih in javni upravi v energetskih sektorjih (energetski 
zakon).  
LT: Zakon Republike Litve št. VIII -1973 o zemeljskem plinu z dne 10. oktobra 2000 in Zakon Republike 
Litve št.  VIII-1881 o električni energiji z dne 2 0. julija  2000.  
PL: Zakon o električni energiji z dne 10. aprila 1997, člena 32 in 33.  
Čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V SI: Za proizvodnjo, trgovanje in dobavo končnim odjemalcem ter prenos in distribucijo električne 
energije in zemeljskega plina se zahteva sedež v Uniji (ISIC Rev. 3.1  4010, 4020, CPC 7131, CPC 887).  
Ukrepi:  
SI: Energetski zakon iz leta  2014, Uradni list RS , št. 17/2014, in Zakon o rudarstvu iz leta  2014.  
  
 
629 
 Pridržek št.  18 – Kmetijstvo, ribištvo in proizvodnja  
Sektor – podsektor:  Kmetijstvo, lov, gozdarstvo; živinoreja in reja severih jelenov, ribolov in 
akvakultura; objava, tiskanje in razmnoževanje posne tih nosilcev zapisa  
Klasifikacija dejavnosti:  ISIC Rev. 3.1 011, 012, 013, 014, 015, 1531, 050, 0501, 0502, 221, 222, 
323, 324, CPC 881, 882, 88442  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Operativne zahteve  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb; Čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  EU/država članica (če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a)  Kmetijstvo, lov in gozdarstvo  (ISIC Rev. 3.1 011, 012, 013, 014, 015, 1531, CPC 881)  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava:  
V IE: Tuji rezidenti potrebujejo dovoljenje za opravljanje dejavnosti mletja žit (ISIC Rev. 3.1 1531).  
Ukrepi:  
IE: Agriculture Produce (Cereals) Act, 1933.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V FI: Severne jelene imajo lahko v lasti in vzrejajo samo državljani držav članic EGP, ki imajo stalno 
prebivališče na območju reje severnih jelenov. Lahko se podelijo izključne pravice.   
V FR: Za včlanitev v kmetijsko zadrugo ali opravljanje vloge direktorja kmetijske zadruge je potrebno 
predhodno dovoljenje (ISIC Rev. 3.1 011, 012, 013, 014, 015).  
V SE: Samo ljudstvo Sami ima lahko v lasti in vzreja severno jelenjad.  
Ukrepi:  
FI: Poro nhoitolaki (zakon o reji severnih jelenov) (848/1990), poglavje 1, oddelek  4, Protokol  3 k 
pogodbi o pristopu Finske.  
FR: Code rural et de la pêche maritime.  
SE: Zakon o reji severnih jelenov (1971:437), oddelek  1.  
(b)  Ribolov in akvakultura (ISIC Rev.  3.1 050, 0501, 0502, CPC 882)  
 
630 
 Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami: 
Dostop do trga:  
V FR: Francoskemu plovilu, ki pluje pod francosko zastavo, se lahko izda dovoljenje za ribolov ali se 
mu dovoli  ribolov na podlagi nacionalnih kvot samo, če je vzpostavljena resnična gospodarska 
povezava s francoskim ozemljem, plovilo pa upravlja in obvladuje stalna poslovna enota, ki se nahaja 
na ozemlju Francije (ISIC Rev. 3.1 050, CPC 882).  
Ukrepi:  
FR: Code ru ral et de la pêche maritime.  
(c) Proizvodnja – objava, tiskanje in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa (ISIC Rev. 3.1 221, 
222, 323, 324, CPC 88442)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami: 
Dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V LV: Samo pravne osebe, ustanovljene v Latviji v skladu z njenim pravom, in latvijske fizične osebe 
lahko ustanavljajo množične medije in delujejo na tem področju. Podružnice niso dovoljene (CPC 
88442).  
Ukrepi:  
LV: Zakon o tisku in drugih množičnih medijih, oddelek  8.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V DE (uporablja se tudi na regionalni ravni upravljanja): Vsi dnevniki, časopisi in revije, ki se javno 
distribuirajo ali tiskajo, morajo imeti jasno nave denega odgovornega urednika (polno ime in naslov 
fizične osebe). Lahko se zahteva, da je odgovorni urednik stalni rezident Nemčije, Unije ali države 
članice EGP. Zvezni minister za notranje zadeve lahko dovoli izjeme (ISIC Rev. 3.1 223, 224).  
Ukrepi:  
DE:  
Regionalna raven:  
Gesetz über die Presse Baden -Württemberg (LPG BW);  
Bayerisches Pressegesetz (BayPrG);  
Berliner Pressegesetz (BlnPrG);  
Brandenburgisches Landespressegesetz (BbgPG);  
Gesetz über die Presse Bremen (BrPrG);  
Hamburgisches Pressegesetz;  
Hessi sches Pressegesetz (HPresseG);  
 
631 
 Landespressegesetz für das Land Mecklenburg -Vorpommern (LPrG M -V); 
Niedersächsisches Pressegesetz (NPresseG);  
Pressegesetz für das Land Nordrhein -Westfalen (Landespressegesetz NRW);  
Landesmediengesetz (LMG) Rheinland -Pfalz;  
Saarländisches Mediengesetz (SMG);  
Sächsisches Gesetz über die Presse (SächsPresseG);  
Pressegesetz für das Land Sachsen -Anhalt (Landespressegesetz);  
Gesetz über die Presse Schleswig -Holstein (PressG SH);  
Thüringer Pressegesetz (TPG).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V IT: Če Združeno kraljestvo italijanskim vlagateljem dovoli lastništvo več kot 49  % kapitala in 
glasovalnih pravic v založbi Združenega kraljestva, bo tudi Italija vlagateljem iz Združenega kraljestva 
dovolila lastn ištvo več kot 49  % kapitala in glasovalnih pravic v italijanski založbi pod enakimi pogoji 
(ISIC Rev. 3.1 221, 222).  
Ukrepi:  
IT: Zakon 416/1981, člen  1 (in poznejše spremembe).  
Liberalizacija naložb – višji vodstveni položaji in upravni odbori:  
V PL: Za glavne urednike časopisov in dnevnikov se zahteva državljanstvo (ISIC Rev.  
3.1 221, 222).  
Ukrepi:  
PL: Zakon z dne 26. januarja 1984 o tisku, Uradni list št.  5, točka 24, z naknadnimi spremembami.  
Liberalizacija naložb –  nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava, lokalna prisotnost:  
V SE: Če so lastniki revij, ki se tiskajo in objavljajo na Švedskem, fizične osebe, morajo imeti stalno 
prebivališče na Švedskem al i biti državljani države članice EGP. Lastniki takšnih revij, ki so pravne 
osebe, morajo imeti sedež v EGP. Revije, ki se tiskajo in objavljajo na Švedskem, in tehnični posnetki 
morajo imeti odgovornega urednika, ki mora imeti domicil na Švedskem (ISIC Rev . 3.1 22, CPC 
88442).  
Ukrepi:  
SE: Zakon o svobodi tiska (1949:105);  
temeljni zakon o svobodi izražanja (1991:1469) in  
 
632 
 zakon o odlokih za zakon o svobodi tiska in temeljni zakon o svobodi izražanja (1991:1559).   
  
 
633 
 Seznam Združenega kraljestva  
Pridržek št. 1 – Vsi sektorji  
Pridržek št. 2 – Strokovne storitve (vsi poklici razen zdravstvenih poklicev)  
Pridržek št. 3 – Poklicne storitve (veterinarske storitve)  
Pridržek št. 4 – Storitve na področju raziskav in razvoja  
Pridržek št. 5 – Poslovne storitve  
Pridržek št. 6 – Komunikacijske storitve  
Pridržek št. 7 – Prevozne storitve in pomožne storitve v prevozu  
Pridržek št. 8 – Dejavnosti, povezane z energetiko  
  
 
634 
 Pridržek št. 1 – Vsi sektorji  
Sektor:  Vsi sektorji  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb  
Raven upravljanja:  Centralna in regionalna (razen če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Liberalizacija naložb  – operativne zahteve  
Združeno  kraljestvo lahko uveljavi obveznost ali zavezo, dano v skladu z določbami, ki urejajo zaveze 
po ponudbi v pravilniku londonske borze o prevzemih in združitvah (City Code on Takeovers and 
Mergers), ali v skladu z akti o zavezi glede prevzemov ali združitev , kadar obveznost ali zaveza ni 
naložena ali se ne zahteva kot pogoj za odobritev prevzema ali združitve.  
Ukrepi:  
Pravilnik londonske borze o prevzemih in družitvah  
Zakon o gospodarskih družbah iz leta 2006   
Stvarnopravni zakonik (razne določbe) iz leta 1989 v zvezi z uveljavljanjem aktov o zavezi glede 
prevzemov ali združitev  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori  
Ta pridržek velja le za zdravstvene storitve, storitve socialnega varst va ali izobraževalne storitve:  
Združeno kraljestvo lahko v primeru prodaje ali odsvojitve svojih lastniških deležev ali sredstev v 
obstoječi državni družbi ali vladni entiteti, ki izvaja zdravstvene storitve, storitve socialnega varstva 
ali izobraževalne storitve (CPC  93, 92), za vlagatelje iz Unije ali njihova podjetja uvede prepoved ali 
omejitve v zvezi z lastništvom takih lastniških deležev ali sredstev in v zvezi z možnostjo lastnikov 
takih lastniških deležev in sredstev, da nadzorujejo nastalo družbo.  Kar zadeva tako prodajo ali drugo 
odsvojitev lahko Združeno kraljestvo sprejme ali ohranja kakršne koli ukrepe v zvezi z državljanstvom 
oseb na višjih vodstvenih položajih ali članov upravnih odborov ter kakršne koli ukrepe, ki omejujejo 
število ponudniko v.  
Za namene tega pridržka:  
(i) velja za obstoječi ukrep vsak ukrep, ki je bil ohranjen ali sprejet po začetku veljavnosti 
tega sporazuma, s katerim se v času prodaje ali druge odsvojitve prepove lastništvo 
 
635 
 lastniških deležev ali sredstev ali naloži omejitev  v zvezi z njimi ali naloži zahteva glede 
državljanstva ali omejitev števila ponudnikov, kot je opisana v tem pridržku, ter  
(ii) „državno podjetje“ pomeni podjetje, ki je prek lastniške udeležbe v lasti ali pod 
nadzorom Združenega kraljestva ter vključuje podj etje, ki je bilo ustanovljeno po 
začetku veljavnosti tega sporazuma izključno za namene prodaje ali odsvojitve 
lastniških deležev v obstoječem državnem podjetju ali vladni entiteti ali njunih 
sredstev.  
Ukrepi:  
Kakor so določeni v elementu Opis, kakor je navedeno zgoraj.  
  
 
636 
 Pridržek št. 2 – Strokovne storitve (vsi poklici razen zdravstvenih poklicev)  
Sektor – podsektor:  Strokovne storitve – pravne storitve; revizijske storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  Del CPC 861, CPC 862  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  Centralna in regionalna (razen če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a) Pravne storitve (del CPC 861)  
Za zagotavljanje nekaterih pravnih storitev je morda treba pridobiti dovoljenje ali licenco pristojnega 
organa ali izpolniti zahteve glede registracije. Če so zahteve za pridobitev dovoljenja ali licence ali 
zahteve za registracijo nediskriminatorne in v skladu z zavezami iz člena  SERVIN 5.49, niso navedene. 
To lahko na primer vključuje zahtevo po pridobitvi določenih kvalifikacij ali opravljenem priznanem 
obdobju usposabljanja ali da se za članstvo zahteva pisarna ali poštni naslov v jurisdikciji pristojnega 
organa.  
Liberalizacija n aložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, lokalna prisotnost , nacionalna obravnava:  
Za opravljanje nekaterih pravnih storitev znotraj Združenega kraljestva lahko ustrezno poklicno 
združenje ali regula tivni organ zahteva rezidenčnost (tržno prisotnost). Veljajo nediskriminatorne 
zahteve glede pravne oblike.  
Za opravljanje nekaterih pravnih storitev na področju priseljevanja znotraj Združenega kraljestva 
lahko ustrezno poklicno združenje ali regulativni  organ zahteva stalno prebivališče.  
Ukrepi:  
Za Anglijo in Wales: the Solicitors Act 1974, the Administration of Justice Act 1985 and the Legal 
Services Act 2007. Za Škotsko: the Solicitors (Scotland) Act 1980 and the Legal Services (Scotland) Act 
2010. Za Severno Irsko: the Solicitors (Northern Irel and) Order 1976. Za vse jurisdikcije: the 
Immigration and Asylum Act 1999. Med ukrepi, ki se uporabljajo v posameznih jurisdikcijah, so tudi 
zahteve, ki jih določijo poklicna združenja in regulativni organi.  
(b) Revizijske storitve (CPC 86211 in 86212, razen računovodskih in knjigovodskih storitev)  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava:  
Pristojni organi Združenega kraljestva lahko priznajo enakovrednost poklicnih kvalifikacij revizorja, ki 
je dr žavljan Unije ali katere koli tretje države, da se mu na podlagi vzajemnosti dovoli, da deluje kot 
zakonit revizor v Združenem kraljestvu (CPC 8621).  
 
637 
 Ukrepi:  
Zakon o gospodarskih družbah iz leta 2006   
 
638 
 Pridržek št. 3 – Poklicne storitve (veterinarske storitve)  
Sektor – podsektor:  Strokovne storitve – veterinarske storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 932  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  Central na in regionalna (razen če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Za opravljanje veterinarske dejavnosti se zahteva fizična prisotnost. Opravljanje veterinarske 
dejavnosti je pridržano za kvalificirane veterinarje, ki so člani poklicnega veterinarskega združenja 
Royal College of Veterinary Surgeons.  
Ukrepi:  
Zakon o veterinarjih (1966)  
  
 
639 
 Pridržek št. 4 – Storitve na področju raziskav in razvoja  
Sektor – podsektor:  Storitve na področju raziskav in razvoja (R in R)  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 851, 853  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  Centralna in regionalna (razen če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Za javno financirane storitve na področju raziskav in razvoja, ki se financirajo s sredstvi Združenega 
kraljestva, se lahko izključne pravice ali dovoljenja podelijo le državljanom Združenega kraljestva in 
pravnim osebam iz Združenega kraljestva, ki imajo sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto v 
Združenem kraljestvu (CPC 851, 853).  
Ta pridržek ne vpliva na [peti del] [Sodelovanje v programih Unije, dobro finančno poslovodenje in 
finančne določbe] in na izključitev postopkov za oddajo naročil s stra ni pogodbenice ali subvencij ali 
nepovratnih sredstev iz odstavkov 6 in 7 člena SERVIN.1.1 [Cilj in področje uporabe].   
Ukrepi:  
Vsi sedanji in vsi prihodnji programi za raziskave ali inovacije.  
  
 
640 
 Pridržek št. 5 – Poslovne storitve  
Sektor – podsektor:  Poslovne storitve – storitve najema ali zakupa brez upravljavcev in 
druge poslovne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  Del CPC 831  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  Centralna in regionalna (razen če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Kar zadeva najem ali zakup zrakoplovov brez posadke, veljajo za zrakoplove, ki jih uporablja letalski 
prevoznik iz Združenega kraljestva, zadevne zahteve glede registracije zrakoplova. Pogodba o zakupu 
brez posadke, katere podpisnik je letalski prevoznik i z Združenega kraljestva, mora izpolnjevati 
zahteve iz nacionalnega prava o varnosti v letalstvu, kot so predhodna odobritev in drugi pogoji, ki 
veljajo za uporabo registriranega zrakoplova iz tretjih držav. Za registracijo zrakoplova se lahko 
zahteva, da j e v lasti fizičnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede državljanstva, ali družb, ki 
izpolnjujejo posebna merila glede lastništva kapitala in nadzora (CPC 83104).  
Kadar izvajalci storitev računalniškega rezervacijskega sistema (CRS), ki delujejo zun aj Združenega 
kraljestva, letalskim prevoznikom iz Združenega kraljestva ne zagotovijo obravnave, ki bi bila 
enakovredna (tj. nediskriminatorna) obravnavi, ki se zagotavlja v Združenem kraljestvu, ali kadar 
letalski prevozniki, ki niso iz Združenega kralje stva, izvajalcem storitev CRS iz Združenega kraljestva 
ne zagotovijo obravnave, ki bi bila enakovredna obravnavi, ki se zagotavlja v Združenem kraljestvu, 
se lahko sprejmejo ukrepi za zagotovitev enakovredne diskriminatorne obravnave letalskim 
prevoznikom,  ki niso iz Združenega kraljestva, s strani izvajalcev CRS, ki delujejo v Združenem 
kraljestvu, oziroma izvajalcem storitev CRS, ki niso iz Združenega kraljestva, s strani letalskih 
prevoznikov iz Združenega kraljestva.  
Ukrepi:  Uredba (ES) št.  1008/2008 E vropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o 
skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev), kakor je bila ohranjena v 
pravu Združenega kraljestva z Zakonom o izstopu iz Evropske unije iz leta  2018 in kakor je bila 
spremenjena s Predpisi (izstop iz EU) za opravljanje zračnih prevozov (sprememba itd.) (S.I. 
2018/1392).  
Uredba (ES) št. 80/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14.  januarja 2009 o kodeksu 
poslovanja računalniških sistemov rezervacij in razveljavitvi U redbe Sveta (EGS) št. 2299/89, kakor je 
bila ohranjena v pravu Združenega kraljestva z Zakonom o izstopu iz Evropske unije iz leta 2018 in 
kakor je bila spremenjena s Predpisi (izstop iz EU) za računalniške sisteme rezervacij (sprememba) iz 
leta 2018 (S.I.  2018/1080).  
 
641 
 Pridržek št. 6 – Komunikacijske storitve  
Sektor – podsektor:  Komunikacijske storitve – poštne in kurirske storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  Del CPC 71235, del 73210, del 751  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  Centralna in regionalna (razen če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Namestitev poštnih nabiralnikov na javnih cestah, izdaja poštnih znamk in zagotavljanje storitev 
priporočenih pošiljk, ki se uporabljajo v  sodnih ali upravnih postopkih, se lahko omejijo v skladu z  
nacionalno zakonodajo. Pojasniti je treba, da lahko za izvajalce poštnih storitev veljajo določene 
obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve ali finančnega prispevka v kompenzacijski sklad.  
Ukrepi:  
Zakon o poštnih storitvah iz leta 2011  
  
 
642 
 Pridržek št. 7 – Prevozne storitve in pomožne storitve v prevozu  
Sektor – podsektor:  Prevozne storitve – pomožne storitve v prometu po plovnih poteh, 
pomožne storitve v železniškem prevozu, pomožne storitve v cestnem 
prevozu, pomožne storitve v zračnem prevozu  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 711, 712, 721, 741, 742, 743, 744, 745, 746, 748, 749  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  Centralna in regionalna (razen če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
(a) Pomožne storitve v zračnem prevozu (CPC 746)  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga in  čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
Raven odprtosti storitev zemeljske oskrbe je odvisna od velikosti letališča. Število izvajalcev storitev 
na vsakem letališču je lahko omejeno. Za velika letališča ta omejitev ne more znašati manj kot dva 
dobavitelja.  
Ukrepi:  
Predpisi za letališča (zemelj ska oskrba) iz leta  1997 (S.I. 1997/2389)  
(b) Podporne storitve za vse vrste prevoza  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, 
lokalna prisotnost, nacionalna obravnava:   
Carinske storitve, vključno s storitvami carinjenja in storitvami v zvezi z uporabo prostorov za 
začasno hrambo ali carinskih skladišč, lahko opravljajo samo subjekti s sedežem v Združenem 
kraljestvu. Da bi se izognili dvomom, to vključuje rezidente Združe nega kraljestva in subjekte s 
stalnim krajem poslovanja ali sedežem v Združenem kraljestvu.  
Ukrepi:  
Zakon o obdavčitvi (čezmejno trgovanje) iz leta  2018; Zakon o upravljanju carin in trošarin iz leta 
1979; Carinski predpisi (izstop iz EU) (za izvoz) iz l eta 2019; Carinski predpisi (izstop iz EU) (za uvozne 
dajatve) iz leta 2018; Carinski predpisi (izstop iz EU) (posebni postopki in pasivno oplemenitenje) iz 
leta 2018; Predpisi za carine in trošarine (izstop iz EU) (razne določbe in spremembe) 2019/1215.  
(c) Pomožne storitve v prometu po plovnih poteh  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
 
643 
 Upravni organ pristanišča ali pristojni organ lahko za določeno pristaniško storitev omeji število 
ponudnikov pristaniški h storitev.  
Ukrepi:  
Uredba (EU) 2017/352 z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev 
in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč, člen  6, kakor je bil v pravu Združenega kraljestva 
ohranjen z Zakonom o izstopu  iz Evropske unije iz leta  2018 in kakor je bil spremenjen s Predpisi za 
pilotažo in pristaniške storitve (sprememba) (izstop iz EU) iz leta  2020 (S.I. 2020/671);  
Predpisi za pristaniške storitve iz leta 2019  
  
 
644 
 Pridržek št. 8 – Dejavnosti, povezane z ener getiko  
Sektor – podsektor:  Dejavnosti, povezane z energetiko – rudarstvo in kamnolomstvo  
Klasifikacija dejavnosti:  ISIC Rev. 3.1 11, 8675, 883  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
Raven upravljanja:  Centralna in regionalna (razen če ni določeno drugače)  
 
Opis:  
Za dejavnosti raziskovanja in proizvodnje v epikontinentalnem pasu Združenega kraljestva (UKCS) ter 
zagotavljanje storitev, ki zahtevajo neposreden dostop do naravnih virov ali njihovo izkoriščanje, je 
treba pridobiti dovoljenje.  
Ta pridržek velja za proi zvodna dovoljenja, izdana za epikontinentalni pas Združenega kraljestva. Za 
pridobitev dovoljenja mora imeti družba poslovno enoto v Združenem kraljestvu. To pomeni bodisi:  
(i) poslovno enoto z zaposlenimi v Združenem kraljestvu,  
(ii) vpis podjetja, ustanovljeneg a v Združenem kraljestvu, v poslovni register pri vladni 
agenciji Companies House, ali  
(iii) vpis podružnice tujega podjetja, ustanovljene v Združenem kraljestvu, v poslovni 
register pri Companies House.  
Ta zahteva velja za vse družbe, ki vložijo vlogo za novo  dovoljenje, in za vse družbe, ki želijo prevzeti 
obstoječe dovoljenje na podlagi prenosa. Uporablja se za vsa dovoljenja in vsa podjetja, ne glede na 
to, ali gre za upravljavca ali ne. Za pridobitev dovoljenja, ki zajema proizvodno polje, mora biti 
družba : (a) vpisana v poslovni register pri vladni agenciji Companies House kot družba, ustanovljena 
v Združenem kraljestvu, ali (b) opravljati svojo dejavnost prek stalne poslovne enote v Združenem 
kraljestvu, kakor je opredeljena v točki 148 Zakona o financah iz leta 2003 (za kar se običajno 
zahteva poslovna enota z zaposlenimi) (ISIC Rev. 3.1 11, CPC 883, 8675).  
Ukrepi:  
Zakon o nafti iz leta 1998  
  
 
645 
 PRILOGA SERVIN -2: NADALJNJI UKREPI  
Uvodne opombe  
1.  Na seznamih Združenega kraljestva in Unije so v skladu s členom SERVIN 2.7 [Neusklajeni 
ukrepi – liberalizacija naložb], členom SERVIN.3.6 [Neusklajeni ukrepi – čezmejna trgovina s 
storitvami] in členom SERV IN.5.50 [Neusklajeni ukrepi – pravne storitve] navedeni pridržki, ki jih sta 
jih sprejela Združeno kraljestvo in Unija glede obstoječih ukrepov, ki niso v skladu z obveznostmi, 
naloženimi s:  
(a) členom SERVIN.2.2 [Dostop do trga – liberalizacija naložb] ali čl enom SERVIN.3.2 [Dostop 
do trga – čezmejna trgovina s storitvami];  
(b) členom SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost – čezmejna trgovina s storitvami];  
(c) členom SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava – liberalizacija naložb] ali členom SERVIN .3.4 
[Nacionalna obravnava – čezmejna trgovina s storitvami];  
(d) členom SERVIN.2.4 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi – liberalizacija 
naložb] ali SERVIN .3.5 [Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi – čezmejna 
trgovina s storitvami];  
(e) členom SERVIN.2.5 [Višji v odstveni položaji in upravni odbori];  
(f) členom SERVIN.2.6 [Operativne zahteve] ali  
(g) členom SERVIN.5.49 [Obveznosti – pravne storitve].  
2.  Pridržki pogodbenice ne posegajo v pravice in obveznosti pogodbenic na podlagi Splošnega 
sporazuma o trgovini s storitva mi.  
3.  Vsak pridržek vsebuje naslednje elemente:  
(a) „sektor“  se nanaša na splošni sektor, znotraj katerega je sprejet pridržek;  
(b) „podsektor“  se nanaša na posebni sektor, znotraj katerega je sprejet pridržek;  
(c) „klasifikacija dejavnosti“  se nanaša, kjer je to primerno, na dejavnost, zajeto v pridržku v 
skladu s CPC, ISIC rev. 3.1 ali kakor je izrecno drugače opisano v pridržku pogodbenice;  
(d) „vrsta pridržka“  podrobneje določa obveznost iz odstavka 1, za katero je sprejet 
pridržek;  
(e) „opis“  določa obseg sektorja , podsektorja ali dejavnosti, zajetih v pridržku; in  
(f) „obstoječi ukrepi“  za namene preglednosti opredeljujejo obstoječe ukrepe, ki se 
uporabljajo za sektor, podsektor ali dejavnosti, zajete v pridržku.  
4.  V razlagi pridržka se preučijo vsi elementi pridr žka. Element „opis“ prevlada nad vsemi 
drugimi elementi.  
5. Za namene seznamov Združenega kraljestva in Evropske unije:  
 
646 
 (a) „ISIC Rev. 3.1“ pomeni Mednarodno standardno klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, kot 
je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št.  4, ISIC 
Rev. 3.1, 2002;  
(b) „CPC“ pomeni začasno Osrednjo klasifikacijo proizvodov (Statistične listine serije M, 
št. 77, Oddelek za mednarodne ekonomske in socialne zadeve, Statistični urad Združenih 
narodov, Ne w York, 1991).  
6.  Za namene seznamov Združenega kraljestva in Unije se pridržek glede zahteve po lokalni 
prisotnosti na ozemlju Unije ali Združenega kraljestva sprejme proti členu SERVIN 3.3 [Lokalna 
prisotnost] in ne proti členu SERVIN 3.2 [Dostop do trg a] ali SERVIN 3.4 [Nacionalna obravnava]. 
Poleg tega taka zahteva ni sprejeta kot pridržek proti členu SERVIN.2.3 [Nacionalna obravnava].   
7.  Pridržek, sprejet na ravni Unije, velja za ukrep Unije, za ukrep države članice na centralni 
ravni ali za ukrep v lade znotraj države članice, razen če je država članica v okviru pridržka izključena. 
Pridržek, ki ga sprejme država članica, se nanaša na ukrep upravljanja na centralni, regionalni ali 
lokalni ravni znotraj te države članice. Za namene pridržkov Belgije c entralna raven upravljanja 
zajema zvezno vlado ter upravne organe regij in skupnosti, saj imajo vsi enakovredna zakonodajna 
pooblastila. Za namene pridržkov Unije in njenih držav članic regionalna raven upravljanja na 
Finskem pomeni Ålandske otoke. Pridrže k, sprejet na ravni Združenega kraljestva, velja za ukrep 
upravljanja na centralni, regionalni ali lokalni ravni države.  
8.  Spodnji seznam pridržkov ne vključuje ukrepov v zvezi y zahtevami in postopki glede 
kvalifikacij, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za izdajo dovoljenj, če ti ne pomenijo 
omejitve v smislu člena SERVIN.2.2 [Lokalna prisotnost – liberalizacija naložb], člen SERVIN.2.3 
[Nacionalna obravnava – liberalizacija naložb], člen SERVIN.3.2 [Dostop do trga – čezmejna trgovina s 
storitvami], člen SERVIN.3.3 [Lokalna prisotnost – čezmejna trgovina s storitvami], člen SERVIN.3.4 
[Nacionalna obravnava — čezme jne storitve ] ali člena SERVIN 5.49 [Obveznosti – pravne storitve]. Ti 
ukrepi lahko vključujejo zlasti potrebo po pridobitvi dovoljenja, izpolnjevanju obveznosti izvajanja 
univerzalnih storitev, pridobitvi priznanja kvalifikacij v reguliranih sektorjih, u spešno opravljenih 
posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, izpolnjevanju zahtev glede članstva v 
poklicni organizaciji, lokalnem agentu za opravljanje storitve ali prijavljenem lokalnem naslovu in 
kakršne koli nediskriminatorne zahteve, da nekaterih dejavnosti ni dovoljeno izvajati na okoljsko 
zaščitenih območjih. Čeprav taki ukrepi niso navedeni na seznamu, se še naprej uporabljajo.  
9.  Pojasniti je treba, da za Evropsko unijo obveznost odobritve nacionalne obravnave ne 
vključuje obveznosti, da fizičnim in pravnim osebam iz Združenega kraljestva odobri enako 
obravnavo, kot je v državi članici v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije ali katerim koli 
ukrepom, sprejetim na podlagi navedene pogodbe, vključno z izvajanjem ukrepa v državah članicah, 
odobrena:  
(i) fizičnim osebam ali osebam s stalnim prebivališčem v drugi državi članici ali  
(ii) pravnim osebam, ustanovljenim ali organizir anim v skladu z zakonodajo druge države 
članice ali Unije, ki imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja v Uniji.  
10.  Obravnava, priznana pravnim osebam, ki so jih ustanovili vlagatelji pogodbenice v skladu s 
pravom druge pogodben ice (v primeru Unije vključno s pravom države članice) in imajo registrirani 
sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto v tej drugi pogodbenici, ne vpliva na pogoje ali 
obveznosti v skladu s poglavjem  2 [Liberalizacija naložb] naslova  II [Storitve in n aložbe] naslova  1 
 
647 
 [Trgovina] dela  2 [Trgovina, promet in ribištvo], ki so bili tem pravnim osebam morda naloženi ob 
ustanovitvi v drugi pogodbenici in ki se uporabljajo še naprej.  
11.  Ta seznam se v skladu s členom FINPROV.1 [Ozemeljsko področje uporabe] in členom 
OTH.9.2 [Geografsko področje uporabe] uporablja samo za ozemlja Združenega kraljestva in 
Evropske unije, relevanten pa je samo, kar zadeva trgovinske odnose med Unijo in njenimi državami 
članicami z Združenim kraljestvom. Na pravice in obveznosti  držav članic v skladu z zakonodajo Unije 
ne vpliva.  
 
12.  Pojasniti je treba, da nediskriminatorni ukrepi ne pomenijo omejitve dostopa na trg v smislu 
člena  SERVIN. 2.2 [Dostop do trga – liberalizacija naložb] ali SERVIN.3.2 [Dostop do trga – čezmejna 
trgovina s storitvami]  ali SERVIN.5.49 [Obveznosti – pravne storitve] za kateri koli ukrep:  
(a) s katerim se zahteva ločevanje lastništva nad infrastrukturo in lastništva nad blagom ali 
storitvami, ki se opravljajo prek zadevne infrastrukture, da bi se zagotovi la poštena 
konkurenca, na primer na področju energije, prevoza in telekomunikacij;  
(b) ki omejuje koncentracijo lastništva, da bi se zagotovila poštena konkurenca;  
(c) za zagotovitev ohranjanja in zaščite naravnih virov in okolja, vključno z omejitvijo 
razpoložlj ivosti, števila in obsega dodeljenih koncesij ter uvedbo moratorija ali 
prepovedi;  
(d) ki omejuje število podeljenih dovoljenj zaradi tehničnih ali fizičnih ovir, kot so na primer 
telekomunikacijski spekter in frekvence, ali  
(e) s katerim se zahteva, da je določ en odstotek delničarjev, lastnikov, partnerjev ali 
direktorjev družbe usposobljen ali opravlja določen poklic, kot na primer odvetniki ali 
računovodje.  
13.  Za finančne storitve velja: Za razliko od tujih hčerinskih družb, za podružnice, ki jih finančna 
ustanova zunaj Evropske unije ustanovi neposredno v državi članici, ne veljajo, razen nekaterih 
omejenih izjem, previdnostni ukrepi, usklajeni na ravni Evropske unije, ki takšnim hčerinskim 
družbam omogočajo izkoristiti povečane možnosti za ustanavljanje no vih podjetij in zagotavljanje 
čezmejnih storitev po vsej Uniji. Zato take podružnice prejmejo dovoljenje za delovanje na ozemlju 
države članice pod enakimi pogoji, kot veljajo za domače finančne ustanove te države članice, in se 
lahko od njih zahteva, da i zpolnjujejo nekaj posebnih previdnostnih zahtev, kot so, v primeru 
bančništva in vrednostnih papirjev, ločena kapitalizacija in druge zahteve glede solventnosti ter 
poročanje in objava zahtev v zvezi z računi, ali v primeru zavarovanj, zahteve v zvezi s po sebnimi 
jamstvi in pologi, ločena kapitalizacija in lokalizacija sredstev, ki predstavljajo tehnične rezerve in 
najmanj eno tretjino minimalnega kapitala, v zadevni državi članici.  
Na spodnjem seznamu pridržkov se uporabljajo naslednje kratice:  
 
UK Združ eno kraljestvo  
EU Evropska unija, vključno z vsemi državami 
članicami   
AT Avstrija  
BE Belgija   
BG Bolgarija  IE Irska  
IT Italija  
LT Litva  
 
648 
 CY Ciper  
CZ Češka  
DE Nemčija  
DK Danska  
EE Estonija  
EL Grčija  
ES Španija  
FI Finska  
FR Francija  
HR Hrvaška  
HU Madžarska  LU Luksemburg  
LV Latvija  
MT Malta  
NL Nizozemska  
PL Poljska  
PT Portugalska  
RO Romunija  
SE Švedska  
SI Slovenija  
SK Slovaška  
 
 
  
 
649 
 Seznam Unije  
Pridržek št.  1 – Vsi sektorji  
Pridržek št.  2 – Strokovne storitve – razen zdravstvenih storitev   
Pridržek št.  3 – Strokovne storitve – zdravstvene storitve in maloprodaja farmacevtskih izdelkov  
Pridržek št.  4 – Poslovne storitve – storitve na področju raziskav in razvoja  
Pridržek št.  5 – Poslovne storitve – nepremičninske storitve  
Pridržek št.  6 – Poslovne storitve – storitve najema ali zakupa  
Pridržek št.  7 – Poslovne storitve – storitve agencij za izterjavo in storitve poročanja o kreditni 
spodobnosti  
Pridržek št.  8 – Poslovne storitve – storitve  posredovanja zaposlitve  
Pridržek št.  9 – Poslovne storitve – varnostne in preiskovalne storitve  
Pridržek št.  10 – Poslovne storitve – druge poslovne storitve  
Pridržek št.  11 – Telekomunikacije  
Pridržek št.  12 – Gradbeništvo  
Pridržek št.  13 – Distribucijs ke storitve  
Pridržek št.  14 – Izobraževalne storitve  
Pridržek št.  15 – Ekološke storitve  
Pridržek št. 16 – Finančne storitve  
Pridržek št. 17 – Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva  
Pridržek št.  18 – Turizem in storitve v zvezi s potovanji  
Pridržek št.  19 – Storitve s področja rekreacije, kulture in športa  
Pridržek št.  20 – Prevozne storitve in pomožne storitve v prevozu  
Pridržek št.  21 – Kmetijstvo, ribištvo in oskrba z vodo  
Pridržek št.  22 – Dejavnosti, povezane z energetiko  
Pridržek št. 23 – Druge storitve, ki niso zajete na drugem mestu  
 
  
 
650 
 Pridržek št.  1 – Vsi sektorji  
Sektor:  Vsi sektorji  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
Obveznosti za pravne storitve  
 
Poglavje/oddelek:  Liberalizacija naložb, čezmejna trgovina s storitvami in regulativni 
okvir za pravne storitve  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli uk repe v zvezi z naslednjim:  
(a) Ustanavljanje   
Liberalizacija  naložb – dostop do trga:   
EU: Storitve, ki se obravnavajo kot javne službe na nacionalni ali lokalni ravni, so lahko predmet 
javnih monopolov ali izključnih pravic, ki se podelijo zasebnim izvaj alcem.  
Javne službe obstajajo v sektorjih, kot so storitve znanstvenega in tehničnega svetovanja, 
raziskovalne in razvojne storitve (R in R) na področju družboslovja in humanističnih ved, tehnično 
preizkušanje in analize, okoljske storitve, zdravstvene st oritve, prevozne storitve in pomožne storitve 
za vse vrste prevoza. Izključne pravice za opravljanje takšnih storitev se pogosto dodelijo zasebnim 
subjektom, na primer subjektom, ki jim javni organi podelijo koncesije, ki so pogojene s posebnimi 
storitveni mi obveznostmi. Ker javne službe pogosto obstajajo tudi na podcentralni ravni, sestavljanje 
podrobnih in izčrpnih list po posameznih sektorjih ni praktično. Ti pridržki se ne uporabljajo za 
telekomunikacije ter računalniške in sorodne storitve.  
Liberaliza cija naložb  – dostop do trga, nacionalna obravnava : Čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti:  
V FI: Omejitve pravice fizičnih oseb brez regionalnega državljanstva na Ålandsk ih otokih in pravice 
pravnih oseb do pridobitve in lastništva nepremičnin na Ålandskih otokih brez dovoljenja pristojnih 
organov Ålandskih otokov. Omejitve pravice do ustanavljanja in pravice do izvajanja gospodarskih 
dejavnosti za fizične osebe, ki nimajo  regionalnega državljanstva na Ålandskih otokih, in družbe brez 
dovoljenja pristojnih organov Ålandskih otokov.  
Obstoječi ukrepi:  
FI: Ahvenanmaan maanhankintalaki (zakon o pridobitvi zemljišč v Ålandu) (3/1975), oddelek 2, in 
Ahvenanmaan itsehallintolaki (zakon o avtonomiji Ålanda) (1144/1991), oddelek 11.  
 
651 
 Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava,  operativne zahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori; Regulativni okvir za pravne storitve – Obveznosti :  
V FR: V skladu s členoma  L151 -1 in 151 -1 ter nadaljnjih členov finančnega in monetarnega zakonika 
se za tuje naložbe v Franciji v sektorje iz člena  R.151-3 finančnega in monetarnega zakonika zahteva 
predhodno dovoljenje ministra za gospodarstvo.   
Obstoječi ukrepi:  
FR: Kakor so določeni v elementu Opis, kakor je navedeno zgoraj.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in u pravni odbori:  
V FR: Omejitev tuje udeležbe v na novo privatiziranih družbah na različne zneske javno ponujenega 
lastniškega kapitala, pri čemer te zneske določi francoska vlada za vsak primer posebej. V nekaterih 
komercialnih, industrijskih ali obrtnih d ejavnostih je za ustanovitev potrebno posebno dovoljenje, če 
generalni direktor nima dovoljenja za bivanje.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in regulativni okvir za pravne storitve – obveznosti  
V HU: Ustanovljeni subjekt mora biti v obliki družbe z  omejeno odgovornostjo, delniške družbe ali 
predstavništva. Vstop na trg v obliki podružnice je dovoljen samo za finančne storitve.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V BG: Za nekatere gospodarske dejavnosti, povezane z izkoriš čanjem ali uporabo državne ali javne 
lastnine, veljajo koncesije, dodeljene v skladu z določbami Zakona o koncesijah.  
Gospodarske družbe, v katerih imata država ali občina več kot 50 -odstotni delež kapitala, 
potrebujejo za vse transakcije za odsvojitev os novnih sredstev družbe ter sklepanje kakršnih koli 
pogodb o pridobitvi udeležbe v kapitalu, zakupu, skupnih dejavnostih, kreditih, zavarovanju terjatev 
ter prevzemu kakršnih koli obveznosti na podlagi menic dovoljenje pristojnega organa, torej agencije 
za privatizacijo ali drugega državnega ali regionalnega organa. Ta pridržek ne velja za rudarstvo in 
kamnolomstvo, za katera velja ločen pridržek s seznama Evropske unije v Prilogi SERVIN -1.   
V IT: Vlada lahko izvaja nekatera posebna pooblastila v družbah, k i delujejo na področju obrambe in 
nacionalne varnosti, ter v nekaterih dejavnostih strateškega pomena na področju energetike, 
prometa in komunikacij. To se nanaša na vse pravne osebe, ki izvajajo dejavnosti, za katere se šteje, 
da so strateškega pomena na področju obrambe in nacionalne varnosti, ne samo v privatiziranih 
podjetjih.  
Če obstaja nevarnost znatne škode za bistvene interese obrambe in nacionalne varnosti, ima vlada 
posebna pooblastila:  
(a) da določi posebne pogoje za nakup delnic,  
(b) da z vet om prepreči sprejetje odločitev, ki se nanašajo na posebne dogodke, kot so prenosi, 
združitve, razdružitve in spremembe dejavnosti, ali  
(c) da zavrne nakup delnic, kadar želi kupec pridobiti stopnjo udeležbe v kapitalu, ki bi verjetno 
škodovala interesom obrambe in nacionalne varnosti.  
 
652 
 Zadevna družba mora urad predsednika vlade obvestiti o vseh odločitvah, dejanjih in transakcijah 
(na primer prenosih, združitvah, razdružitvah, spremembah dejavnosti, prenehanju poslovanja) v 
zvezi s strateškimi sredstvi na  področjih energetike, prometa in komunikacij. Še zlasti ga mora 
obvestiti o nakupu, ki ga opravi fizična ali pravna oseba iz države nečlanice Evropske unije in ki tej 
osebi daje nadzor nad družbo.  
Predsednik vlade lahko uporabi naslednja posebna pooblast ila:  
(a) da z vetom prepreči odločitve, dejanja in transakcije, ki pomenijo izjemno nevarnost znatne 
škode za javni interes na področju varnosti in delovanja omrežij in oskrbe,  
(b) da uvede posebne pogoje, da se zajamči javni interes, ali  
(c) da zavrne n akup v primeru izjemnega tveganja za bistvene interese države.  
Merila za presojo, ali gre za dejansko ali izjemno nevarnost, ter pogoji in postopki za uporabo 
posebnih pooblastil so določeni v zakonu.  
Obstoječi ukrepi:  
IT: Zakon 56/2012 o posebnih pooblastilih v družbah, ki delujejo na področju obrambe in nacionalne 
varnosti, energetike, prometa in komunikacij ter  
odlok predsednika vlade DPCM 253 z dne 30. novembra 2012, ki opredeljuje dejavnosti strateškega 
pomena na pod ročju obrambe in nacionalne varnosti.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu največjih 
ugodnosti, operativne zahteve, višji vodstveni položaji in upravni odbori:  
V LT: Družbe, sektorji in zmogljivosti strateškeg a pomena za nacionalno varnost.  
Obstoječi ukrepi:  
LT: Zakon Republike Litve št. IX -1132 z dne 10 oktobra 2002 o zaščiti objektov, pomembnih za 
zagotavljanje nacionalne varnosti (kakor je bil nazadnje spremenjen 12. januarja 2018, št. XIII -992).  
Liberalizacija  naložb – nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni odbori:   
V SE: Diskriminacijske zahteve za ustanovitelje, višje vodstvene položaje in upravne odbore, ko se v 
švedsko pravo vključijo nove pravne oblike podjetij.  
(b) Pridob itev nepremičnin  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori:   
V HU: Pridobitev državne lastnine.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V HU: Pridobitev ornega zemljišč a s strani tujih pravnih oseb in fizičnih oseb brez statusa rezidenta.  
Obstoječi ukrepi:  
 
653 
 HU: Zakon CXXII iz leta 2013 o kroženju kmetijskih in gozdarskih zemljišč (poglavje II,  
odstavki 6 –36) in poglavje IV (odstavki 38 –59)) ter  
Zakon CCXII iz leta 2013 o prehodnih ukrepih in nekatere določbe v zvezi z Zakonom CXXII iz leta 
2013 o kroženju kmetijskih in gozdarskih zemljišč (poglavje IV, odstavki 8 –20)  
V LV: Pridobitev podeželskih zemljišč s strani državljanov Združenega kraljestv a ali tretje države.  
Obstoječi ukrepi:  
LV: Zakon o privatizaciji zemljišč na podeželju, oddelki. 28, 29, 30.  
V SK: Tuje družbe ali fizične osebe ne morejo pridobiti kmetijskih in gozdnih zemljišč zunaj meja 
strnjenega naselja občine in nekaterih drugih zemljišč (naravnih virov, jezer, rek, javnih cest idr.).  
Obstoječi ukrepi:  
SK: Zakon št.  44/1988 o zaščiti in izkoriščanju naravnih virov;  
zakon št.  229/1991 o ureditvi lastništva kmetijskih zemljišč in drugih nepremičnin;  
zakon št.  460/1992 o ustavi Sl ovaške republike;  
zakon št.  180/1995 o nekaterih ukrepih za ureditev lastništva zemljišč;  
zakon št.  202/1995 o deviznem poslovanju;  
zakon št.  503/2003 o prilagoditvi lastninskih razmerij na zemljiščih;  
zakon št.  326/2005 o gozdovih in  
zakon št.  140/20 14 o pridobitvi lastništva nad kmetijskimi zemljišči.  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
V BG: Tuje fizične in pravne osebe ne morejo pridobiti zemljišč. Pravne osebe iz Bolgarije s tujo 
udeležbo ne morejo pridobiti kmetijskih zemljišč v Bolgariji. Tuje pravne osebe in fizične osebe s 
stalnim prebivališčem v tujini lahko pridobijo zgradbe in lastninske pravice na nepremičninah 
(pravico do uporabe, pravico do gradnje, pravico do postavitve n adgradnje in služnostno pravico). 
Tuje fizične osebe s stalnim prebivališčem v tujini in tuje pravne osebe, v katerih ima tuja udeležba 
večino pri sprejemanju odločitev ali lahko prepreči sprejetje odločitev, lahko pridobijo pravice do 
lastnine nad nepremi čninami v posebnih geografskih območjih, ki jih določi Svet ministrov, in po 
dovoljenju.   
BG: ustava Republike Bolgarije, člen 22, zakon o lastništvu in uporabi kmetijskih zemljišč, člen 3, ter 
zakon o gozdovih, člen 10.  
V EE: Tuje fizične ali pravne ose be, ki niso iz EGP ali članic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in 
razvoj, lahko pridobijo nepremičnino, ki vsebuje kmetijsko in/ali gozdno zemljišče, samo z 
dovoljenjem okrajnega guvernerja in občinskega sveta ter morajo v skladu z zakonom dokazati,  da se 
bo nepremičnina v skladu s svojim namenom uporabljala učinkovito, trajnostno in namensko.  
 
654 
 Obstoječi ukrepi:  
EE: Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus (zakon o omejitvah pri pridobitvi nepremičnin), 
poglavji 2 in 3.  
Liberalizacija  naložb  – dostop do trga, nacionalna obravnava in  čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V LT: Vsi ukrepi, ki so skladni z zavezami, ki jih je sprejela Evropska unija in ki se uporabljajo v Litvi v 
GATS v zvezi s pridobitvijo zeml jišč. Postopek za pridobitev parcel, pogoje in omejitve določajo 
ustavni zakon, zakon o zemljiščih in zakon o pridobitvi kmetijskih zemljišč.  
Vendar lahko organi lokalne samouprave (občine) ter druge nacionalne entitete članic Organizacije 
za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Severnoatlantskega zavezništva, ki izvajajo gospodarske 
dejavnosti v Litvi, določene z ustavnim pravom v skladu z merili Evropske unije in drugega 
povezovanja, pri katerem sodeluje Litva, pridobijo lastninsko pravico na nekmetijsk ih parcelah za 
izgradnjo ter upravljanje stavb in objektov, ki jih potrebujejo za svoje neposredne dejavnosti.  
Obstoječi ukrepi:  
LT: Ustava Republike Litve,  
Ustavni zakon Republike Litve št. I -1392 z dne 20. junija 1996 o izvajanju odstavka 3 člena 47 u stave 
Republike Litve, kakor je bil nazadnje spremenjen z Zakonom št. IX -1381 z dne 20. marca 2003;  
Zakon št. IX -1983 z dne 27. januarja 2004 o zemljiščih ter  
Zakon št. XII -854 z dne 24. aprila 2014 o pridobitvi kmetijskih zemljišč.  
(c) Priznanje   
Liber alizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava:  
V EU: Direktive Evropske unije o medsebojnem priznavanju diplom in drugih poklicnih kvalifikacij 
veljajo samo za državljane Unije. Pravica do opravljanja zak onsko urejenih poklicnih storitev v eni od 
držav članic ne zagotavlja pravice do njihovega opravljanja v drugi državi članici.  
(d) Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi   
Liberalizacija naložb – obravnava po načelu države z največjimi ugodnost mi in čezmejna trgovina s 
storitvami – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in regulativni okvir za pravne 
storitve – obveznosti:  
EU: Določitev drugačne obravnave za tretjo državo v skladu z mednarodnimi pogodbami o naložbah 
ali drugimi trgo vinskimi sporazumi v veljavi ali podpisanimi pred začetkom veljavnosti tega 
sporazuma.  
EU: Določitev drugačne obravnave za tretjo državo v skladu z obstoječim ali prihodnjim dvostranskim 
ali večstranskim sporazumom, ki:  
(i) vzpostavlja notranji trg za storitve in naložbe;  
 
655 
 (ii) podeljuje pravico do ustanavljanja ali  
(iii) zahteva približevanje zakonodaje v enem ali več gospodarskih sektorjih.  
Notranji trg za storitve in naložbe pomeni območje brez notranjih mej, na katerem je zagotovl jen 
prosti pretok storitev, kapitala in oseb.  
Pravica do ustanavljanja pomeni obveznost odprave vseh omejitev za ustanavljanje med 
pogodbenicami dvostranskega ali večstranskega sporazuma z začetkom veljavnosti navedenega 
sporazuma. Pravica do ustanavljanj a vključuje pravico državljanov pogodbenic dvostranskega ali 
večstranskega sporazuma, da ustanavljajo in upravljajo družbe pod enakimi pogoji, kot jih za 
državljane določa zakonodaja pogodbenice, v kateri se družba ustanovi.  
Približevanje zakonodaje pomen i:  
(i) uskladitev zakonodaje ene ali več pogodbenic dvostranskega ali večstranskega sporazuma z 
zakonodajo druge pogodbenice ali pogodbenic navedenega sporazuma ali  
(ii) vključitev skupne zakonodaje v zakonodajo pogodbenic dvostranskega ali večstranskega 
sporazum a.  
Taka prilagoditev ali vključitev se izvede in se zanjo šteje, da se je izvedla, šele ko se prenese v pravo 
pogodbenice ali pogodbenic dvostranskega ali večstranskega sporazuma.  
Obstoječi ukrepi:  
EU: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru;  
stabilizacijski sporazumi;  
dvostranski sporazumi med EU in Švicarsko konfederacijo ter  
poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini.  
EU: Določitev drugačne obravnave za državljane ali družbe v zvezi s pravico do ustanavljanja v okviru 
obstoječih ali prihodnjih dvostranskih sporazumov med naslednjimi državami članicami Evropske 
unije: BE, DE, DK, EL, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PT  in katero koli izmed naslednjih držav ali kneževin: 
Andora, Monako, San Marino in Vatikanska mestna država.  
V DK, FI, SE : Ukrepi Danske, Švedske in Finske, katerih cilj je spodbujati nordijsko sodelovanje, na 
primer:  
(a) finančna podpora za raziskovalne in razvojne projekte (nordijski industrijski sklad);  
(b) financiranje študij izvedljivosti za mednarodne projekte (nordijsk i sklad za izvozne projekte) ter  
(c) finančna pomoč družbam, ki uporabljajo okoljsko tehnologijo (nordijska okoljska finančna 
korporacija). Namen nordijske okoljske finančne korporacije (NEFCO) je spodbujati naložbe v 
nordijskem okoljskem interesu s pouda rkom na vzhodni Evropi.  
Ta pridržek ne vpliva na izključitev postopkov za oddajo naročil s strani pogodbenice ali subvencij iz 
odstavkov 6 in 7 člena SERVIN.1.1 [Cilji in področje uporabe].  
 
656 
 V PL: Ugodnejši pogoji za ustanavljanje ali čezmejno opravljanje storitev, ki lahko vključujejo odpravo 
ali spremembo nekaterih omejitev s seznama pridržkov, ki veljajo na Poljskem, se lahko določijo s 
trgovinskimi sporazumi in sporazumi o plovbi.  
V PT: Opustitev zahteve glede državljanstva za opravljanje nekaterih dej avnosti in poklicev s strani 
fizičnih oseb, ki izvajajo storitve za države, v katerih je portugalščina uradni jezik (Angola, Brazilija, 
Zelenortski otoki, Gvineja Bissau, Ekvatorialna Gvineja, Mozambik, São Tomé in Principe ter Vzhodni 
Timor).  
(e) Orožje,  strelivo in vojaški material  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu največjih 
ugodnosti, višji vodstveni položaji in upravni odbori, operativne zahteve in čezmejna trgovina s 
storitvami – dostop do trga, naciona lna obravnava[, obravnava po načelu največjih ugodnosti, 
lokalna prisotnost]  
V EU: Proizvodnja ali distribucija orožja ali trgovina z orožjem, strelivom in vojaškim materialom. 
Vojaški material je omejen na kakršen koli izdelek, ki je namenjen in izdelan izključno za vojaške 
namene v zvezi z vojno ali obrambnimi dejavnostmi.  
  
  
 
657 
 Pridr žek št.  2 – Strokovne storitve – razen zdravstvenih storitev  
Sektor:  Strokovne storitve – pravne storitve: storitve notarjev in sodnih 
izvršiteljev; računovodske in knjigovodske storitve; revizijske storitve, 
storitve davčnega svetovanja; arhitekturne sto ritve in storitve 
urbanističnega načrtovanja, storitve inženiringa in integriranega 
inženiringa  
Klasifikacija dejavnosti:  del CPC 861, del 87902, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, del 879  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z nasled njim:  
(a) Pravne storitve   
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
EU, z izjemo SE: storitve pravnega svetovanja ter overjanja in potrjevanja dokumentov, ki jih izvajajo 
pravni strokovnjaki kot nosilci javnih funkcij, na primer notarji, „huissiers de justice“ ali drugi 
„officiers publics et ministériels“, ter v zvezi s storitvami sodnih  izvršiteljev, ki so imenovani z 
uradnim aktom vlade (del CPC 861, del 87902).  
Liberalizacija  naložb – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  in čezmejna trgovina  s 
storitvami  – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:   
V BG: Popoln a nacionalna obravnava za ustanovitev in delovanje družb ter izvajanje storitev se lahko 
odobri samo za družbe, ustanovljene v državah, s katerimi so bili ali bodo sklenjeni preferencialni 
sporazumi, in njihove državljane (del CPC 861).  
V LT: Odvetniki iz tujih držav lahko kot odvetniki sodelujejo na sodišču le v skladu z mednarodnimi 
sporazumi (del CPC 861), vključno s posebnimi določbami o zastopanju pred sodišči.  
(b)  Računovodske in knjigovodske storitve (CPC 8621, razen revizijskih storitev, 86213, 86 219 
in 86220)  
Čezmejna trgovina  s storitvami – dostop do trga:   
V HU: Čezmejno izvajanje računovodskih in knjigovodskih storitev.  
Obstoječi ukrepi:   
 
658 
 HU: Zakon C iz leta 2000 in Zakon LXXV iz leta 2007.  
(c)  Revizijske storitve (CPC – 86211 in 86212, razen računovodskih in knjigovodskih  storitev)   
Čezmejna  trgovina s storitvami  – nacionalna obravnava:   
V BG: Neodvisno finančno revizijo izvajajo registrirani revizorji, ki so člani inštituta certificiranih 
javnih revizorjev. Na podlagi vzajemnosti inštitut certificiranih javnih revizorjev registrira revizijske 
subjekte iz Združenega kraljestva ali tretje držav e, če predložijo dokazilo, da:  
(a) tri četrtine članov upravnih teles in registrirani revizorji, ki izvajajo revizijo v imenu subjekta, 
izpolnjujejo zahteve, ki so ekvivalentne zahtevam, ki jih morajo izpolnjevati bolgarski revizorji, in so 
uspešno opravi li potrebne izpite;  
(b) revizijski subjekt izvaja neodvisne finančne revizije v skladu z zahtevami glede neodvisnosti in 
objektivnosti ter  
(c) revizijski subjekt v primeru revizije subjektov javnega interesa na svojem spletnem mestu objavi 
letno poročilo  o preglednosti ali opravi druge ekvivalentne zahteve glede razkritja.  
Obstoječi ukrepi:  
BG: Zakon o neodvisni finančni reviziji.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori:   
V CZ: Na Češkem l ahko revizije izvajajo samo pravne osebe, v katerih je vsaj 60  % kapitalskih deležev 
ali glasovalnih pravic pridržanih za državljane Češke ali držav članic Evropske unije.  
Obstoječi ukrepi:  
CZ: Zakon št.  93/2009 zb. z dne 14. aprila 2009 o revizorjih.  
Čezmejna trgovina  s storitvami – dostop do trga:   
V HU: Čezmejno izvajanje revizijskih storitev.  
Obstoječi ukrepi:  
Zakon C iz leta 2000 in Zakon LXXV iz leta 2007.  
V PT: Čezmejno izvajanje revizijskih storitev.  
(d)  Arhitekturne storitve in storitve urbanističnega načrtovanja (CPC 8674)  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V HR: Čezmejno izvajanje storitev urbanističnega načrtovanja.   
 
659 
 Pridržek št.  3 – Strokovne storitve – zdravstve ne storitve in maloprodaja farmacevtskih izdelkov  
Sektor:  Strokovne zdravstvene storitve, maloprodaja farmacevtskih, 
medicinskih in ortopedskih izdelkov ter druge storitve farmacevtov  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 63211, 85201, 9312, 9319, 93121  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a) zdravstvene in zobozdravstvene storitve; storitve babic, medicinskih sester, 
fizioterapevtov, psihologov in reševalnega osebja (CPC 63211, 85201, 9312, 9319, CPC 93 2)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V FI: Izvajanje vseh strokovnih zdravstvenih storitev, financiranih javn o ali zasebno, vključno s 
storitvami zdravnikov, zobozdravnikov, babic, fizioterapevtov, reševalnega osebja in psihologov, 
razen storitev medicinskih sester (CPC 9312, 93191).  
Obstoječi ukrepi:  
FI: Laki yksityisestä terveydenhuollosta (zakon o zasebnih izvajalcih zdravstvenih storitev) 
(152/1990).  
V BG: Izvajanje vseh strokovnih zdravstvenih storitev, financiranih javno ali zasebno, vključno s 
storitvami zdravnikov, zobozdravnikov, babic, fizioter apevtov, reševalnega osebja in psihologov (CPC 
9312, del 9319).  
Obstoječi ukrepi:  
BG: Zakon o zdravstvenih ustanovah ter zakon o poklicnih organizacijah medicinskih sester, babic in 
zdravnikov specialistov.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga , naciona lna obravnava in  čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga in  nacionalna obravnava:   
V CZ, MT: Izvajanje vseh strokovnih zdravstvenih storitev, financiranih javno ali zasebno, vključno s 
storitvami, ki jih izvaja strokovno osebje, na primer zdravniki, zobozdravniki, babice, medicinske 
sestre, fizioterapevti, reševalno osebje in psihologi, ter drugih  povezanih storitev (CPC 9312, del 
9319).  
 
660 
 Obstoječi ukrepi:  
CZ: Zakon št.  296/2008, zb. o zagotavljanju kakovosti in varnosti človeških tkiv in  
celic za uporabo v humani medicini (zakon o človeških tkivih in celicah);  
Zakon št.  378/2007 zb. o farmacevts kih izdelkih in spremembi nekaterih povezanih zakonov (zakon o 
farmacevtskih izdelkih);  
Zakon št.  268/2014 zb. o medicinskih pripomočkih in spremembi Zakona št.  634/2004 zb. o upravnih 
taksah, kakor je bil naknadno spremenjen;  
Zakon št.  285/2002 zb. o dar ovanju, odvzemanju in transplantaciji tkiv in organov ter spremembi 
nekaterih zakonov (zakon o transplantaciji).  
Zakon št.  372/2011 zb. o zdravstvenih storitvah in pogojih za njihovo izvajanje;  
Zakon št.  373/2011 zb. o posebnih zdravstvenih storitvah).  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
EU, z izjemo NL in SE: Za izvajanje vseh strokovnih zdravstvenih storitev, financiranih javno ali 
zasebno, vključno s storitvami, ki jih izvaja strokovno osebje, na primer zdravniki, zobozdravniki, 
babice, medicinske sestre, fizioterapevti, reševalno osebje in psihologi, se zahteva stalno 
prebivališče. Te storitve lahko izvajajo samo fizične osebe, ki so fizično prisotne na ozemlju Evropske 
unije (CPC 9312, del 93191) .  
V BE: Čezmejno izvajanje vseh zdravstvenih strokovnih storitev, financiranih javno ali zasebno, 
vključno s storitvami zdravnikov, zobozdravnikov, babic, fizioterapevtov, psihologov in reševalnega 
osebja (del CPC 85201, 9312, del 93191).  
V PT: (Tudi obr avnava po načelu države z največjimi ugodnostmi) V zvezi s poklici fizioterapevtov, 
reševalnega osebja in podiatrov se lahko tujim strokovnjakom dovoli opravljanje poklica na podlagi 
vzajemnosti.  
(b) Veterinarske storitve  (CPC 932)   
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V BG: Veterinarsko ustanovo lahko ustanovi fizična ali pravna oseba.  
Izvajanje veterinarske dejavnosti se dovoli samo državljanom EGP in os ebam s stalnim prebivališčem 
(potrebna je fizična prisotnost).  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BE, LV: Čezmejno izvajanje veterinarskih storitev.  
(c) Maloprodaja farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov na ter druge storitve 
farmacevtov (CPC 63211)   
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:  
 
661 
 EU, z izjemo EL, IE, LU, LT in  NL: Za nediskriminatorno omejitev števila izvajalcev, ki lahko izvajajo 
določene s toritve na določenem lokalnem območju. Zato je lahko potrebna ocena gospodarskih 
potreb ob upoštevanju dejavnikov, kot so število obstoječih družb in učinek nanje, prometna 
infrastruktura, gostota prebivalstva ali geografska razpršenost.  
EU, z izjemo BE, BG, EE,  ES, IE in IT:  Prodaja po pošti je mogoča le iz držav članic EGP, zato je za 
maloprodajo farmacevtskih izdelkov in določenega medicinskega blaga splošni javnosti v Evropski 
uniji potreben sedež v eni od teh držav. V CZ: Maloprodaja je mogoča le iz d ržav članic.  
V BE: Maloprodaja farmacevtskih izdelkov in posebnih medicinskih izdelkov je mogoča le v lekarni s 
sedežem v Belgiji.  
V BG, EE,  ES, IT in LT: Čezmejna maloprodaja farmacevtskih izdelkov.  
V IE in LT: Čezmejna maloprodaja farmacevtskih izdelkov, za katere je potreben recept.  
V PL: Posredniki v trgovini z zdravili morajo biti registrirani in imeti prebivališče ali registrirani sedež 
na ozemlju Republike Poljske.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori, operativne zahteve in čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga, nacionalna 
obravnava:  
V FI: Maloprodaja farmacevtskih izdelkov ter medicinskih in ortopedskih izdelko v 
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V SE: Maloprodaja farmacevtskih izdelkov in oskrba širše javnosti s farmac evtskimi izdelki.  
Obstoječi ukrepi:   
AT: Arzneimittelgesetz (zakon o zdravilih), BGBl. Nr. 185/1983, kakor je bil spremenjen, §§ 57, 59, 
59a, in  
Medizinproduktegesetz (zakon o medicinskih proizvodih), BGBl. Nr. 657/1996, kakor je bil 
spremenjen, § 99.  
BE: Arrêté royal du 21 janvier 2009 portant instructions pour les pharmaciens in Arrêté royal du 10 
novembre 1967 relatif à l'exercice des professions des soins de santé.  
CZ: Zakon št.  378/2007 zb. o farmacevtskih izdelkih, kakor je bil spremenjen, in Zako n št.  372/2011 
zb. o zdravstvenih storitvah, kakor je bil spremenjen.  
FI: Lääkelaki (zakon o zdravstvu) (395/1987).  
PL: Farmacevtsko pravo, člen 73a (Uradni list iz leta 2020, točka 944, 1493).  
SE: Zakon o trgovini s farmacevtskimi izdelki (2009:336) in  
uredba o trgovini s farmacevtskimi izdelki (2009:659), poleg tega  
je švedska agencija za zdravila sprejela dodatne predpise – podrobnosti so na voljo pri (LVFS 2009:9).    
 
662 
 Pridržek št.  4 – Poslovne storitve – storitve na področju raziskav in razvoja  
Sektor:  Raziskovalne in razvojne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 851, 852, 853  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
 
Poglavje:  Čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
V RO: Čezmejno izvajanje storitev na področju raziskav in razvoja.  
Obstoječi ukrepi:  
RO: Vladni odlok št.  6 / 2011;  
Odlok ministra za šolstvo in raziskave št.  3548/2 006; Sklep vlade št.  134/2011.  
  
  
 
663 
 Pridržek št.  5 – Poslovne storitve – nepremičninske storitve  
Sektor:  Poslovanje z nepremičninami  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 821, 822  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
 
Poglavje:  Čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
V CZ in HU: Čezmejno izvajanje nepremičninskih storitev.  
 
  
 
664 
 Pridržek št.  6 – Poslovne storitve – storitve najema ali zakupa  
Sektor:  Storitve najema ali zakupa brez upravljavcev  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 832  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
 
Poglavje:  Čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
V BE in FR: Čezmejno izvajanje storitev najema ali zakupa brez upravljavcev v zvezi z osebnimi in 
gospodinjskimi predmeti.  
  
  
 
665 
 Pridržek št.  7 – Poslovne storitve – storitve agencij za izterjavo in storitve poročanja o kreditni 
spodobnosti  
Sektor:  Storitve agencij za izterjavo, storitve poročanja o kreditni spodobnosti  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 87901, 87902  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
EU, z izjemo  ES, LV in SE, v zvezi s storitvami agencij za izterjavo in storitvami poročanja o kreditni 
sposobnosti.  
  
 
666 
 Pridržek št.  8 – Poslovne storitve – storitve posredovanja zaposlitve  
Sektor – podsektor:  Poslovne storitve – storitve posredovanja zaposlitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:   
V EU, z izjemo HU in SE: Posredovanje osebja za pomoč na domu, drugih trgovski h ali industrijskih 
delavcev, medicinskih sester in drugega osebja (CPC 87204, 87205, 87206, 87209).  
V BG, CY, CZ, DE, EE, FI, MT, LT, LV , PL, PT, RO, SI  in SK: Storitve iskanja vodilnih kadrov (87201).  
V AT, BG, CY, CZ, EE, FI, LT, LV MT, PL, PT, RO, SI  in SK: Vzpostavljanje storitev posredovanja 
zaposlitve za administrativno in drugo osebje (CPC 87202).  
V AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI , MT, LT, LV , PL, PT, RO, SI  in SK: Posredovanje delovne sile na področju 
pisarniških del (CPC 87203).  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V EU, z izjemo BE, HU in SE: Čezmejno izvajanje storitev posredovanja zaposlitve za administrativno 
in drugo osebje (CPC 87202).  
V IE: Čezmejno izvajanje storitev iskanja vodilnih kadr ov (87201).  
V FR, IE, IT  in NL: Čezmejno izvajanje storitev zagotavljanja pisarniškega osebja ( CPC 87203).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V DE: Omejitev števila ponudnikov posredovanja zaposlitv e.  
V ES: Omejitev števila izvajalcev storitev iskanja vodilnih kadrov in storitev posredovanja zaposlitve 
(CPC 87201, 87202).  
V FR: Za te storitve lahko velja državni monopol CPC 87202).  
V IT: Omejitev števila ponudnikov posredovanja zaposlitve za administrativno osebje (87203).  
 
667 
 Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V DE: Zvezno ministrstvo za delo in socialne zadeve lahko za določene poklice izda uredbo o 
posredovanj u zaposlitve in zaposlovanju nedržavljanov Evropske unije oziroma EGP (CPC 87201, 
87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209).  
Obstoječi ukrepi:   
AT: §§ 97 in 135 avstrijskega zakona o trgovini (Gewerbeordnung), Zvezni uradni list št.  194/1994, 
kakor je bil  spremenjen, in  
zakon o začasnih zaposlitvah (Arbeitskräfteüberlassungsgesetz/AÜG), Zvezni uradni list št.  
196/1988, kakor je bil spremenjen.  
BG: Zakon o spodbujanju zaposlovanja, členi 26, 27, 27a in 28.  
CY: Zakon o zasebnih agencijah za zaposlovanje št. 126(I)/2012, kakor je bil spremenjen.  
CZ: Zakon o zaposlovanju (435/2004)  
DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);  
Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; socialni zakonik, tretja knjiga) – spodbujanje zaposlovanja;  
Verordnung über  die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; odlok o 
zaposlovanju tujcev).  
DK: §§ 8a –8f Uredbe -zakona št.  73 z dne 17. januarja 2014 in Uredba -zakon št.  228 z dne 7. marca 
2013 (zaposlovanje pomorščakov) ter zakon o delovnih dovoljenjih 20 06, oddelka 1(2) in (3).  
EL: Zakon 4052/2012 (uradni list 41 Α), kakor je bil v nekaterih določbah spremenjen z Zakonom 
št. 4093/2012 (uradni list 222 Α).  
ES: Real Decreto -ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, 
la competitividad y la eficiencia, artículo 117 (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).  
FI: Lakijulkisesta työvoima - ja yrityspalvelusta (zakon o javnih storitvah na področju zaposlovanja in 
zagona podjetij) (916/2012).  
HR: Zakon o trgu dela (OG 118/18, 32/20);  
zakon o delu (OG 93/14, 127/17, 98/19);  
zakon o tujcih (OG 130/11m 74/13, 67/17, 46/18, 53/20).  
IE: Zakon o delovnih dovoljenjih 2006. oddelka 1(2) in (3).  
IT: Zakonodajni odlok 276/2003, člena 4 in 5.  
LT: Delovni zakonik Republike Litve, odobren z Zakonom Republike Litve št. XII -2603 z dne 14. 
septembra 2016;  
 
668 
 Zakon Republike Litve št. IX -2206 z dne 29. aprila 2004 o pravnem položaju tujcev, kakor je bil 
nazadnje spremenjen 3. decembra 2019, št. XIII-2582 . 
LU: Loi du 18 janvier 2012 portant création de l'Agence pour le développement de l'emploi) (zakon z 
dne 18. januarja 2012 o ustanovitvi agencije za zaposlovanje – ADEM) .  
MT: Zakon o zavodih za zaposlovanje in usposabljanje (Cap 343) (členi 23 –25) in uredbe o agencijah 
za zaposlovanje (S.L. 343.24).  
PL: Člen 18 zakona z dne 20. aprila 2004 o spodbujanju zaposlovanja in institucijah trga dela (Uradni 
list, 2015, točka 14 9, kakor je bil spremenjen).  
PT: Uredba -zakon št.  260/2009 z dne 25. septembra, kakor je bila spremenjena z Zakonom št.  5/2014 
z dne 12. februarja (dostopnost in izvajanje storitev agencij za zaposlovanje).  
RO: Zakon št.  156/2000 o zaščiti romunskih drža vljanov, ki delajo v tujini, ponovno objavljen, in Sklep 
vlade št.  384/2001 o odobritvi metodoloških norm za izvajanje Zakona št.  156/2000, z naknadnimi 
spremembami;   
Odlok vlade št.  277/2002, kakor je bil spremenjen z Odlokom vlade št.  790/2004 in Odloko m vlade 
št. 1122/2010, ter  
Zakon št.  53/2003 – zakonik o delovnih razmerjih, ponovno objavljen, z naknadnimi spremembami in 
dodatkom ter Sklep vlade št.  1256/2011 o pogojih poslovanja in postopku odobritve za agencije za 
posredovanje začasne zaposlitve.  
SI: Zakon o urejanju trga dela (Uradni list RS, št.  80/2010, 21/2013, 63/2013, 55/2017) in zakon o 
zaposlovanju, samozaposlovanju in delu tujcev – ZZSDT (Uradni list RS, št.  
47/2015), ZZSDT -UPB2 (Uradni list RS, št.  1/2018).  
SK: Zakon št.  5/2004 o služba h za zaposlovanje in Zakon št.  455/1991 o trgovinskih dovoljenjih  
  
 
669 
 Pridržek št.  9 – Poslovne storitve – varnostne in preiskovalne storitve  
Sektor – podsektor:  Poslovne storitve – varnostne in preiskovalne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 87301, 87302, 87303, 87304, 87305, 87309  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a) Varnostne storitve (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)   
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori , operativne zahteve in čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga, nacionalna 
obravnava:  
V BG, CY, CZ, EE, ES, LT , LV, MT, PL, RO, SI  in SK: Izvajanje varnostnih storitev.  
V DK, HR in HU: Izvajanje storitev v naslednjih podsektorjih: storitve varovanja (87305) za HR in HU, 
svetovalne storitve na področju varnosti (87302) za HR, storitve varovanja na letališčih (del 87305) za 
DK in storitve oklepnih vozil (87304) za HU.  
Liberalizacija nalo žb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V BE: Za člane upravnih odborov podjetij in pravnih oseb, ki izvajajo storitve varovanja in varnostne 
storitve (87305) ter posvetovanje in usposabljanje v zvezi z varnostnimi storitvami (87302), se 
zahteva državljanstvo države članice. Višji vodstveni delavci družb, ki zagotavljajo svetovalne storitve 
na področju varovanja in varnosti, morajo bit i državljani rezidenti države članice.  
V FI: Dovoljenja za izvajanje varnostnih storitev se lahko podelijo samo fizičnim osebam s stalnim 
prebivališčem v EGP ali pravnim osebam s sedežem v EGP.  
V ES: Čezmejno izvajanje varnostnih storitev. Za zasebno varn ostno osebje veljajo zahteve glede 
državljanstva.  
Čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BE, FI, FR  in PT: Čezmejno izvajanje varnostnih storitev s strani tujega izvajalca ni dovoljeno. V PT 
se zahteva državljanstvo za sp ecializirano osebje, v FR pa za izvršne in neizvršne direktorje.  
Obstoječi ukrepi:   
 
670 
 BE: Loi réglementant la sécurité privée et particulière, 2 Octobre 2017.  
BG: Zakon o zasebnih podjetjih za varnostne storitve.  
CZ: Zakon o izdaji dovoljenj za opravljanje trgovinske dejavnosti.  
DK: Uredba o varnosti v letalstvu.  
FI: Laki yksityisistä turvallisuuspalveluista 282/2002 (zakon o zasebnih varnostnih storitvah).  
LT: Zakon št. IX -2327 z dne 8. julija 2004 o varnosti oseb in premoženja.  
LV: Zakon o storitvah varovanja (oddelki 6, 7 in 14).  
PL: Zakon z dne 22. avgusta 1997 o zaščiti oseb in premoženja (Uradni list, 2016, točka 1432, kakor je 
bil spremenjen).  
PT: Zakon 34/2013 alterada p/ Lei 46/2019, 16 maio, in Odlok 273 /2013 alterada p/ Portaria 
106/2015, 13 abril.  
SI: Zakon o zasebnem varovanju.  
(b) Preiskovalne storitve (CPC 87301)   
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori, operativne zahteve in čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna 
obravnava:  
EU, z izjemo AT in SE : Izvajanje preiskovalnih storitev.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga in  čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V LT in PT: Država ima monopol nad preisko valnimi storitvami.  
   
 
671 
 Pridržek št.  10 – Poslovne storitve – druge poslovne storitve  
Sektor – podsektor:  Poslovne storitve – druge poslovne storitve (prevajanje in tolmačenje, 
fotokopiranje in podobno razmnoževanje gradiv, storitve, povezane z 
distribucijo energije, in storitve, povezane s proizvodnjo)  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 87905, 87904, 884, 887.  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a) Storitve prevajanja in tolmačenja (CPC 87905)   
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V HR: Čezmejno izvajanje storitev prevajanja in tolmačenja uradnih dokumentov.  
(b) Fotokopiranje in podobno razmnoževanje gradiv (CPC 87904)  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V HU: Čezmejno izvajanje storitev fotokopiranja in podobnega razmnoževanja gradiv.  
(c) Storitve, povezane z distribucijo energije, in storitve, povezane s proizvodnjo (del CPC 884, 
887, razen svetovalnih in posvetovalnih storitev)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čez mejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V HU: Storitve, povezane z distribucijo energije, in čezmejno izvajanje storitev, povezanih s 
proizvodnjo, razen svetovalnih in posvetovalnih storitev na področju teh sektorjev.  
(d) Vzdrževanje in popravila plovil, opreme za železniški prevoz ter zrakoplovov in njihovih 
delov  (del CPC 86764, CPC 86769, CPC 8868)  
Čezmejna  trgovina s storitvami  – dostop do trga, nacionalna obravnava , lokalna prisotnost :  
V EU, z izjemo DE, EE  in HU: Čezmejno zagotavljanje storitev vzdrževanja in popravil opreme za 
železniški prevoz.  
 
672 
 V EU, z izjemo CZ, EE, HU, LU  in SK: Čezmejno zagotavljanje storitev vzdrževanja in popravil plovil za 
prevoz po celinskih plovnih poteh.  
V EU, z izjemo EE, HU  in LV: Čezmejno izvajanje storitev vzdrževanja in popravil pomorskih plovil.  
V EU, z izjemo AT, EE, HU, LV , in PL: Čezmejno izvajanje storitev vzdrževanja in popravila plovil, 
zrakoplovov in njihovih delov (del CPC 86764, CPC 86769, CPC 8868).  
V EU: Čezmejno izvajanje predpisanih pregledov in izdajanje spričeval za ladje.   
Obstoječi ukrepi:  
EU: Uredba (ES) št.  391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih 
pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij.  
(e) Druge poslovne storitve, povezane z letalstvom  
Liberalizacija  naložb – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  in čezmejna  trgovina  s 
storitvami  – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:  
EU: Določitev drugačne obravnave za tretje države v skladu z obstoječimi ali prihodnjimi 
dvostranskimi sporazumi za naslednje storitve:  
(a) prodaje in trženja storitev zračnega prometa;  
(b) storitev računalniškega rezervacijskega sistema (CRS);  
(c) vzdrževanje in popravila letal in nji hovih delov;  
(d) najem ali zakup zrakoplovov brez posadke.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava,  operativne zahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
lokalna prisotnost:   
V DE, FR:  Gašenje požarov iz zraka, usposabljanje za letenje, škropljenje z letali, letalske geodetske 
meritve, letalsko kartiranje, fotografiranje iz zraka in druge kmetijske, industrijske in inšpekcijske 
storitve iz zraka.     
V FI, SE : Gašenje požarov iz zraka.  
  
 
673 
 Pridržek št.  11 – Telekomunikacije  
Sektor:  Oddajanje programov prek satelitov  
Klasifikacija dejavnosti:  del CPC 861, del 87902, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, del 879  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:   
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
V BE: Oddajanje programov prek satelitov.  
  
 
674 
 Pridržek št.  12 – Gradb eništvo  
Sektor:  Gradbene storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 51  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
V LT: Pravica priprave projektne dokumentacije za gradnjo objektov izrednega pomena se podeli le 
projektivnim družbam, registriranim v Litvi, ali tujim projektivnim dru žbam, ki jih je odobrila 
institucija s pooblastilom vlade za te dejavnosti. Pravica izvajanja tehničnih dejavnosti na glavnih 
področjih gradbeništva se lahko podeli nelitovski osebi, ki jo je odobrila institucija s pooblastilom 
vlade Republike Litve.  
   
 
675 
 Pridržek št.  13 – Distribucijske storitve  
Sektor:  Distribucijske storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 62117, 62251, 8929, del 62112, 62226, del 631  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
a) Distribucija zdravil  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V BG: Čezmejna prodaja zdravil na debelo (CPC 62251).  
Liberalizacija  naložb  – dostop do trga, nacionalna obravnava,  operativne zahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do t rga, nacionalna obravnava:   
V FI: Distribucija farmacevtskih izdelkov (CPC 62117, 62251, 8929).  
Obstoječi ukrepi:   
BG: Zakon o zdravilih v humani medicini; zakon o medicinskih pripomočkih.  
FI: Lääkelaki (zakon o zdravstvu) (395/1987).  
(b)  Distribucija alkoholnih pijač   
V FI: Distribucija alkoholnih pijač (del CPC 62112, 62226, 63107, 8929).  
Obstoječi ukrepi:   
FI: Alkoholilaki (zakon o alkoholu) (1102/2017).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
V SE: Določitev monopola nad maloprodajo žganih pijač, vina in piva (razen brezalkoholnega piva). 
Trenutno ima Systembolaget AB tak monopol nad maloprodajo žganih pijač, vina in piva (razen 
brezalkoholnega piva). Alkoholne pijače so pijače z vsebnostjo alkoh ola nad 2,25 volumskega 
odstotka. Pri pivu je meja vsebnost alkohola nad 3,5 volumskega odstotka (del CPC 631).  
Obstoječi ukrepi:   
 
676 
 SE: Zakon o alkoholu (2010:1622).  
(c)  Druga distribucija  (del CPC 621, CPC 62228, CPC 62251, CPC 62271, del CPC 62272, CPC  
62276, CPC 63108, del CPC 6329)  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BG: Distribucija kemičnih izdelkov, plemenitih kovin in dragih kamnov, zdravil, predmetov za 
medicinsko uporabo, tobaka in tobačnih izdelkov ter alk oholnih pijač na debelo.  
Bolgarija si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi storitvami borznih 
posrednikov.  
Obstoječi ukrepi:   
V BG: Zakon o zdravilih v humani medicini;  
zakon o medicinskih pripomočkih;  
zakon o veterinarsk i dejavnosti;  
zakon o prepovedi kemičnega orožja in nadzoru nad toksičnimi kemičnimi snovmi in njihovimi 
predhodnimi sestavinami;  
zakon o tobaku in tobačnih izdelkih; zakon o trošarinah in trošarinskih skladiščih ter zakon o vinu in 
žganih pijačah.  
   
 
677 
 Pridržek št.  14 – Izobraževalne storitve  
Sektor:  Izobraževalne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 92  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava,  operativne z ahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
lokalna prisotnost:   
EU: Izobraževalne storitve, ki prejemajo javna sredstva ali državno podporo v kakršni koli obliki. Če 
lahko tuji izvajalci izvajajo zaseb no financirane izobraževalne storitve, je lahko pogoj za udeležbo 
zasebnih izvajalcev v izobraževalnem sistemu koncesija, ki se podeli na nediskriminatorni osnovi.  
EU, z izjemo CZ, NL, SE  in SK: Izvajanje zasebno financiranih drugih izobraževalnih storite v, tj. tistih, 
ki niso klasificirane kot storitve osnovnošolskega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja ali 
izobraževanja odraslih (CPC 929).  
V CY, FI, MT  in RO: Izvajanje zasebno financiranih storitev osnovnošolskega in srednješolskega 
izobraž evanja ter izobraževanja odraslih (CPC 921, 922, 924).  
V AT, BG, CY, FI, MT in RO: Izvajanje zasebno financiranih storitev visokošolskega izobraževanja (CPC 
923).  
V CZ in SK: Večina članov upravnega odbora ustanove, ki izvaja zasebno financirane izobraževalne 
storitve, mora imeti državljanstvo zadevne države (CPC 921, 922, 923 za SK razen 92310, 924).  
V SI: Zasebno financirane osnovne šole lahko ustanovijo samo slovenske fiz ične ali pravne osebe. 
Ponudnik storitev mora ustanoviti registrirani sedež ali podružnico. Večina članov upravnega odbora 
ustanove, ki izvaja zasebno financirane storitve srednješolskega ali visokošolskega izobraževanja, 
mora imeti slovensko državljanstvo  (CPC 922, 923).  
V SE: Izvajalci izobraževalnih storitev, ki so jih za zagotavljanje izobraževanja odobrili javni organi. Ta 
pridržek velja za zasebno financirane izvajalce izobraževalnih storitev, ki v neki obliki prejemajo 
državno podporo, med drugim za  izvajalce izobraževalnih storitev, ki jih priznava država ali so pod 
državnim nadzorom, ali za izobraževanje, ki je upravičeno do študijske podpore (CPC 92).  
 
678 
 V SK: Za izvajalce vsakršnega zasebno financiranega izobraževanja, razen posekundarnega 
strokovn ega in poklicnega izobraževanja, se zahteva stalno prebivališče v EGP. Lahko se preverijo 
gospodarske potrebe in lokalni organi lahko omejijo število ustanovljenih šol (CPC 921, 922, 923 
razen 92310, 924).  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:   
V BG, IT in SI: Omejitev čezmejnega izvajanja zasebno financiranih storitev osnovnošolskega 
izobraževanja (CPC 921).  
V BG in IT: Omejitev čezmejnega izvajanja zasebno financiranih storitev srednješolskega 
izobraž evanja (CPC 922).  
V AT: Omejitev čezmejnega izvajanja zasebno financiranih storitev izobraževanja odraslih prek radia 
in televizije (CPC 924).  
Obstoječi ukrepi:  
BG: Zakon o javnem šolstvu, člen 12;  
zakon o visokošolskem izobraževanju, odstavek 4 dodatn ih določb, in zakon o poklicnem 
izobraževanju in usposabljanju, člen 22.  
FI: Perusopetuslaki (zakon o osnovnošolskem izobraževanju) (628/1998);  
Lukiolaki (zakon o splošnem srednješolskem izobraževanju) (629/1998);  
Laki ammatillisesta koulutuksesta (zako n o poklicnem usposabljanju in izobraževanju) (630/1998);  
Laki ammatillisesta aikuiskoulutuksesta (zakon o poklicnem izobraževanju odraslih) (631/1998);  
Ammattikorkeakoululaki (zakon o politehnikah) (351/2003) in Yliopistolaki (zakon o univerzah) 
(558/20 09).  
IT: Kraljevi odlok 1592/1933 (zakon o srednješolskem izobraževanju);  
Zakon 243/1991 (občasni javni prispevek za zasebne univerze);  
Resolucija 20/2003 CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) in  
Odlok predsednika republike 25/1998.   
SK: Zakon 245/2008 o izobraževanju;  
Zakon 131/2002 o univerzah in  
Zakon 596/2003 o državni upravi v izobraževanju in samoupravljanju šole.  
  
 
679 
 Pridržek št.  15 – Ekološke storitve  
Sektor – podsektor:  Okoljske storitve – ravnanje z odpadki in gospodarjenje s tlemi  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 9401, 9402, 9403, 94060.  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
 
Poglavje:  Čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z nasle dnjim:  
V DE: Izvajanje storitev ravnanja z odpadki, razen svetovalnih storitev, ter storitve v zvezi z varstvom 
tal in gospodarjenjem s kontaminiranimi tlemi, razen svetovalnih storitev.  
  
 
680 
 Pridržek št.  16 – Finančne storitve  
Sektor:  Finančne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  Ni relevantno  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a) Vse finančne storitve   
Liberalizacija naložb – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s 
storitvami – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:  
EU: v skladu z različno obravnavo vlagatelja ali ponudnika finančnih storitev iz tretje drža ve v skladu s 
katerim koli dvostranskim ali večstranskim mednarodnim naložbenim sporazumom ali drugim 
trgovinskim sporazumom.  
Liberalizacija  naložb  – dostop do trga   
EU: pravica, da za ustanovitev v državi članici na nediskriminatorni osnovi od ponudnika finančnih 
storitev, ki ni podružnica, zahteva določeno pravno obliko.  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost  
EU: pravi ca, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi s čezmejnim izvajanjem vseh finančnih 
storitev, razen:  
V EU (z izjemo BE, CY, EE, LT, LV, MT, PL, RO, SI):  
(i) storitev neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) in posredniških storitev pri 
neposrednem zavarovanju za zavarovanje tveganj, ki se nanašajo na:   
a. pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter lansiranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del navedenega: blago, ki se 
prevaža, vozi lo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega, ter  
b. blago v mednarodnem tranzitu;   
(ii) pozavarovanja in retrocesije;  
(iii) pomožnih zavarovalniških storitev;  
 
681 
 (iv) zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, obdelave finančnih podatkov in z njimi 
povezane pr ogramske opreme s strani izvajalcev drugih finančnih storitev ter  
(v) svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge 
finančne storitve, kakor so opisane v točki  (a)(ii)(L) opredelitve pojma bančne in druge 
finančne storitv e (razen zavarovanja) v členu  SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmov], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v navedeni točki.  
V BE:  
(i) storitev neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) in posredniških storitev pri 
neposrednem zavarovanju za zavaro vanje tveganj, ki se nanašajo na:   
a. pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter lansiranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del navedenega: blago, ki se 
prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovo rnost, ki izhaja iz tega, ter  
b. blago v mednarodnem tranzitu;   
(ii) pozavarovanja in retrocesije;  
(iii) pomožnih zavarovalniških storitev;  
(iv) zagotavljanja bančnih in drugih finančnih storitev, kakor so opisane v točki (a)(ii)(L) 
opredelitve pojma bančnih in drugih fina nčnih storitev (razen zavarovanja) v členu 
SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmov], z izjemo zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, 
obdelave finančnih podatkov in z njimi povezane programske opreme s strani izvajalcev 
drugih finančnih storitev;  
V CY:  
(i) storitev neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) za zavarovanje tveganj, ki se 
nanašajo na:  
a. pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter lansiranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del n avedenega: blago, ki se 
prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega, ter  
b. blago v mednarodnem tranzitu;  
(ii) posredovanja v zavarovalništvu;  
(iii) pozavarovanja in retrocesije;  
(iv) pomožnih zavarovalniških storitev;  
(v) trgovanja s prenosljivimi vrednostnimi papirji za lastni račun ali za račun strank, in sicer na 
borzi, trgu OTC ali drugače;  
(vi) zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, obdelave finančnih podatkov in z njimi 
povezane programske opreme s strani izvajalcev drugih finančnih storite v ter  
 
682 
 (vii) svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge 
finančne storitve, kakor so opisane v točki  (a)(ii)(L) opredelitve pojma bančne in druge 
finančne storitve (razen zavarovanja) v členu  SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmo v], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v navedeni točki.  
V EE:  
(i) neposrednega zavarovanja (skupaj s pozavarovanjem);  
(ii) pozavarovanja in retrocesije;  
(iii) posredovanja v zavarovalništvu;  
(iv) pomožnih zavarovalniških storitev:  
(v) sprejemanja depozitov;  
(vi)  posojanja  vseh vrst;  
(vii) finančnega zakupa;  
(viii) vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja; garancij in obveznosti;  
(ix) trgovanja za lastni račun ali za račun strank na borzi ali trgu OTC;  
(x)  sodelovanja pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom p rimarne izdaje 
vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem 
storitev, povezanih s temi izdajami;  
(xi) denarnoposredniških poslov;  
(xii) upravljanja premoženja, na primer upravljanja denarnih sredstev ali portfeljev, vseh 
oblik upravljanja kolektivnih naložb, upravljanja pokojninskih skladov, depotnih storitev in 
storitev skrbniških skladov;  
(xiii)  storitev poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi papirji, 
produkti izvedenih finančnih instrumentov in drugim i prenosljivimi vrednostnimi papirji;  
(xiv)  zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, obdelave finančnih podatkov in z 
njimi povezane programske opreme ter  
(xv) svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge 
finančne stor itve, kakor so opisane v točki  (a)(ii)(L) opredelitve pojma bančne in druge 
finančne storitve (razen zavarovanja) v členu  SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmov], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v navedeni točki.  
V LT:  
(i) storitev neposrednega zavarovan ja (vključno s sozavarovanjem) za zavarovanje tveganj, 
ki se nanašajo na:  
 
683 
 a. pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter lansiranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del navedenega: blago, ki se 
preva ža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega, ter  
b. blago v mednarodnem tranzitu;  
(ii) pozavarovanja in retrocesije;  
(iii) pomožnih zavarovalniških storitev;  
(iv) sprejemanja depozitov;  
(v)  posojanja vseh vrst;  
(vi)  finančnega zakupa;  
(vii)  vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja; garancij in obveznosti;  
(viii) trgovanja za lastni račun ali za račun strank na borzi ali trgu OTC;  
(ix)  sodelovanja pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom primarne izdaje 
vrednostnih papir jev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem 
storitev, povezanih s temi izdajami;  
(x) denarnoposredniških poslov;  
(xi) upravljanja premoženja, na primer upravljanja denarnih sredstev ali portfeljev, vseh oblik 
upravljanja kolektivnih nalož b, upravljanja pokojninskih skladov, depotnih storitev in storitev 
skrbniških skladov;  
(xii)  storitev poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi papirji, produkti 
izvedenih finančnih instrumentov in drugimi prenosljivimi vrednostnimi pap irji;  
(xiii)  zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, obdelave finančnih podatkov in z 
njimi povezane programske opreme; ter  
(xiv) svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge 
finančne storitve, kakor so opisane v točki  (a)(ii)(L) opredelitve pojma bančne in druge 
finančne storitve (razen zavarovanja) v členu  SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmov], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v navedeni točki.  
V LV:  
(i) storitev neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) za zavarovanje tveganj, ki se 
nanašajo na:  
a. pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter lansiranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del  navedenega: blago, ki se 
prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega, ter  
b. blago v mednarodnem tranzitu;  
(ii) pozavarovanja in retrocesije; ter  
 
684 
 (iii) pomožnih zavarovalniških storitev;  
(iv) sodelovanja pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vk ljučno z vpisom primarne izdaje 
vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem 
storitev, povezanih s temi izdajami;  
(v)  zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, obdelave finančnih podatkov in z njimi 
povezane prog ramske opreme s strani izvajalcev drugih finančnih storitev ter  
(vi) svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge 
finančne storitve, kakor so opisane v točki  (a)(ii)(L) opredelitve pojma bančne in druge 
finančne storitve  (razen zavarovanja) v členu  SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmov], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v navedeni točki.  
V MT:  
(i) storitev neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) za zavarovanje tveganj, ki se 
nanašajo na:  
a. pomorski prevoz, k omercialni letalski prevoz ter lansiranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del navedenega: blago, ki se 
prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega, ter  
b. blago v mednarodnem tran zitu;  
(ii) pozavarovanja in retrocesije;  
(iii) pomožnih zavarovalniških storitev;  
(iv) sprejemanja depozitov;  
(v)  posojanja vseh vrst;   
(vi) zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, obdelave finančnih podatkov in z njimi 
povezane programske opreme s strani izvajalcev drugih finančnih storitev ter   
(vii) svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge 
finanč ne storitve, kakor so opisane v točki  (a)(ii)(L) opredelitve pojma bančne in druge 
finančne storitve (razen zavarovanja) v členu  SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmov], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v navedeni točki.  
V PL:  
(i) storitev neposrednega za varovanja (vključno s sozavarovanjem) za zavarovanje tveganj, ki se 
nanašajo na blago v mednarodni trgovini;  
(ii) pozavarovanja in retrocesije tveganj, ki se nanašajo na blago v mednarodni trgovini.  
(iii) storitev neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem in retrocesijo) in 
posredniških storitev pri neposrednem zavarovanju za zavarovanje tveganj, ki se nanašajo 
na:  
 
685 
 a. pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter lansiranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del navedenega: blago, ki se 
prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega, ter  
b. blago v mednarodnem tranzitu;  
(iv) zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, obdelave finančnih podatkov in z njimi 
povezane programske opreme s stra ni izvajalcev drugih finančnih storitev ter  
(v)  svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge 
finančne storitve, kakor so opisane v točki  (a)(ii)(L) opredelitve pojma bančne in druge 
finančne storitve (razen zavarovanja)  v členu  SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmov], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v navedeni točki.  
V RO:  
(i) storitev neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) in posredniških storitev pri 
neposrednem zavarovanju za zavarovanje tveganj, ki se nanašajo na:   
a. pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter lansiranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del navedenega: blago, ki se 
prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz t ega, ter  
b. blago v mednarodnem tranzitu;   
(ii) pozavarovanja in retrocesije; ter  
(iii)  pomožnih zavarovalniških storitev;  
(iv) sprejemanja depozitov;   
(v) posojanja vseh vrst;   
(vi)  garancij in obveznosti;   
(vii) denarnoposredniških poslov;   
(viii) zagotavljanja in prenosa finančnih inf ormacij, obdelave finančnih podatkov in z njimi 
povezane programske opreme; ter   
(ix) svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge 
finančne storitve, kakor so opisane v točki  (a)(ii)(L) opredelitve pojma bančne in druge 
finančne storitve (razen zavarovanja) v členu  SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmov], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v navedeni točki.  
V SI:  
(i) storitev neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) in posredniških storitev pri 
neposrednem zavarovanju za zavarovanje tveganj, ki se nanašajo na:   
(ii) pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter lansiranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del navedenega: blago, ki se prevaža, 
vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega, ter  
 
686 
 (iii) blago  v mednarodnem tranzitu;   
(iv) pozavarovanja in retrocesije;  
(v) pomožnih zavarovalniških storitev;  
(vi) posojanja vseh vrst;   
(vii) sprejemanja jamstev in obveznosti od tujih kreditnih ustanov s strani domačih pravnih 
subjektov in samostojnih podjetnikov;   
(viii) zagotavljanja i n prenosa finančnih informacij, obdelave finančnih podatkov in z njimi 
povezane programske opreme s strani izvajalcev drugih finančnih storitev ter   
(ix) svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge 
finančne storitve, ka kor so opisane v točki  (a)(ii)(L) opredelitve pojma bančne in druge 
finančne storitve (razen zavarovanja) v členu  SERVIN.5.38 [Opredelitve pojmov], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v navedeni točki.  
(b) Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve:   
Čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V BG: Tuje zavarovalnice ne smejo neposredno prevzeti zavarovanja prevoza, ki zajema zavarovanje 
blaga, samih vozil in odgovornosti v zvezi s tveganji, ki obstajajo v Bolgar iji.  
V DE: Če ima tuja zavarovalnica podružnico v Nemčiji, lahko sklepa zavarovalne pogodbe v zvezi z 
mednarodnim prevozom v Nemčiji samo s podružnico, ki je ustanovljena v Nemčiji.  
Obstoječi ukrepi:  
DE: Luftverkehrsgesetz (LuftVG) in  
Luftverkehrszulassu ngsordnung (LuftVZO).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V ES: Za opravljanje poklica aktuarja se zahteva stalno prebivališče ali najmanj dve leti izkušenj.  
Čezmejna  trgovina s storitvami – lokalna prisotnost:   
V FI: Za zagotavljanje storitev zavarovalnih posrednikov je treba imeti stalni sedež poslovanja v EU.  
Storitve neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) lahko izvajajo le zavarovatelji s 
sedežem v Evropski uniji ali s podružnico na Finskem.  
Obstoječi ukrepi:  
FI: Laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä (zakon o tujih zavarovalnicah) (398/1995),  
Vakuutusyhtiölaki (zakon o zavarovalnicah) (521:2008);  
 
687 
 Laki vakuutusten tarjoamisesta (zakon o distr ibuciji zavarovalnih produktov) (234/2018).  
V FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim prevozom lahko prevzamejo samo zavarovalnice s 
sedežem v Evropski uniji.  
Obstoječi ukrepi:  
FR: Code des assurances.  
V HU: Storitve neposrednega zavarovanja lahko opravljajo samo pravne osebe EU in podružnice, 
registrirane na Madžarskem.  
Obstoječi ukrepi:  
HU: Zakon LX iz leta 2003.  
V IT: Zavarovanje prevoza blaga, zavarovanje vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki 
obstajajo v Italiji, lahko prevzem ajo samo zavarovalnice s sedežem v Evropski uniji, razen pri 
mednarodnem prevozu, ki vključuje uvoz v Italijo.  
Čezmejno izvajanje aktuarskih storitev.  
Obstoječi ukrepi:  
IT: Člen 29 zakonika o zasebnem zavarovanju (zakonodajni odlok št.  209 z dne 7. septe mbra 2005), 
Zakon 194/1942 o poklicu aktuarja.  
V PT: Letalsko in ladijsko transportno zavarovanje, ki zajema blago, zrakoplove, ladje brez tovora in 
odgovornost, lahko sklepajo samo družbe in pravne osebe iz Evropske unije. Na Portugalskem lahko 
kot posre dniki za take zavarovalne posle delujejo samo fizične osebe iz Evropske unije ali družbe s 
sedežem v Evropski uniji.  
Obstoječi ukrep:  
PT: Člen 3 zakona št.  147/2015, člen 8 zakona št.  7/2019.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava;  
V SK: Tuji državljani lahko ustanovijo zavarovalnico samo v obliki delniške družbe ali izvajajo 
zavarovalniške storitve prek podružnic z registriranim sedežem na Slovaškem. Pridobitev dovoljenja 
je v obeh primerih odvisna od ocene nadzornega organa.  
Obstoj eči ukrepi:  
SK: Zakon 39/2015 o zavarovanju.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga  
V FI: Najmanj polovica članov upravnega odbora in nadzornega sveta ter izvršni direktor 
zavarovalni ce, ki izvaja obvezno pokojninsko zavarovanje, morajo imeti stalno prebivališče v EGP, 
razen če pristojni organi odobrijo izjemo. Tuji zavarovatelji s podružnico na Finskem ne morejo 
 
688 
 pridobiti dovoljenja za izvajanje obveznega pokojninskega zavarovanja. Vs aj en revizor mora imeti 
stalno prebivališče v EGP.  
Pri drugih zavarovalnicah velja zahteva glede stalnega prebivališča v EGP za najmanj enega člana 
upravnega odbora in nadzornega sveta ter za izvršnega direktorja. Vsaj en revizor mora imeti stalno 
prebiva lišče v EGP. Generalni zastopnik zavarovalnice Združenega kraljestva mora imeti stalno 
prebivališče na Finskem, razen če je sedež družbe v Evropski uniji.  
Obstoječi ukrepi:  
FI: Laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä (zakon o tujih zavarovalnicah) (398/1995); Vakuutusyhtiölaki 
(zakon o zavarovalnicah) (521:2008);  
Laki vakuutusedustuksesta (zakon o zavarovalnem posredništvu) (570/2005);  
Laki vakuutusten tarjoamisesta (zakon o distribuciji zavarovalnih produktov) (234/2018) in  
Laki työeläkevakuutusyhtiöistä (z akon o družbah, ki izvajajo obvezno pokojninsko zavarovanje) 
(354/1997).  
(c) Bančne in druge finančne storitve   
Liberalizacija  naložb – dostop do trga in  čezmejna trgovina s storitvami  – lokalna prisotnost:   
EU: Samo pravne osebe z registriranim sedežem v Evropski uniji so lahko depozitarji premoženja 
investicijskih skladov. Za izvajanje dejavnosti upravljanja splošnih skladov, vključno z investicijskimi 
skladi in investicijskimi družbami, če so te dovoljene z nacionalno zakonodajo, se zahteva ustanovitev 
specializirane družbe za upravljanje, ki ima glavni in registrirani sedež v isti državi članici.  
Obstoječi  ukrepi :  
EU: Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju 
zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne 
papirje (KNPVP) in  
Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in S veta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih 
alternativnih investicijskih skladov (UAIS).  
V EE: Za sprejemanje depozitov mora imeti družba dovoljenje estonskega finančnega nadzornega 
organa in biti registrirana v skladu z estonsko zakonodajo kot delniška družb a, hčerinska družba ali 
podružnica.  
Obstoječi ukrepi:  
EE: Krediidiasutuste seadus (zakon o kreditnih institucijah) § 206 in §21.  
V SK: Investicijske storitve lahko izvajajo samo družbe za upravljanje, ki imajo pravno obliko delniške 
družbe z zakonsko določenim lastniškim kapitalom.  
Obstoječi ukrepi:  
SK: Zakon 566/2001 o vrednostnih papirjih in naložbenih storitvah ter Zakon 483/2001 o bankah.  
 
689 
 Liberalizacija  naložb – nacionalna obravnava,  višji vodstveni položaji in upravni odbori  
V FI: Najmanj eden od ustanoviteljev, članov upravnega odbora, nadzornega sveta in izvršni direktor 
ponudnika bančnih storitev ter oseba, pooblaščena za podp is v imenu kreditne institucije, morajo 
imeti stalno prebivališče v EGP. Vsaj en revizor mora imeti stalno prebivališče v EGP.  
Obstoječi ukrepi:  
FI: Laki liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista (zakon o poslovnih  
bankah in drugih  kreditnih institucijah v obliki družbe z omejeno odgovornostjo) (1501/2001);  
Säästöpankkilaki (1502/2001) (zakon o hranilnicah);  
Laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista (1504/2001) (zakon o  
zadružnih bankah in drugih kreditn ih institucijah v obliki zadružne banke);  
Laki hypoteekkiyhdistyksistä (936/1978) (zakon o hipotekarnih družbah);  
Maksulaitoslaki (297/2010) (zakon o plačilnih institucijah);  
Laki ulkomaisen maksulaitoksen toiminnasta Suomessa (298/2010) (zakon o delovanju  
tujih plačilnih institucij na Finskem) in  
Laki luottolaitostoiminnasta (zakon o kreditnih institucijah) (121/2007).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obrav nava in čezmejna trgovina s storitvami – 
lokalna prisotnost:  
V IT: Storitve, ki jih izvajajo „consulenti finanziari“ (finančni svetovalci). Za akvizitersko prodajo 
morajo posredniki uporabljati pooblaščene prodajalce finančnih storitev s stalnim prebivali ščem na 
ozemlju države članice.  
Obstoječi  ukrepi:  
IT: Členi 91 –111 uredbe Nacionalne komisije za družbe in borzo (CONSOB) o posrednikih (št. 16190 z 
dne 29. oktobra 2007).  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni polo žaji in upravni 
odbori in  čezmejna trgovina s storitvami  – lokalna prisotnost:   
V LT: Kot depozitarji premoženja pokojninskih skladov lahko delujejo samo banke z registriranim 
sedežem ali podružnico v Litvi, ki so pooblaščene za izvajanje investicijskih st oritev v EGP. Vsaj en 
član uprave banke mora govoriti litovsko.   
Obstoječi  ukrepi:  
LT: Zakonik Republike Litve o bankah z dne 30. marca 2004 št. IX -2085, kakor je bil spremenjen z 
Zakonom št. XIII -729 z dne 16. novembra 2017;   
 
690 
 Zakon Republike Litve št. IX-1709 z dne 4. julija 2003 o kolektivnih naložbenih podjemih, kakor je bil 
spremenjen Zakonom št. XIII -1872 z dne 20 decembra 2018;   
Zakon Republike Litve št. VIII -1212 z dne 3. junija 1999 o dodatnem prostovoljnem pokojninskem 
zavarovanju (kakor je bil spremenjen z Zakonom št. XII -70 z dne 20. decembra 2012);  
Zakon Republike Litve št. IX -1596 z dne 5. junija 2003 o plačilih, kakor je bil nazadnje spremenjen z 
Zakonom št. XIII -2488 z dne 17. oktobra 2019;  
Zakon Republike Litve št. XI -549 z dne 10. decembra 2009 o plačilnih institucijah (nova različica 
zakona: št. XIII -1093 z dne 17. aprila 2018).  
Čezmejna trgovina  s storitvami – dostop do trga:  
V FI: Za izvajanje plačilnih storitev se lahko zahteva stalno prebivališče ali domicil na Finskem.  
 
  
 
691 
 Pridržek št.  17 – Zdravstvene storitve in  storitve socialnega varstva  
Sektor:  Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 93, 931 razen 9312, del 93191, 9311, 93192, 93193, 93199  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Naciona lna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a) Zdravstvene storitve – storitve bolnišnic, storitve prevoza z reševalnimi vozili, storitve 
zdravstvenih nastanitvenih ustanov  (CPC 93, 931 razen 9312, del 93191, 931 1, 93192, 93193, 
93199)   
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava , operativne zahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori:   
EU: Za izvajanje vseh zdravstvenih storitev, ki prejemajo javna sredstva ali državno podporo v kakršni 
koli obliki.  
EU: Vse zasebno financirane zdravstvene storitve, razen zasebno financiranih storitev bolnišnic, 
storitev prevoza z reševalnimi vozili in storitev zdravstvenih nastanitvenih ustanov razen bolnišnic. 
Udeležba zasebnih izvajalcev pri zdravstveni h storitvah, ki se financirajo iz zasebnih sredstev, je lahko 
pogojena s koncesijo, ki se podeli na nediskriminatorni osnovi. Lahko se preverijo gospodarske 
potrebe. Glavna merila: število obstoječih ustanov in vpliv nanje, prometna infrastruktura, gostota  
prebivalstva, geografska razpršenost in ustvarjanje novih delovnih mest.  
Ta pridržek se ne nanaša na izvajanje vseh strokovnih storitev v zdravstvu, vključno s storitvami, ki jih 
izvaja strokovno osebje, na primer zdravniki, zobozdravniki, babice, medici nske sestre, fizioterapevti, 
reševalno osebje in psihologi, ki so zajete v drugih pridržkih (CPC 931 razen 9312, del 93191).  
V AT, PL in SI: Izvajanje zasebno financiranih storitev prevoza z reševalnimi vozili (CPC 93192).  
V BE: Vzpostavljanje zasebno fi nanciranih storitev prevoza z reševalnimi vozili in storitev 
zdravstvenih nastanitvenih ustanov razen bolnišnic (CPC 93192, 93193).  
V BG, CY, CZ, FI, MT in SK : Izvajanje zasebno financiranih storitev bolnišnic, storitev prevoza z 
reševalnimi vozili in sto ritev zdravstvenih nastanitvenih ustanov razen bolnišnic (CPC 9311, 93192, 
93193).  
V FI: Izvajanje drugih zdravstvenih storitev (CPC 93199).  
 
692 
 Obstoječi  ukrepi:  
CZ: Zakon št.  372/2011 zb. o zdravstvenih storitvah in pogojih za njihovo izvajanje.  
FI: Laki yksityisestä terveydenhuollosta (zakon o zasebnih izvajalcih zdravstvenih storitev) 
(152/1990).  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava  po načelu države z 
največjimi u godnostmi, višji vodstveni položaji in upravni odbo ri, operativne zahteve:  
V DE: Izvajanje sistema socialne varnosti v Nemčiji, v okviru katerega lahko storitve izvajajo različna 
podjetja ali subjekti in ki lahko vključuje elemente konkurenčnosti, zaradi česar ne gre za „storitve, ki 
se izvajajo izključno  v okviru vladnega pooblastila“. Določitev boljše obravnave v okviru 
dvostranskega trgovinskega sporazuma v zvezi z zagotavljanjem zdravstvenih storitev in storitev 
socialnega varstva (CPC 93).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V DE: Nacionalno lastništvo zasebno financiranih bolnišnic, ki jih upravljajo nemške oborožene sile.  
Nacionalizacija drugih ključnih zasebno financiranih bolnišnic (CPC 93110).  
V FR: Izvajanje zasebno financiranih storitev laboratorijske analize in tes tiranja.  
Čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V FR: Izvajanje zasebno financiranih storitev laboratorijske analize in testiranja (del CPC 9311).  
Obstoječi  ukrepi:  
FR: Code de la Santé Publique.  
(b) Zdravstvene storitve  in storitve socialnega varstva, vključno s pokojninskim zavarovanjem  
Čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:   
EU, z izjemo HU: Čezmejno izvajanje zdravstvenih storitev, storitev socialnega varstva in dej avnosti 
ali storitev, ki so del javnega pokojninskega načrta ali zakonsko predpisanega sistema socialne 
varnosti. Ta pridržek se ne nanaša na izvajanje vseh strokovnih storitev v zdravstvu, vključno s 
storitvami, ki jih izvaja strokovno osebje, na primer z dravniki, zobozdravniki, babice, medicinske 
sestre, fizioterapevti, reševalno osebje in psihologi, ki so zajete v drugih pridržkih (CPC 931 razen 
9312, del 93191).  
V HU: Čezmejno izvajanje vseh storitev bolnišnic, storitev prevoza z reševalnimi vozili in storitev 
zdravstvenih nastanitvenih ustanov razen bolnišnic, ki se financirajo iz javnih sredstev (CPC 9311, 
93192, 93193).   
(c) Storitve socialnega varstva, vključno s pokojninskim zavarovanjem   
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori , operativne zahteve:  
 
693 
 EU: Izvajanje vseh storitev socialnega varstva, ki se financirajo iz javnih sredstev ali so deležne 
državne podpore v kakršni koli obliki, ter dejavnosti ali storitve v okviru javn ega pokojninskega 
načrta ali zakonsko predpisanega sistema socialne varnosti. Udeležba zasebnih izvajalcev pri 
storitvah socialnega varstva, ki se financirajo iz zasebnih sredstev, je lahko pogojena s koncesijo, ki se 
podeli na nediskriminatorni osnovi. La hko se preverijo gospodarske potrebe. Glavna merila: število 
obstoječih ustanov in vpliv nanje, prometna infrastruktura, gostota prebivalstva, geografska 
razpršenost in ustvarjanje novih delovnih mest.  
V BE, CY, DE, DK, EL, ES, FR, IE, IT in PT: Izvajanje  zasebno financiranih storitev socialnega varstva, 
razen storitev rehabilitacijskih centrov in domov za ostarele.  
V CZ, FI, HU, MT, PL, RO, SK, in SI: Izvajanje zasebno financiranih storitev socialnega varstva.  
V DE: Sistem socialne varnosti v Nemčiji, v okviru katerega storitve zagotavljajo različna podjetja ali 
subjekti in ki lahko vključuje elemente konkurenčnosti, zaradi česar te storitve ne spadajo v 
opredelitev „storitev, ki se izvajajo izključno v okviru vladneg a pooblastila“.  
Obstoječi  ukrepi:  
FI: Laki yksityisistä sosiaalipalveluista (zakon o zasebnih socialnih storitvah) (922/2011).  
IE: Zakon o zdravstvu 2004 (S. 39) in  
zakon o zdravstvu 1970 (kakor je bil spremenjen – oddelek 61A).  
IT: Zakon 833/1978 o s istemu javnega zdravstva;  
Zakonodajni odlok 502/1992 o organizaciji in urejanju zdravstva ter Zakon 328/2000 o reformi 
storitev socialnega varstva.  
 
  
 
694 
 Pridržek št.  18 – Turizem in storitve v zvezi s potovanji  
Sektor:  Storitve turističnih vodnikov, zdravs tvene storitve in storitve 
socialnega varstva  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 7472  
Vrsta pridržka:  Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
Liberalizacija naložb – nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna 
obravnava:  
V FR: Zahteva po državljanstvu države članice za izvajanje stori tev turističnih vodnikov.  
Liberalizacija naložb – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  in čezmejna trgovina s 
storitvami – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:  
V LT: Če Združeno kraljestvo litovskim državljanom dovoli izvajan je storitev turističnih vodnikov, bo 
tudi Litva državljanom Združenega kraljestva dovolila izvajanje teh storitev pod enakimi pogoji.  
 
  
 
695 
 Pridržek št.  19 – Storitve s področja rekreacije, kulture in športa  
Sektor:  Storitve na področju rekreacije, kulture i n športa  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 962, 963, 9619, 964.  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s  storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a) Storitve knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne storitve (CPC963)  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava,  operativne z ahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
lokalna prisotnost:   
EU, z izjemo AT in, za liberalizacijo naložb,  LT: Izvajanje storitev knjižnic, arhivov, muzejev i n drugih 
kulturnih storitev.  
V AT in LT: Za ustanovitev družbe je lahko potrebno dovoljenje ali koncesija.  
(b)  Razvedrilne storitve, storitve gledališč, glasbenih skupin, ki nastopajo v živo, in cirkusov 
(CPC 9619, 964 razen 96492)   
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava:   
EU, z izjemo AT in SE: Čezmejno izvajanje razvedrilnih storitev, vključno s storitvami gledališč, 
glasbenih skupin, ki nastopajo v živo, cirkusov in diskotek.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava,  operativne z ahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
lokalna prisotnost:   
V CY, CZ, FI, MT, PL, RO, SI  in SK: Izvajanje razvedrilnih storitev, vključn o s storitvami gledališč, 
glasbenih skupin, ki nastopajo v živo, cirkusov in diskotek.  
V BG: Izvajanje naslednjih razvedrilnih storitev: cirkusi, zabaviščni parki in podobne storitve, plesne 
dvorane, diskoteke in poučevanje plesa ter druge razvedrilne sto ritve.  
V EE: Izvajanje drugih razvedrilnih storitev, razen storitev kinematografov.  
V LT in LV: Izvajanje vseh razvedrilnih storitev, razen storitev kinematografov.  
 
696 
 V CY, CZ, LV, PL, RO  in SK: Čezmejno izvajanje športnih storitev in drugih storitev s po dročja 
rekreacije.  
(c) Storitve tiskovnih agencij (CPC 962)   
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V FR: Tuja udeležba v obstoječih družbah, ki izdajajo publikacije v francoskem jeziku, ne sme 
presegati 20 odstotkov kapitala ali g lasovalnih pravic družbe. Za ustanavljanje tiskovnih agencij 
Združenega kraljestva veljajo pogoji, določeni v nacionalni zakonodaji. Za ustanavljanje tiskovnih 
agencij s strani tujih vlagateljev velja vzajemnost.  
Obstoječi ukrepi:  
FR: Ordonnance n° 45 -2646 du 2 novembre 1945 portant règlementation provisoire des agences de 
presse in Loi n° 86 -897 du 1 août 1986 portant réforme du régime juridique de la presse.  
Čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga:   
V HU: Izvajanje storitev tiskovnih agencij.  
(d) Igre na srečo in stave (CPC 96492)  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava,  operativne z ahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
lokalna prisotnos t:  
EU: Izvajanje igralniških dejavnosti, ki vključujejo denarni vložek pri igrah na srečo, kot so na primer 
loterije, hitre srečke, igralniške storitve igralnic, arkadne igre in lokali z licenco, stave, tombole in 
igralniške storitve, ki jih upravljajo do brodelne ustanove ali neprofitne organizacije oziroma se 
upravljajo v njihovem imenu.  
  
 
697 
 Pridržek št.  20 – Prevozne storitve in pomožne storitve v prevozu  
Sektor:  Storitve prevoza  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohr ani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a) Pomorski prevoz – kakršne koli druge komercialne dejavnosti, ki se opravljajo z ladje  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori,  operativne zahteve in  čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga, nacionalna 
obravnava:   
EU: Za posadke morskih plovil in plovil za celinske vode se zahteva državljanstvo.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države  z 
največjimi ugodnostmi, višji vodstveni položaji in upravni odbori:  
EU, z izjemo LV in MT: samo fizične ali pravne osebe iz EU lahko registrirajo plovilo in upravljajo floto 
pod nacionalno zastavo države ustanovitve (velja za vse komercialne pomorske dej avnosti, ki se 
izvajajo na pomorskih plovilih, vključno z ribolovom, akvakulturo in z ribolovom povezanimi 
storitvami: storitve mednarodnega prevoza potnikov in tovora (CPC 721) ter pomožne storitve v 
pomorskem prevozu).  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga in čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga:   
V MT: Za pomorsko povezavo Malte s celinskim delom Evrope preko Italije veljajo izključne pravice 
(CPC 7213, 7214, del 742, 745, del 749).  
Čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:   
V SK: Tuji vlagatelji morajo imeti svoj sedež na Slovaškem, če želijo pridobiti dovoljenje za izvajanje 
storitev (CPC 722).  
(b) Pomožne storitve v pomorskem prevozu  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:   
 
698 
 EU: Izvajanje storitev pilotaže in sidranja. Pojasniti je treba, da si Evropska unija ne glede n a merila, 
ki lahko veljajo za registracijo ladij v državah članicah Evropske unije, pridržuje pravico, da določi, da 
lahko storitve pilotaže in sidranja izvajajo samo ladje, ki so vpisane v nacionalne registre držav članic 
Evropske unije (CPC 7452).  
EU, z izjemo LT in LV: Storitve potiskanja in vlečenja lahko izvajajo samo plovila, ki plujejo pod 
zastavo države članice Evropske unije (CPC 7214).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – nacionalna obravnava, 
lokalna prisot nost:  
V LT: Storitve pilotaže, sidranja, potiskanja in vlečenja lahko izvajajo le pravne osebe iz Litve ali 
pravne osebe iz države članice  
Evropske unije s podružnicami v Litvi, ki imajo dovoljenje litovske uprave za pomorsko varnost (CPC 
7214, 7452).  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga in čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna 
obravnava, lokalna prisotnost:   
V BE: Storitve pretovarjanja lahko izvajajo le akreditirani delavci, ki lahko delajo v pristaniških 
območjih, določenih s k raljevim odlokom (CPC 741).  
Obstoječi ukrepi:  
BE: Loi du 8 juin 1972 organisant le travail portuaire;  
Arrêté royal du 12 janvier 1973 instituant une Commission paritaire des ports et fixant sa 
dénomination et sa compétence;  
Arrêté royal du 4 septembre 1985 portant agrément d'une organisation d'employeur (Anvers);  
Arrêté royal du 29 janvier 1986 portant agrément d'une organisation d'employeur (Gand);  
Arrêté royal du 10 juillet 1986 portant agrément d'une organisation d'emplo yeur (Zeebrugge); 
Arrêté royal du 1er mars 1989 portant agrément d'une organisation d'employeur (Ostende) in  
Arrêté royal du 5 juillet 2004 relatif à la reconnaissance des ouvriers portuaires dans les zones 
portuaires tombant dans le champ d'application d e la loi du 8 juin 1972 organisant le travail 
portuaire, tel que modifié.  
(c) Pomožne storitve za prevoz po celinskih plovnih poteh     
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava  po načelu države z 
največjimi ugodnostmi, višji  vodstveni položaji in upravni odbori , operativne zahteve in čezmejna  
trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava , lokalna prisotnost, obravnava po 
načelu države z največjimi ugodnostmi:  
EU: Pomožne storitve za prevoz po celinskih plovnih  poteh  
(d) Železniški prevoz in pomožne storitve v železniškem prevozu  
 
699 
 Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V EU: Železniški prevoz pot nikov (CPC 7111).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna 
prisotnost:  
V EU: Železniški prevoz tovora (CPC 7112).  
V LT: Država ima monopol nad storitvami vzdrževanja in popravil opreme za železniš ki prevoz (CPC 
86764, 86769, del 8868).  
V SE (samo v zvezi z dostopom do trga): Na področju vzdrževanja in popravil opreme za železniški 
prevoz je treba preveriti gospodarske potrebe, če namerava vlagatelj vzpostaviti lastno terminalsko 
infrastrukturo. Glavna merila: prostorske in zmogljivostne omej itve (CPC 86764, 86769, del 8868).   
Obstoječi ukrepi:  
EU: Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21.  novembra 2012 o vzpostavitvi 
enotnega evropskega železniškega območja.  
SE: Zakon o prostorskem načrtovanju in gradbeništvu (2010:900).  
(e) Cestni prevoz (prevoz potnikov, prevoz tovora, mednarodni prevoz s tovornjaki) in 
pomožne storitve v cestnem prevozu  
Čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, l okalna prisotnost:   
EU: Za storitve cestnega prevoza, zajete v naslovih  I [Cestni prevoz blaga] in II [Cestni prevoz 
potnikov] naslova  3 [Cestni prevoz] drugega dela [Trgovina, prevoz in ribištvo] in Priloge ROAD -1 
[Cestni prevoz blaga].  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava,  višji vodstveni položaji in upravni 
odbori:   
EU: Za storitve cestnega prevoza, zajete v naslovih  I [Cestni prevoz blaga] in II [Cestni prevoz 
potnikov] naslova  3 [Cestni prevoz] drugega dela [Trgovina, prevoz in  ribištvo] in Priloge ROAD -1 
[Cestni prevoz blaga]:  
omejitev izvajanja kabotaže v državi članici Evropske unije s strani tujih vlagateljev, ustanovljenih v 
drugi državi članici Evropske unije (CPC 712).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
EU: Za storitve cestnega prevoza, ki niso zajete v naslovih  I [Cestni prevoz blaga] in II [Cestni prevoz 
potnikov] naslova  3 [Cestni prevoz] drugega dela [Trgovina, prevoz in ribištvo] in Priloge ROAD -1 
[Cestni prevoz blaga]:  
i) zahteva po sedežu v državi in omejitev čezmejnega izvajanja storitev 
cestnega prevoza (CPC 712);  
 
700 
 ii) omejitev izvajanja kabotaže v državi čl anici Evropske unije s strani tujih 
vlagateljev, ustanovljenih v drugi državi članici Evropske unije (CPC 
712);  
iii) za storitve taksijev v Evropski uniji se lahko zahteva ocena 
gospodarskih potreb za omejitev števila ponudnikov storitev. Glavna 
merila: lokaln o povpraševanje, kot ga določajo veljavni zakoni (CPC 
71221).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V BE: Največje število dovoljenj je lahko določeno z zakonom (CPC 71221).  
V IT: Za storitve limuzin se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: število obstoječih 
poslovalnic in vpliv nanje, gostota prebivalstva, geografska razpršenost, vpliv na prometne razmere 
in ustvarjanje novih delovnih mest.  
Za storitve rednega medkra jevnega avtobusnega prometa se opravi ocena gospodarskih potreb. 
Glavna merila: število obstoječih poslovalnic in vpliv nanje, gostota prebivalstva, geografska 
razpršenost, vpliv na prometne razmere in ustvarjanje novih delovnih mest.  
Za izvajanje storite v prevoza tovora se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: lokalno 
povpraševanje (CPC 712).  
V BG, DE : Za prevoz potnikov in tovora se lahko izključne pravice ali dovoljenja podelijo le fizičnim 
osebam iz Evropske unije ter pravnim osebam iz Evro pske unije s sedežem v Evropski uniji (CPC 712).  
V MT: Javni avtobusni prevoz: v celotnem omrežju se opravlja na podlagi koncesije, ki vključuje 
sklenitev sporazuma o obveznosti javne službe zaradi zagotavljanja storitev za nekatere družbene 
skupine (kot so dijaki/študenti in starejši) (CPC 712).  
Liberalizacija  naložb  – dostop do trga, nacionalna obravnava  
V FI: Za izvajanje storitev cestnega prevoza se zahteva dovoljenje, ki se ne izda za vozila, registrirana 
v tujini (CPC 712).  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V FR: Izvajanje storitev rednega medkrajevnega avtobusnega prometa(CPC 712).  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga:   
V ES: Za izvajanje storitev prevoza potnikov v skladu s CPC 7122 se opravi ocena gospodarskih 
potreb. Glavna merila: lokalno povpraševanje. Za storitve rednega medkrajevnega avtobusnega 
prometa se opravi ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: število obstoječih poslovalnic in vpliv 
nanje, gostota prebivalstva, geografska razpršenost, vpliv na prome tne razmere in ustvarjanje novih 
delovnih mest.  
V SE: Na področju vzdrževanja in popravil opreme za cestni prevoz je treba preveriti gospodarske 
potrebe, če namerava izvajalec vzpostaviti lastno terminalsko infrastrukturo. Glavna merila: 
prostorske in zmo gljivostne omejitve (CPC 6112, 6122, 86764, 86769, del 8867).  
 
701 
 V SK: Za prevoz tovora se izvede ocena gospodarskih potreb. Glavna merila: lokalno povpraševanje 
(CPC 712).  
Čezmejna  trgovina s storitvami  – dostop do trga:   
V BG: Za pomožne storitve v cestnem prevozu se zahteva sedež (CPC 744).  
Obstoječi ukrepi:  
EU: Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih 
pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 
96/26/ES; Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z  dne 21.  oktobra  
2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga in  
Uredba (ES) št.  1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih 
za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št.  561/2006.  
FI: Laki kaupallisista tavarankuljetuksista tiellä (zakon o komerc ialnem cestnem prometu)  
693/2006; Laki liikenteen palveluista (zakon o storitvah prevoza) 320/2017;  
Ajoneuvolaki (zakon o vozilih) 1090/2002.  
IT: Zakonodajni odlok 285/1992 (zakonik o cestnem prometu in naknadne spremembe), člen 85;  
Zakonodajni odlok 39 5/2000, člen 8 (cestni potniški promet);  
Zakon 21/1992 (okvirni zakon o izrednem javnem prevozu potnikov v cestnem prometu);  
Zakon 218/2003, člen 1 (prevoz potnikov z najetim avtobusom z voznikom) in Zakon 151/1981 
(okvirni zakon o javnem lokalnem promet u).  
SE: zakon o prostorskem načrtovanju in gradbeništvu (2010:900)  
(f) Vesoljski prevoz in najem vesoljskih plovil  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava,  operativne z ahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori in čezmejna t rgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, 
lokalna prisotnost:   
EU: Izvajanje storitev vesoljskega prevoza in najema vesoljskih plovil (CPC 733, del 734).  
(g) Načelo države z največjimi ugodnostmi   
Liberalizacija  naložb – obravnava po na čelu države z največjimi ugodnostmi  in čezmejna trgovina  s 
storitvami  – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:   
- Prevoz (kabotaža) razen pomorskega prometa  
V FI: Določitev drugačne obravnave države v skladu z obstoječimi ali prihodnjimi dvostranskimi 
sporazumi, s katerimi se na podlagi vzajemnosti plovila, registrirana pod tujo zastavo določene druge 
države, ali vozila, registrirana v tujini, izvzemajo iz splošne  prepovedi opravljanja kabotažnega 
 
702 
 prevoza (vključno s kombiniranim cestnim in železniškim prevozom) na Finskem (del CPC 711, del 
712, del 722).  
- Spremljajoče storitve v pomorskem prevozu   
V BG: Če Združeno kraljestvo ponudnikom storitev iz Bolgarije dovol i, da izvajajo storitve 
pretovarjanja, skladiščenja v morskih in rečnih pristaniščih, vključno s storitvami v zvezi z zabojniki in 
blagom v zabojnikih, bo Bolgarija ponudnikom storitev iz Združenega kraljestva dovolila, da pod 
enakimi pogoji izvajajo stori tve pretovarjanja, skladiščenja v morskih in rečnih pristaniščih, vključno s 
storitvami v zvezi z zabojniki in blagom v zabojnikih (del CPC 741, del 742).  
- Najem ali zakup plovil   
V DE: Za najem tujih ladij, ki ga opravijo potrošniki s stalnim prebivališče m v Nemčiji, lahko velja 
pogoj glede vzajemnosti (CPC 7213, 7223, 83103).  
-  Cestni in železniški prevoz   
EU: Določitev drugačne obravnave za države v skladu z obstoječimi ali prihodnjimi dvostranskimi 
sporazumi v zvezi z mednarodnim cestnim prevozom blaga (vključno s kombiniranim prevozom – 
cestnim ali železniškim) in prevozom potnikov, sklenjenimi med Evropsko unijo ali državami 
članicami in tretjimi državami (CPC 7111, 7112, 7121, 7122, 7123). Ta obravnava lahko:  
(a) opravljanje zadevnih prevoznih storit ev med pogodbenicama ali čez ozemlje pogodbenic pridrži 
ali omeji na vozila, registrirana v posamezni pogodbenici 121; ali 
(b) določi oprostitve davka za taka vozila.  
- Cestni prevoz  
V BG: Ukrepi, ki se sprejmejo na podlagi obstoječih ali prihodnjih sporazumov  ter s katerimi se pridrži 
ali omeji opravljanje teh vrst prevoznih storitev in določijo pogoji za njihovo opravljanje, vključno z 
dovoljenji za tranzit ali ugodnejšimi cestnimi taksami, na ozemlju Bolgarije ali pri prečkanju njenih 
meja (CPC  7121, 7122, 7 123).  
V CZ: Ukrepi, ki se sprejmejo na podlagi obstoječih ali prihodnjih sporazumov ter s katerimi se pridrži 
ali omeji izvajanje prevoznih storitev in določijo pogoji delovanja, vključno z dovoljenji za tranzit in 
ugodnejšimi cestnimi davki na prevozne s toritve v Češko, po njej in iz nje v zadevne pogodbenice 
(CPC 7121, 7122, 7123).  
V ES: Odobritev ustanovitve tržne prisotnosti v Španiji se lahko zavrne ponudnikom storitev, katerih 
matična država ponudnikom storitev iz Španije ne omogoča dejanskega dosto pa do trga (CPC 7123).  
Obstoječi ukrepi:  
Ley 16/1987, de 30 de julio, de Ordenación de los Transportes Terrestres.  
                                                            
121 Za Avstrijo del izvzetja v skladu z obravnavo po načelu največjih ugodnosti, ki se nanaša na prometne 
pravice, velja za vse države, s katerimi so bili ali bi lahko bili v prihodnje sklenjen i dvostranski sporazumi o 
cestnem prevozu ali druge ureditve v zvezi s cestnim prevozom.  
 
703 
 V HR: Ukrepi, ki se sprejmejo na podlagi obstoječih ali prihodnjih sporazumov o mednarodnem 
cestnem prevozu ter s katerimi se pridrži ali omeji opravljanje prevoznih storitev in določijo pogoji 
delovanja, vključno z dovoljenji za tranzit ali ugodnejšimi cestnimi taksami za prevozne storitve v 
Hrvaško, po njej in iz nje v zadevni pogodbenici (CPC 7121, 7122, 7123).  
V LT: Ukrepi, ki se sprejm ejo na podlagi dvostranskih sporazumov ter s katerimi se opredelijo 
določbe za storitve prevoza in pogoji poslovanja, vključno z dovoljenji za dvostranski tranzit in 
drugimi dovoljenji za storitve prevoza na ozemlje Litve, čez njega in z njega do zadevnih pogodbenic 
ter cestne takse in dajatve (CPC 7121, 7122, 7123).  
V SK: Ukrepi, ki se sprejmejo na podlagi obstoječih ali prihodnjih sporazumov ter s katerimi se pridrži 
ali omeji izvajanje prevoznih storitev in določijo pogoji delovanja, vključno z dovoljen ji za tranzit in 
ugodnejšimi cestnimi davki na prevozne storitve v Slovaško, po njej in iz nje v zadevne pogodbenice 
(CPC 7121, 7122, 7123).  
-  Železniški promet  
V BG, CZ  in SK: Za obstoječe ali prihodnje sporazume, s katerimi se urejajo prometne pravice, pogoji 
delovanja in izvajanje prevoznih storitev na ozemlju Bolgarije, Češke in Slovaške ter med zadevnimi 
državami. (CPC 7111, 7112).  
- Letalski prevoz – pomožne storitve v leta lskem prevozu   
EU: Določitev drugačne obravnave za tretje države v skladu z obstoječimi ali prihodnjimi 
dvostranskimi sporazumi za storitve zemeljske oskrbe.  
- Cestni in železniški prevoz  
V EE: Določitev drugačne obravnave za države v skladu z obstoječimi a li prihodnjimi dvostranskimi 
sporazumi o mednarodnem cestnem prevozu (vključno s kombiniranim prevozom – cestnim ali 
železniškim), pri čemer se pridrži ali omeji izvajanje prevoznih storitev v Estoniji, po njej ali iz nje v 
pogodbenice na vozila, registrir ana v vsaki pogodbenici, ter določijo davčne oprostitve za taka vozila 
(del CPC 711, del 712, del 721).  
- Vse storitve prevoza potnikov in tovora, razen pomorskega in letalskega prevoza   
V PL: Če Združeno kraljestvo poljskim prevoznikom v potniškem in tovor nem prometu dovoli 
izvajanje prevoznih storitev na svojem ozemlju, bo tudi Poljska prevoznikom iz Združenega kraljestva 
v potniškem in tovornem prometu dovolila izvajanje prevoznih storitev na svojem ozemlju pod 
enakimi pogoji.    
 
704 
 Pridržek št.  21 – Kmetijst vo, ribištvo in oskrba z vodo  
Sektor:  Kmetijstvo, lov, gozdarstvo; ribolov, akvakultura, z ribolovom 
povezane storitve; zbiranje, čiščenje in distribucija vode  
Klasifikacija dejavnosti:  ISIC Rev. 3.1 011, ISIC Rev. 3.1 012, ISIC Rev. 3.1 013, ISIC Rev. 3.1 014, 
ISIC Rev. 3.1 015, CPC 8811, 8812, 8813 razen svetovalnih in 
posvetovalnih storitev; ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, CPC 882  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni polož aji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:   
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a) Kmetijstvo, lov in gozdarstvo  
Liberalizacija  naložb  – dostop do trga, nacionalna obravnava :  
V HR: Kmetijstvo in lov.   
V HU: Kmetijstvo (ISIC rev. 3.1 011, 3.1 012, 3.1 013, 3.1 014, 3.1 015, CPC 8811, 8812, 8813 razen 
svetovalnih in posvetovalnih storitev).  
Obstoječi  ukrepi:  
HR: Zakon o kmetijskih zemljiščih (OG 20/18, 115/18, 98/19).  
(b) Ribolov, akvakultura in z ribolovom povezane storitve (ISIC Rev . 3.1 0501, 0502, CPC 882)   
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori,  operativne zahteve , obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna 
trgovina  s storitvami  – dostop do trga, nacionalna obravnava , obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi, lokalna prisotnost :  
EU:  
1.  V okviru skupne ribiške politike in ribolovnih sporazumov s tretjo državo dostop do in 
uporaba bioloških virov in ribolovnih območij v morskih vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav 
članic ali pravice do ribolova  z dovoljenjem države članice za ribo lov, vključno z:  
 
705 
 (a) regulacijo iztovarjanja ulova plovil pod zastavo Združenega kraljestva ali tretje države v 
okviru podkvot, ki so jim dodeljene, ali, samo v zvezi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice, 
zahtevo, da se del celotnega ulova izt ovori v pristaniščih Unije;  
(b) določitvijo najmanjše velikosti družbe, da se ohranijo plovila za obrtni in priobalni ribolov,  
(c) določitvijo drugačne obravnave v skladu z obstoječimi ali prihodnjimi dvostranskimi 
sporazumi na področju ribištva in  
(d) zahtevo, da posadka plovila, ki pluje pod zastavo države članice, sestavljajo državljani držav 
članic.  
2. Pravica ribiškega plovila, da plove pod zastavo države članice,  samo če:  
(a) je v celoti v lasti:  
(i) družb, ustanovljenih v Uniji; ali  
(ii) državljan ov države članice;  
(b) so njene vsakodnevne operacije vodene in nadzorovane iz Unije; ter  
(c) vsak zakupnik, upravitelj ali upravljavec plovila je družba, ustanovljena v Uniji, ali državljan države 
članice.  
3. Dovoljenje za komercialni ribolov, s katerim se podeli pravica za ribolov v teritorialnih vodah 
države članice, se lahko izda samo plovilom, ki plujejo pod zastavo države članice.  
4. Vzpostavitev morskih ali celinskih objektov za akvakulturo.  
5.  Točke 1(a), (b), (c) (razen v zvezi z obravnavo po n ačelu države z največjimi ugodnostmi) in 
(d); točka 2(a)(i), (b) in (c) ter točka 3 se uporabljajo samo za ukrepe, ki se uporabljajo za plovila ali 
podjetja ne glede na državljanstvo njihovih dejanskih lastnikov.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
V FR: Državljani držav, ki niso države članice Evropske unije, ne morejo opravljati dejavnosti gojenja 
rib, lupinarjev ali alg na francoskih obalnih območjih v državni lasti.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna  obravnava , obravnava  po načelu d ržave z 
največjimi ugodnostmi  in čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga, nacionalna  obravnava :  
V BG: Morske in rečne vire v notranjih morskih vodah in teritorialnem morju v Bolgariji lahko lovijo 
samo plovila, ki plujejo pod zastavo Bolgarije. Za  tuje ladje je komercialni ribolov v izključni 
ekonomski coni prepovedan, razen na podlagi sporazuma med Bolgarijo in državo zastave. Pri 
prehodu skozi izključno ekonomsko cono ribiška oprema na tujih ribiških ladjah ne sme biti v načinu 
delovanja.  
(c) Zbiranje, čiščenje in distribucija vode   
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in  čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:   
 
706 
 EU: Dejavnosti, vključno s storitvami, povezane z zbiranjem , čiščenjem in distribucijo vode 
gospodinjstvom ter industrijskim, komercialnim in drugim uporabnikom, vključno z oskrbo s pitno 
vodo in gospodarjenjem z vodami.    
 
707 
 Pridržek št.  22 – Dejavnosti, povezane z energetiko  
Sektor:  Proizvodnja energije in povezane storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  ISIC rev. 3.1 10, 1110, 12, 120, 1200, 13, 14, 232, 233, 2330, 40, 401, 
4010, 402, 4020, del 4030, CPC 613, 62271, 63297, 7131, 71310, 742, 
7422, del 88, 887.  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnav a  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a) Energetske storitve – splošno (ISIC rev. 3.1 10, 1110, 13, 14, 232, 40, 401, 402, del 403, 41;  
CPC 613, 62271, 63297, 7131, 742, 7422, 887 (razen svetovalnih in posvetovalnih storitev))  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, viš ji vodstveni položaji in upravni 
odbori,  operativne zahteve in  čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna 
obravnava, lokalna prisotnost :  
EU: Če država članica dovoljuje tuje lastništvo omrežja za prenos električne energije in plina ali 
sistema za cevovodni transport nafte in plina, za družbe iz Združenega kraljestva, ki jih obvladujejo 
fizične ali pravne osebe iz tretje države, iz katere se uvaža nafta, zemeljski plin ali električna energija 
v obsegu, večjem od 5  % vsega uvoza nafte, zemel jskega plina ali električne energije v Unijo, da se 
zagotovi zanesljiva oskrba z energijo v Uniji kot celoti ali v posamezni državi članici. Ta pridržek ne 
velja za svetovalne storitve, ki se izvajajo v zvezi z distribucijo energije.  
Ta pridržek ne velja za HR, HU in LT (za LT samo CPC 7131) za cevovodni transport goriv, za LV za 
storitve, ki se izvajajo v zvezi z distribucijo energije, ter za SI za storitve, ki se izvajajo v zvezi z 
distribucijo plina (ISIC rev. 3.1 401, 402, CPC 7131, 887 razen svetovaln ih in posvetovalnih storitev).  
V CY: Za proizvodnjo rafiniranih naftnih proizvodov, če je vlagatelj pod nadzorom fizične ali pravne 
osebe iz tretje države, ki predstavlja več kot 5  % uvoza nafte ali zemeljskega plina v Uniji, ter 
proizvodnjo plina, distribucijo plinastih goriv prek cevovoda za lasten račun, proizvodnjo, prenosom 
in distribucijo električne energije, cevovodnim transportom goriv, storitve v povezavi z distribucijo 
električne energije in zemeljskega plina, razen svetovalnih storitev, veleprodajo električne energije, 
maloprodajo motornega goriva, električne energije in plina, ki ni v jeklenkah. Za storitve, povezane z 
električno energijo, veljajo pogoji glede državljanstva in stalnega prebivališča. (ISIC Rev. 3.1 232, 
4010, 4020, CPC 613, 62271, 63297, 7131, in 887 razen svetovaln ih in posvetovalnih storitev)  
V FI: Prenosna in distribucijska omrežja za energijo ter paro in toplo vodo.  
 
708 
 V FI: Količinske omejitve v obliki monopolov ali izključnih pravic za uvoz zemeljskega plina ter 
proizvodnjo in distribucijo pare in tople vode. Tr enutno obstajajo naravni monopoli in izključne 
pravice (ISIC rev. 3.1 40, CPC 7131, CPC 887 razen svetovalnih in posvetovalnih storitev).   
V FR: Prenosna omrežja za električno energijo in plin ter cevovodni transport nafte in plina (CPC 
7131).  
Liberaliza cija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:   
V BE: Storitve distribucije energije in storitve, povezane z distr ibucijo energije (CPC 887 razen 
posvetovalnih storitev).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
nacionalna obravnava, lokalna prisotnost :  
V BE: Storitve prenosa energije glede na vrste pravnih oseb in obravnavo javnih ali zasebnih 
izvajalcev, ki jim je BE podelila izključne pravice. Zahteva se sedež v Uniji (ISIC rev. 3.1 4010, CPC 
71310).  
V BG: Storitve, povezane z distribucijo energije (del CP C 88).  
V PT: Proizvodnja, prenos in distribucija električne energije, proizvodnja plina, cevovodni transport 
goriv, veleprodaja električne energije, maloprodaja električne energije in plina (ne v jeklenkah) ter 
storitve, povezane z distribucijo električne  energije in zemeljskega plina. Koncesije v sektorjih 
električne energije in plina se podelijo le družbam z omejeno odgovornostjo s sedežem in dejansko 
upravo v PT(ISIC rev. 3.1 232, 4010, 4020, CPC 7131, CPC 7422, CPC 887 razen svetovalnih in 
posvetovalni h storitev).  
V SK: Pridobitev dovoljenja se zahteva za proizvodnjo, prenos in distribucijo električne energije, 
proizvodnjo plina in distribucijo plinastih goriv, proizvodnjo in distribucijo pare in tople vode, 
cevovodni transport goriv, veleprodajo in ma loprodajo električne energije, pare in tople vode ter 
storitve, povezane z distribucijo energije, vključno s storitvami na področju energijske učinkovitosti, 
prihranka energije in energetskega pregleda. Opravi se ocena gospodarskih potreb, vloga pa se lahk o 
zavrne le, če je trg zasičen. Za vse te dejavnosti se dovoljenje lahko izda le fizični osebi s stalnim 
prebivališčem v državi članici ali EGP ali pravni osebi iz EGP.   
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BE: Z izjemo pridobi vanja kovinskih rud ter drugega rudarstva in kamnolomstva se lahko družbam, 
ki so pod nadzorom fizičnih oseb ali pravnih oseb iz tretje države, ki predstavlja več kot 5  % uvoza 
nafte, zemeljskega plina ali električne energije v Evropsko unijo, prepove nadz or nad dejavnostjo. 
Zahteva se ustanovitev družbe (podružnica ne zadošča) (ISIC rev. 3.1 10, 1110, 13, 14, 232, del 4010, 
del 4020, del 4030).  
Obstoječi ukrepi:  
EU: Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravi lih 
notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive  
2003/54/ES ter  
 
709 
 Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih 
notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES .  
BG: Energetski zakon.  
CY: Zakon 122(I)/2003 o regulaciji trga električne energije iz leta 2003, kakor je bil spremenjen;  
zakon 183(I)/2004 o regulaciji trga plina iz leta 2004, kakor je bil spremenjen;  
zakon o nafti (naftovodih), poglavje 273;  
zakon  o nafti, poglavje 272, kakor je bil spremenjen, in  
Zakon 148(I)/2003 o nafti in specifikaciji goriv iz leta 2003, kakor je bil spremenjen. .  
FI: Maakaasumarkkinalaki (zakon o trgu zemeljskega plina) (508/2000) in Sähkömarkkinalaki (zakon 
o trgu električ ne energije) (386/1995); Maakaasumarkkinalaki (zakon o trgu zemeljskega plina) 
(587/2017).  
FR: Code de l’énergie.  
PT: Uredba -zakon 230/2012 in Uredba -zakon 231/2012 z dne 26. oktobra – zemeljski plin; Uredba -
zakon 215 -A/2012 in Uredba -zakon 215 -B/2012 z d ne 8.  oktobra – električna energija ter Uredba -
zakon 31/2006 z dne 15. februarja – surova nafta in naftni proizvodi.  
SK: Zakon št.  51/1988 o rudarstvu, eksplozivih in državni rudarski upravi;  
Zakon 569/2007 o geoloških delih;  
Zakon 251/2012 o energiji i n Zakon 657/2004 o toplotni energiji.  
(b) Električna energija (ISIC rev. 3.1 40, 401;  CPC 62271, 887 (razen svetovalnih in 
posvetovalnih storitev))  
Liberalizacija  naložb  – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori, operativne zahteve in  čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga, nacionalna 
obravnava:   
V FI: Uvoz električne energije. Čezmejna trgovina, prodaja električne energije na debelo in drobno.  
V FR: Omrežja za prenos ali distribucijo električne energije imajo lahko v lasti ali upravljajo le družbe, 
ki so v 100 -odstotni lasti države, druge organizacije javnega sektorja ali Electricité de France (EDF).  
Liberalizacija  naložb  – dostop do trga, nacionalna obravnava in  čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop d o trga, nacionalna obravnava:   
V BG: Proizvodnja električne energije in proizvodnja toplote.  
V PT: Prenos in distribucija električne energije se izvajata v okviru izključnih koncesij za opravljanje 
javne službe.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, na cionalna obravnava:   
 
710 
 V BE: Za individualno dovoljenje za proizvodnjo električne energije z močjo 25 MW ali več se zahteva 
sedež v Uniji ali drugi državi, ki ima podoben režim, kot ga določa Direktiva 96/92/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 19. decemb ra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga z električno 
energijo, in kjer ima družba dejansko in stalno povezavo z gospodarstvom.  
Za proizvodnjo električne energije v priobalnem območju BE se zahteva pridobitev koncesije in 
skupno podjetje s pravno osebo iz Unije ali tujo pravno osebo iz države s podobnim režimom, kot ga 
določa Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih 
za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES, zlasti kar zadeva pogoje v 
zvezi z odobritvijo in izbiro.  
Poleg tega mora imeti pravna oseba glavno upravo ali glavni sedež v državi članici Evropske unije ali 
državi, ki izpolnjuje navedena merila, kjer ima dejansko in stalno povezavo z gospodarstvom.  
Za izgradnjo  elektrovodov, ki povezujejo priobalna območja za proizvodnjo s prenosnim omrežjem 
Elie, je potrebno dovoljenje, družba pa mora izpolnjevati vnaprej določene pogoje, razen pogoja 
glede skupnega podjetja.  
Čezmejna  trgovina s storitvami  – nacionalna obravna va:  
V BE: Posrednik, ki želi dobavljati električno energijo strankam, ustanovljenim v BE, ki so povezane 
na nacionalno omrežje ali neposredni vod z nazivno napetostjo, ki je višja od 70  000 voltov, mora 
pridobiti dovoljenje. Tako dovoljenje se lahko izda samo fizičnim ali pravnim osebam iz EGP.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga:   
V FR: Proizvodnja električne energije.  
Obstoječi ukrepi:  
BE: Arrêté Royal du 11 octobre 2000 fixant les critères et la procédure d'octroi des autorisations 
individuelles préalables à la construction de lignes directes;  
Arrêté Royal du 20 décembre 2000 relatif aux conditions et à la procédure d'octroi des concessi ons 
domaniales pour la construction et l'exploitation d'installations de production d'électricité à partir 
de l'eau, des courants ou des vents, dans les espaces marins sur lesquels la Belgique peut exercer sa 
juridiction conformément au droit international  de la mer in Arrêté Royal du 12 mars 2002 relatif 
aux modalités de pose de câbles d'énergie électrique qui pénètrent dans la mer territoriale ou dans 
le territoire national ou qui sont installés ou utilisés dans le cadre de l'exploration du plateau 
contin ental, de l'exploitation des ressources minérales et autres ressources non vivantes ou de 
l'exploitation d'îles artificielles, d'installations ou d'ouvrages relevant de la juridiction belge;   
Arrêté royal relatif aux autorisations de fourniture d'électric ité par des intermédiaires et aux règles 
de conduite applicables à ceux -ci;  
Arrêté royal du 12 juin 2001 relatif aux conditions générales de fourniture de gaz naturel et aux 
conditions d'octroi des autorisations de fourniture de gaz naturel.  
FI: Maakaasum arkkinalaki (zakon o trgu zemeljskega plina) (508/2000) in Sähkömarkkinalaki (zakon 
o trgu električne energije) (588/2013); Maakaasumarkkinalaki (zakon o trgu zemeljskega plina) 
(587/2017).  
 
711 
 FR: Code de l’énergie.  
PT: Uredba -zakon 215 -A/2012 in  
Uredba -zakon 215 -B/2012, 8. oktober – električna energija.  
(c) Goriva, plin, surova nafta ali naftni derivati (ISIC Rev. 3.1 232, 40, 402;  CPC 613, 62271, 
63297, 7131, 71310, 742, 7422, del 88, 887 (razen svetovalnih in posvetovalnih storitev))  
Liberalizacija  nalo žb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori,  operativne zahteve in  čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga, nacionalna 
obravnava:   
V FI: Preprečevanje nadzora nad terminali za utekočinjeni zemeljski plin (U ZP) in lastništva takih 
terminalov (vključno s tistimi deli terminalov, ki se uporabljajo za skladiščenje ali ponovno uplinjanje 
UZP) s strani tujih fizičnih ali pravnih oseb zaradi energetske varnosti.  
V FR: Iz razlogov nacionalne energetske varnosti ima jo omrežja za prenos ali distribucijo plina lahko v 
lasti ali upravljajo le družbe, ki so v 100 -odstotni lasti države, druge organizacije javnega sektorja ali 
ENGIE.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V BE: Storitve skladiščenja plina glede na vrste pravnih oseb in obravnavo javnih ali zasebnih 
izvajalcev, ki jim je Belgija podelila izključne pravice. Za storitve skladiščenja plina se zahteva sedež v 
Uniji (del CPC 742).  
V BG: Cevovodni transport, shranjeva nje in skladiščenje nafte in zemeljskega plina, vključno s 
tranzitom (CPC 71310, del CPC 742).  
V PT: Čezmejno izvajanje storitev hrambe in skladiščenja goriv, ki se prenašajo po cevovodih 
(zemeljski plin). Koncesije za prenos, distribucijo in podzemno skl adiščenje zemeljskega plina ter za 
terminal za sprejem, skladiščenje in ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina se podelijo 
s koncesijskimi pogodbami na podlagi javnih razpisov (CPC 7131, CPC 7422).  
Čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do t rga, nacionalna obravnava:   
V BE: Za cevovodni transport zemeljskega plina in drugih goriv se zahteva dovoljenje. Dovoljenje se 
lahko izda samo fizičnim ali pravnim osebam, ustanovljenim v državi članici (v skladu s členom 3 
kraljevega odloka z dne 14. maj a 2002).  
Če za dovoljenje zaprosi družba:  
a) mora biti ta družba ustanovljena v skladu z belgijsko zakonodajo, državo druge države 
članice ali zakonodajo tretje države, ki je sprejela zaveze za ohranitev regulativnega okvira, 
podobnega skupnim zahtevam iz D irektive 98/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
22. junija 1998 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom, ter  
b) imeti upravni sedež, glavno poslovno enoto ali glavni sedež v državi članici ali tretji državi, ki 
je sprejela zaveze za ohr anitev regulativnega okvira, podobnega skupnim zahtevam iz 
Direktive 98/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o skupnih pravilih 
 
712 
 notranjega trga z zemeljskim plinom, pod pogojem, da dejavnosti te poslovne enote ali 
glavnega sedeža pred stavljajo dejansko in stalno povezavo z gospodarstvom zadevne države 
(CPC 7131).  
V BE: Na splošno je za dobavo zemeljskega plina odjemalcem (tako družbam za distribucijo kot tudi 
odjemalcem, katerih skupna poraba plina z vseh dobavnih mest dosega vsaj mil ijon kubičnih metrov 
na leto), ustanovljenim v Belgiji, potrebno individualno dovoljenje, ki ga izda minister, razen če je 
dobavitelj družba za distribucijo, ki uporablja svoje lastno distribucijsko omrežje. Tako dovoljenje se 
lahko izda samo fizičnim ali pravnim osebam iz Evropske unije.  
V CY: Čezmejno izvajanje storitev hrambe in skladiščenja goriv, ki se prenašajo po cevovodih, ter 
maloprodaja kurilnega olja in plina v jeklenkah, razen po pošti (CPC 62271, CPC 63297, CPC 7131, 
CPC 742, CPC 613).  
Libera lizacija  naložb – dostop do trga in čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga:   
V HU: Za opravljanje storitev cevovodnega transporta se zahteva sedež. Storitve se lahko izvajajo s 
koncesijsko pogodbo, ki jo sklene država ali lokalni organ. Izvajanje teh storitev ureja madžarsko 
koncesijsko pravo (CPC 7131).  
Čezmejna  trgovina s storitvami – dostop do trga:   
V LT: Cevovodni transport goriv in pomožne storitve pri cevovodnem transportu blaga, ki ni gorivo.  
Obstoječi ukrepi:  
BE: Arrêté Royal du 14 mai 2002 relatif à l'autorisation de transport de produits gazeux et autres par 
canalisations in  
Loi du 12 avril 1965 relative au transport de produits gazeux et autres par canalisations (člen 8.2).  
BG: Energetski zakon.  
CY: Zakon o regulaciji trga električne energije iz leta 2003, Zakon 122(I)/2003, kakor je bil 
spremenjen;  
zakon o regulaciji trga plina iz leta 2004, Zakon 183(I)/2004, kakor je bil spremenjen;  
zakon o nafti (naftovodih), poglavje 273;  
zakon o nafti, pogl avje 272, kakor je bil spremenjen, in  
Zakon 148(I)/2003 o nafti in specifikaciji goriv iz leta 2003, kakor je bil spremenjen.  
FI: Maakaasumarkkinalaki (zakon o trgu zemeljskega plina) (508/2000) in Maakaasumarkkinalaki 
(zakon o trgu zemeljskega plina) (5 87/2017).  
FR: Code de l’énergie.  
HU: Zakon XVI iz leta 1991 o koncesijah.  
LT: Zakon Republike Litve VIII -1973 z dne 10. oktobra 2000 o zemeljskem plinu.  
 
713 
 PT: Uredba -zakon 230/2012 in Uredba -zakon 231/2012 z dne 26. oktobra – zemeljski plin; Uredba -
zakon 215 -A/2012 in Uredba -zakon 215 -B/2012 z dne 8.  oktobra – električna energija ter Uredba -
zakon 31/2006 z dne 15. februarja – surova nafta in naftni proizvodi.  
(d) Jedrska energija (ISIC rev. 3.1 12, 3.1 23, 120, 1200, 233, 2330, 40, del 4010, CPC 887)   
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in  čezmejna trgovina s storitvami  – dostop do trga, naci onalna obravnava:   
V DE: Proizvodnja, predelava ali prevoz jedrskih materialov ter proizvodnja ali distribucija jedrske 
energije.  
Liberalizacija  naložb  – dostop do trga, nacionalna obravnava in  čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, nacionalna o bravnava:   
V AT in FI: Proizvodnja, predelava, distribucija ali prevoz jedrskih materialov ter proizvodnja ali 
distribucija jedrske energije.  
V BE: Proizvodnja, predelava ali prevoz jedrskih materialov ter proizvodnja ali distribucija jedrske 
energije.  
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori , operativne zahteve:  
V HU in SE: Predelava jedrskega goriva in proizvodnja jedrske energije.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obrav nava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori:  
V BG: Predelava fisijskih in fuzijskih materialov ali materialov, iz katerih se ti pridobivajo, trgovanje z 
njimi, vzdrževanje in popravilo opreme in sistemov v obratih za proizvodnjo jedrske energije, pre voz 
teh materialov in odpadnih snovi iz njihove predelave, uporaba ionizirajočega sevanja in vse druge 
storitve v zvezi z uporabo jedrske energije v miroljubne namene (vključno z inženirskimi in 
svetovalnimi storitvami ter storitvami v zvezi s programsko o premo itd.).   
Liberalizacija  naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:   
V FR: Pri teh dejavnostih je treba spoštovati obveznosti iz sporazuma z  Euratomom.  
Obstoječi ukrepi:  
AT: Bundesverfassungsgesetz für ein atomfreies Österreich (ustavni zakon o A vstriji brez jedrske 
energije), BGBl. I št.  149/1999.  
BG: Zakon o varni uporabi jedrske energije.  
FI: Ydinenergialaki (zakon o jedrski energiji) (990/1987).  
HU: Zakon CXVI iz leta 1996 o jedrski energiji in in  
odlok vlade št.  72/2000 o jedrski energiji.  
SE: Švedski okoljski zakonik (1998:808) in zakon o jedrskih tehnoloških dejavnostih (1984:3).  
 
714 
    
 
715 
 Pridržek št. 23 – Druge storitve, ki niso zajete na drugem mestu  
Sektor:  Druge storitve, ki niso zajete na drugem  mestu  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 9703, del CPC 612, del CPC 621, del CPC 625, del 85990  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis :  
EU si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z naslednjim:  
(a)  Pogrebne storitve, storitve upepelitve in storitve pokopa  (CPC 9703 )  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava:  
V FI: Storitve upepelitve in upravljanja/vzdrževanja pokopališč lahko izvajajo samo država, občine, 
župnije, verske skupnosti ter nepridobitne fundacije ali društva.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
V DE: Pokopališče lahko upravljajo samo pravne osebe javnega prava. Ustanovitev in  delovanje 
pokopališč ter pogrebne storitve.  
V PT: Za izvajanje pogrebnih storitev in storitev pokopa se zahteva tržna prisotnost. Za tehnične 
direktorje subjektov, ki izvajajo pogrebne storitve in storitve pokopa, se zahteva državljanstvo EGS.  
V SE: Monopol nad storitvami upepelitve in pokopa imajo švedska cerkev ali lokalni organi.  
V CY, SI: Pogrebne storitve, storitve upepelitve in storitve pokopa.  
Obstoječi  ukrepi:  
FI: Hautaustoimilaki (zakon o pogrebnih storitvah) (457/2003).  
PT: Uredba -zako n 10/2015 z dne 16. januarja, spremenjena z zakonom 15/2018 z dne 27. marca.  
SE: Begravningslag (1990:1144) (Zakon o pokopu); Begravningsförordningen (1990:1147) (Odlok o 
pokopu).  
(b)  Druge  poslovne storitve   
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga:  
 
716 
 V FI: Zahteva po sedežu na Finskem ali drugje v EGP za izvajanje storitev elektronske identifikacije.  
Obstoječi ukrepi:  
FI: Laki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista 61 7/2009 (zakon o 
močni elektronski identifikaciji in elektronskih storitvah zaupanja 617/2009).  
(c)  Nove storitve  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori, operativne zahteve in čezmejna trg ovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna 
obravnava, lokalna prisotnost:  
EU: Izvajanje novih storitev, ki niso uvrščene v začasno osrednjo klasifikacijo Združenih narodov za 
proizvode (CPC) iz leta 1991.  
  
 
717 
  
Seznam Združenega kraljestva  
Pridržek št.  1 – Vsi sektorji  
Pridržek št. 2 – Strokovne storitve (vsi poklici razen zdravstvenih poklicev)  
Pridržek št.  3 – Strokovne storitve – zdravstvene storitve in maloprodaja farmacevtskih izdelkov  
Pridržek št.  4 – Poslovne storitve (storitve agencij za izterjavo in storitve poročanja o kreditni 
spodobnosti)  
Pridržek št.  5 – Poslovne storitve (storitve posredovanja zaposlitve)  
Pridržek št.  6 – Poslovne storitve (preiskovalne storitve)  
Pridržek št.  7 – Poslovne storitve (druge poslovne storitve)  
Pridržek št.  8 – Izobraževalne storitve  
Pridržek št. 9 – Finančne storitve  
Pridržek št.  10 – Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva  
Pridržek št. 11 – Storitve s področja rekreacije, kulture in športa  
Pridržek št.  12 – Prevozne storitve in pomožne storitve v prevozu  
Pridržek št.  13 – Ribištvo in oskrba z vodo  
Pridržek št. 14 – Dejavnosti, povezane z energetiko  
Pridržek št. 15 – Drug e storitve, ki niso zajete na drugem mestu  
  
 
718 
 Pridržek št. 1 – Vsi sektorji  
Sektor:  Vsi sektorji  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
Obveznosti za pravne  storitve  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb, čezmejna trgovina s storitvami in regulativni 
okviri  
 
Opis:   
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
(a) Tržna prisotnost  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:   
Storitve, ki se obravnavajo kot javne službe na nacionalni ali lokalni ravni, so lahko predmet javnih 
monopolov ali izključnih pravic, ki se podelijo zasebnim izvajalcem.  
Javne službe obstajajo v sektorjih, kot so storitve znanstvenega in tehničnega svetovanja, 
raziskovalne in razvojne storitve (R in R) na področju družboslovja in humanističnih ved, tehnično 
preizkušanje in analize, okoljske storitve, zdravstvene storitve, prevozne storitve in pomožne 
storitve za vse vrste prevoza. Izključne pravice za opravljanje takšnih storitev se pogosto dodelijo 
zasebnim subjektom, na primer subjektom, ki jim javni organi podelijo koncesije, ki so pogojene s 
posebnimi storitvenimi obvez nostmi. Ker javne službe pogosto obstajajo tudi na podcentralni ravni, 
sestavljanje podrobnih in izčrpnih list po posameznih sektorjih ni praktično. Ti pridržki se ne 
uporabljajo za telekomunikacije ter računalniške in sorodne storitve.  
(b) Obravnava po načel u države z največjimi ugodnostmi  
Liberalizacija naložb – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s 
storitvami – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in regulativni okvir za pravne 
storitve – obveznosti:   
Določ itev drugačne obravnave v skladu z mednarodnimi pogodbami o naložbah ali drugimi 
trgovinskimi sporazumi v veljavi ali podpisanimi pred začetkom veljavnosti tega sporazuma.  
Določitev drugačne obravnave za državo v skladu z obstoječim ali prihodnjim dvostranskim ali 
večstranskim sporazumom, ki:  
(i) vzpostavlja notranji trg za storitve in naložbe;  
(ii) podeljuje pravico do ustanavljanja ali  
(iii) zahteva približevanje zakonodaje v enem ali  več gospodarskih sektorjih.  
Notranji trg za storitve in ustanavljanje pomeni območje brez notranjih mej, na katerem je 
zagotovljen prost pretok storitev, kapitala in oseb.  
 
719 
 Pravica do ustanavljanja pomeni obveznost odprave vseh omejitev za ustanavljanje med 
pogodbenicami sporazuma o regionalnem gospodarskem povezovanju z začetkom veljavnosti 
navedenega sporazuma. Pravica do ustanavljanja vključuje pravico državljanov pogodbenic 
sporazuma o regionalnem gospodarskem povezovanju, da ustanavljajo in upravljaj o družbe pod 
enakimi pogoji, kot jih za državljane določa zakonodaja države, v kateri se družba ustanovi.  
Približevanje zakonodaje pomeni:  
(i) uskladitev zakonodaje ene ali več pogodbenic sporazuma o regionalnem 
gospodarskem povezovanju z zakonodajo druge po godbenice ali pogodbenic 
navedenega sporazuma; ali  
(ii)  vključitev skupne zakonodaje v zakonodajo pogodbenic sporazuma o regionalnem 
gospodarskem povezovanju.  
Taka prilagoditev ali vključitev se izvede in se zanjo šteje, da se je izvedla, šele, ko se prenese  v pravo 
pogodbenice ali pogodbenic sporazuma o regionalnem gospodarskem povezovanju.  
Določitev drugačne obravnave za državljane ali družbe v zvezi s pravico do ustanavljanja v okviru 
obstoječih ali prihodnjih dvostranskih sporazumov med Združenim kraljes tvom in katerimi koli 
naslednjimi državami ali kneževinami: Andora, Monako, San Marino in Vatikanska mestna država.  
(c) Orožje, strelivo in vojaški material  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi, višji vodstveni položaji in upravni odbori, operativne zahteve in čezmejna 
trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna obravnava, obravnava po 
načelu države z največjimi ugodnostmi  
Proizvodnja ali distribucija orožja  ali trgovina z orožjem, strelivom in vojaškim materialom. Vojaški 
material je omejen na kakršen koli izdelek, ki je namenjen in izdelan izključno za vojaške namene v 
zvezi z vojno ali obrambnimi dejavnostmi.  
  
 
720 
 Pridržek št. 2 – Strokovne storitve (vsi poklici razen zdravstvenih poklicev)  
Sektor – podsektor:  Strokovne storitve – pravne storitve, revizijske storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  Del CPC 861, del 87902, del 862  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
Obveznosti za pravne storitve  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb, čezmejna trgovina s storitvami in regulativni 
okviri  
 
Opis:  
 
(a) Pravne storitve  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, višji vodstveni položaji in upravni odbori, nacionalna 
obravnava, čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna 
obravnava in regulativni okviri – obveznosti za pravne storitve:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejm e ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi s storitvami 
pravnega svetovanja ter overjanja in potrjevanja dokumentov, ki jih izvajajo pravni strokovnjaki kot 
nosilci javnih funkcij, na primer notarji, ter v zvezi s storitvami sodnih izvršiteljev (del CPC 861,  del 
87902).  
(b) Revizijske storitve (CPC 86211 in 86212, razen računovodskih in knjigovodskih storitev)  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna obravnava:   
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohra ni kakršne koli ukrepe v zvezi s 
čezmejnim izvajanjem revizijskih storitev.  
Obstoječi ukrepi:  
Zakon o gospodarskih družbah iz leta 2006  
  
 
721 
 Pridržek št. 3 – Strokovne storitve – zdravstvene storitve in maloprodaja farmacevtskih izdelkov  
Sektor:  Strokovne zdravstvene storitve, maloprodaja farmacevtskih, 
medicinskih in ortopedskih izdelkov ter druge storitve farmacevtov  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 63211, 85201, 9312, 9319, 93121  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
(a) zdravstvene in zobozdravstvene storitve; storitve babic, medicinskih seste r, 
fizioterapevtov, psihologov in reševalnega osebja (CPC 63211, 85201, 9312, 9319)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga:  
Razporejanje zdravnikov v okviru javnega sistema zdravstvenega varstva (NHS) se izvaja na podlagi 
kadrovskih načrtov za zdravstvene poklice (CPC 93121, 93122).  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna obravnava:   
Za izvajanje vseh strokovnih zdravstvenih storitev, vključno s storitvami, ki jih izvaja strokovno 
osebje, na primer zdravniki, zobozdravniki, babice, medicinske sestre, fizioterapevti, pomožno 
medicinsko osebje in psihologi, se zahteva stalno prebivališče. T e storitve lahko izvajajo samo fizične 
osebe, ki so fizično prisotne na ozemlju Združenega kraljestva (CPC 9312, del 93191).  
Čezmejno izvajanje zdravstvenih, zobozdravstvenih in babiških storitev, storitev medicinskih sester, 
fizioterapevtov, psihologov i n pomožnega medicinskega osebja (del CPC 85201, 9312, del 93191).  
Za ponudnike storitev, ki niso fizično prisotni na ozemlju Združenega kraljestva (del CPC 85201, 
9312, del 93191).  
(b) Maloprodaja farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov na ter dru ge storitve 
farmacevtov (CPC 63211)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna 
prisotnost:   
Prodaja po pošti je mogoča le iz Združenega kraljestva, zato je za maloprodajo farmacevtskih 
izdelkov in do ločenega medicinskega blaga splošni javnosti v Združenem kraljestvu potreben sedež v 
Združenem kraljestvu.  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna obravnava:   
 
722 
 čezmejna prodaja farmacevtskih, medicinskih in ortopedsk ih izdelkov na drobno ter druge storitve 
farmacevtov   
 
723 
 Pridržek št.  4 – Poslovne storitve (storitve agencij za izterjavo in storitve poročanja o kreditni 
spodobnosti)  
Sektor – podsektor:  Poslovne storitve – storitve agencij za izterjavo, poročanje o kredi tni 
spodobnosti  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 87901, 87902  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi s storitvami 
agencij za izterjavo in storitvami poročanja o kreditni sposobnosti.   
 
724 
 Pridržek št.  5 – Poslovne storitve (storitve posredovanja zaposlitve)  
Sektor – podsektor:  Poslovne storitve – storitve posredovanja zaposlitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 87202, 87204, 87205, 87206, 87209  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
Izvajanje storitev posredovanja zaposlitve za osebje za pomoč na domu, druge trgovske ali 
industrijske delavce, medicinske sestre in drugo osebje  (CPC 87204, 87205, 87206, 87209).  
Zahteva po sedežu v državi in prepoved čezmejnega izvajanja storitev posredovanja zaposlitve za 
administrativno in drugo osebje.  
  
 
725 
 Pridržek št.  6 – Poslovne storitve (preiskovalne storitve)  
Sektor – podsektor:  Poslovne storitve – preiskovalne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 87301  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
izvajanjem preiskovalnih storitev (CPC 87301).  
  
 
726 
 Pridržek št.  7 – Poslovne storitve (druge poslovne storitve)  
Sektor – podsektor:  poslovne storitve – druge poslovne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 86764, 86769, 8868, del 8790  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacij a naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
(a) Vzdrževanje in popravila plovil, opreme za železniški prevoz ter zrakoplovov in njihovih 
delov (del CPC 86764, CPC 86769, CPC 8868)  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna obravnava:   
Zahteva po sedežu ali fizični prisotnosti v državi in prepoved čezmejnega izvajanja storitev 
vzdrževanja in popravil opreme za železniški prevoz iz drugih držav.  
Zahteva po sedežu ali fizični prisotnosti v državi in prepoved čezmejnega izvajanja storitev 
vzdrževanja in popravil plovil za prevoz po celinskih plovnih poteh iz drugih držav.  
Zahteva po sedežu ali fizični prisotnosti v državi in prepoved čezmejnega izvajanja storitev 
vzdrževanja in popravil pomorskih plovil iz drugih držav.  
Zahteva po sedežu a li fizični prisotnosti v državi in prepoved čezmejnega izvajanja storitev 
vzdrževanja in popravil zrakoplovov in njihovih delov iz drugih držav (del CPC 86764, CPC 86769, CPC 
8868).  
Samo priznane organizacije, ki so pooblaščene v Združenem kraljestvu, lah ko izvajajo zakonsko 
predpisane preglede in izdajajo spričevala za ladje v imenu Združenega kraljestva. Lahko se zahteva 
sedež.  
Obstoječi ukrepi:  
Uredba (ES) št.  391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in 
standard ih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij, kakor so bili ohranjeni v pravu 
Združenega kraljestva z Zakonom o izstopu iz Evropske unije iz leta 2018 in kakor je bila 
spremenjena z uredbami o trgovskem ladijskem prometu (priznane organizacije) ( sprememba) 
(izstop iz EU) iz leta 2019.  
(b) Druge poslovne storitve, povezane z letalstvom  
Liberalizacija naložb – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s 
storitvami – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:   
 
727 
 Določitev drugačne obravnave za tretje države v skladu z obstoječimi ali prihodnjimi dvostranskimi 
sporazumi za naslednje storitve:  
(i) storitve popravil in vzdrževanja zrakoplovov;  
(ii) najem ali zakup zrakoplovov brez posadke;  
(iii) storitve računalniškega rezervacij skega sistema (CRS);  
(iv) naslednje storitve, ki se opravljajo z zrakoplovom s posadko, ob upoštevanju zakonov in drugih 
predpisov pogodbenic, ki urejajo prihod zrakoplovov na njuno ozemlje, odhod z njega in 
opravljanje dejavnosti na njem: gašenje požarov iz z raka, usposabljanje za letenje, škropljenje 
z letali, letalske geodetske meritve, letalsko kartiranje, fotografiranje iz zraka in druge 
kmetijske, industrijske in inšpekcijske storitve iz zraka; in  
(v) prodaje in trženja storitev zračnega prometa.  
  
 
728 
 Pridržek št. 8 – Izobraževalne storitve  
Sektor:  Izobraževalne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 92  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
Vse izobraževalne storitve, ki se financirajo iz javnih sredstev ali so deležne državne podpore v 
kakršni koli obliki in za katere se zato ne šteje, da se financirajo zasebno. Če lahko tuji izvajalci 
izvajajo zasebno financirane izobraževalne storitve, je lahko pogoj za udeležbo zasebnih izvajalcev v 
izobraževalnem sistemu dodelitev koncesije, ki se podeli na nediskriminatorni osnovi.  
Izvajanje zasebno financiranih drugih izobraževalnih storitev, tj. tistih, ki niso klasificirane kot 
storitve osnovnošolske ga, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja ali izobraževanja odraslih 
(CPC 929).  
  
 
729 
 Pridržek št. 9 – Finančne storitve  
Sektor:  Finančne storitve  
Klasifikacija dejavnosti:   
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu  države z največjimi ugodnostmi  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
(a) Vse finančne storitve  
Liberalizacija naložb – dostop do trga :  
zahteva, da ima ponudnik finančnih storitev, ki ni podružnica, za ustanovitev v Združenem kraljestvu 
na nediskriminatorni osnovi določeno pravno obliko.  
Liberalizacija naložb – obravnava po na čelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s 
storitvami – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:  
v skladu z različno obravnavo vlagatelja ali ponudnika finančnih storitev iz tretje države v skladu s 
katerim koli dvostranskim ali večstranskim mednarodnim naložbenim sporazumom ali drugim 
trgovinskim sporazumom.  
(b) Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve:  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
Izvajanje zavarovalniških in z  zavarovanjem povezanih storitev, razen:  
(i) storitev neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) in posredniških storitev pri 
neposrednem zavarovanju za zavarovanje tveganj, ki se nanašajo na:  
- pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter lans iranje vesoljskih plovil in tovora 
(vključno s sateliti), pri čemer zavarovanje krije vse ali del navedenega: blago, ki se prevaža, 
vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega, ter  
- blago v mednarodnem tranzitu;  
(ii) pozavarovanja in retro cesije; ter  
(iii) pomožnih zavarovalniških storitev.  
 
730 
 (c) Bančne in druge finančne storitve  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmejna trgovina s storitvami – lokalna prisotnost : 
Samo družbe z registriranim sedežem v Združenem kraljestvu so lahko depozi tarji premoženja 
investicijskih skladov. Za izvajanje dejavnosti upravljanja splošnih skladov, vključno z investicijskimi 
skladi in investicijskimi družbami, če so te dovoljene z nacionalno zakonodajo, se zahteva ustanovitev 
specializirane družbe za upravl janje, ki ima glavni in registrirani sedež v Združenem kraljestvu.  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost :  
Izvajanje bančnih in drugih finančnih storitev, razen:  
(i) zagotavljanja in prenosa finančnih in formacij, obdelave finančnih podatkov in z njimi 
povezane programske opreme s strani izvajalcev drugih finančnih storitev ter  
(ii) svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, ki se nanašajo na bančne in druge finančne 
storitve, kakor so opisane v to čki (L) opredelitve pojma bančnih in drugih finančnih storitev (razen 
zavarovanja) v točki (a)(ii) člena SERVIN 5.38 [Finančne storitve – opredelitve pojmov], vendar brez 
posredništva, kakor je opisano v točki (L) navedene opredelitve pojma.  
  
 
731 
 Pridržek št. 10 – Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva  
Sektor:  Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 931 razen 9312, del 93191  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
(a) Zdravstvene storitve – storitve bolnišnic, storitve prevoza z reševalnimi vozili, storitve 
zdravstvenih nastanitvenih ustanov (CPC 931 razen 9312, de l 93191)   
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, operativne zahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori:   
Izvajanje vseh zdravstvenih storitev, ki se financirajo iz javnih sredstev ali so deležne državne 
podpore v kakršni ko li obliki in za katere se zato ne šteje, da se financirajo zasebno.  
Vse zasebno financirane zdravstvene storitve, razen bolnišničnih storitev. Udeležba zasebnih 
izvajalcev pri zdravstvenih storitvah, ki se financirajo iz zasebnih sredstev, je lahko pogoje na s 
koncesijo, ki se podeli na nediskriminatorni osnovi. Lahko se preverijo gospodarske potrebe. Glavna 
merila: število obstoječih ustanov in vpliv nanje, prometna infrastruktura, gostota prebivalstva, 
geografska razpršenost in ustvarjanje novih delovnih mest.  
Ta pridržek se ne nanaša na izvajanje vseh strokovnih storitev v zdravstvu, vključno s storitvami, ki 
jih izvaja strokovno osebje, na primer zdravniki, zobozdravniki, babice, medicinske sestre, 
fizioterapevti, reševalno osebje in psihologi, ki so za jete v drugih pridržkih (CPC 931 razen 9312, del 
93191).  
(b) Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva, vključno s pokojninskim zavarovanjem  
Čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna obravnava:   
Zahteva po sede žu ali fizični prisotnosti na ozemlju države za izvajalce ter omejitev čezmejnega 
izvajanja zdravstvenih storitev, čezmejnega izvajanja storitev socialnega varstva in dejavnosti ali 
storitev v okviru javnega pokojninskega načrta ali zakonsko predpisanega s istema socialne varnosti. 
Ta pridržek se ne nanaša na izvajanje vseh strokovnih storitev v zdravstvu, vključno s storitvami, ki 
jih izvaja strokovno osebje, na primer zdravniki, zobozdravniki, babice, medicinske sestre, 
fizioterapevti, reševalno osebje in psihologi, ki so zajete v drugih pridržkih (CPC 931 razen 9312, del 
93191).  
 
732 
 (c) Storitve socialnega varstva, vključno s pokojninskim zavarovanjem  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori, operati vne zahteve:   
Izvajanje vseh storitev socialnega varstva, ki se financirajo iz javnih sredstev ali so deležne državne 
podpore v kakršni koli obliki in za katere se zato ne šteje, da se financirajo zasebno, ter dejavnosti ali 
storitve v okviru javnega pokoj ninskega načrta ali zakonsko predpisanega sistema socialne varnosti. 
Udeležba zasebnih izvajalcev pri storitvah socialnega varstva, ki se financirajo iz zasebnih sredstev, je 
lahko pogojena s koncesijo, ki se podeli na nediskriminatorni osnovi. Lahko se pr everijo gospodarske 
potrebe. Glavna merila: število obstoječih ustanov in vpliv nanje, prometna infrastruktura, gostota 
prebivalstva, geografska razpršenost in ustvarjanje novih delovnih mest.  
Izvajanje zasebno financiranih storitev socialnega varstva, ra zen storitev rehabilitacijskih centrov in 
domov za ostarele.  
  
 
733 
 Pridržek št. 11 – Storitve s področja rekreacije, kulture in športa  
Sektor:  Storitve na področju rekreacije, kulture in športa  
Klasifikacija dejavnosti:  CPC 963, 9619, 964  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
(a) Storitve knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne storitve (CPC 963)  
Izvajanje storitev knjižnic, arhivov, muzejev in drugih kulturnih storitev.  
(b) Razvedrilne storitve, storitve gledališč, glasbenih skupin, ki nastopajo v živo, in cirkusov 
(CPC 9619, 964 razen 96492)  
Čezmejno izvajanje razvedrilnih storitev, vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki 
nastopajo v živo, cirkusov in diskotek .  
(c) Igre na srečo in stave (CPC 96492)  
Izvajanje igralniških dejavnosti, ki vključujejo denarni vložek pri igrah na srečo, kot so na primer 
loterije, hitre srečke, igralniške storitve igralnic, arkadne igre in lokali z licenco, stave, tombole in 
igralniške  storitve, ki jih upravljajo dobrodelne ustanove ali neprofitne organizacije oziroma se 
upravljajo v njihovem imenu.  
  
 
734 
 Pridržek št.  12 – Prevozne storitve in pomožne storitve v prevozu  
Sektor:  Storitve prevoza  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna o bravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
(a) Pomorski prevoz – kakršne koli druge komercialne dejavnosti, ki se opravljajo z ladje  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori, operativne zahteve ter čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, 
nacionalna obravnava:   
Za posadke morskih plovil in plovil za celinske vode se zahteva državljanstvo.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi, višji vodstveni položaji in upravni odbori:   
Registracija plovila in upravljanje flote pod zastavo Združenega kraljestva (vse komercialne 
pomorske dejavnosti , ki se izvajajo na pomorskih plovilih, vključno z ribolovom, akvakulturo in z 
ribolovom povezanimi storitvami: storitve mednarodnega prevoza potnikov in tovora (CPC 721) ter 
pomožne storitve v pomorskem prevozu). Ta pridržek se ne uporablja za pravne oseb e, ki so 
registrirane v Združenem kraljestvu ter so dejansko in stalno povezane z njegovim gospodarstvom.  
(b) Pomožne storitve v pomorskem prevozu  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori ter čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna 
obravnava:   
Izvajanje storitev pilotaže in sidranja. Pojasniti je treba, da si Združeno kraljestvo ne glede na merila, 
ki lahko veljajo za registracijo ladij v Združenem kralje stvu, pridržuje pravico, da določi, da lahko 
storitve pilotaže in sidranja izvajajo samo ladje, ki so vpisane v nacionalne registre Združenega 
kraljestva (CPC 7452).  
Storitve potiskanja in vlečenja lahko izvajajo samo plovila, ki plujejo pod zastavo Združ enega 
kraljestva (CPC 7214).  
(c) Pomožne storitve za prevoz po celinskih plovnih poteh  
 
735 
 Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, obravnava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi, višji vodstveni položaji in upravni odbori, operativne za hteve in čezmejna 
trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna obravnava, obravnava po 
načelu države z največjimi ugodnostmi   
Pomožne storitve za prevoz po celinskih plovnih poteh  
(d) Železniški prevoz in pomožne storitve v železnišk em prevozu  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgovina s storitvami – 
dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna obravnava:   
Železniški prevoz potnikov (CPC 7111).  
Liberalizacija naložb – dostop do trga in čezmej na trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna 
prisotnost:  
Železniški prevoz tovora (CPC 7112).  
(e)  Cestni prevoz (prevoz potnikov, prevoz tovora, mednarodni prevoz s tovornjaki) in 
pomožne storitve v cestnem prevozu  
Čezmejna trgovina s storitvami – dost op do trga, nacionalna obravnava, lokalna prisotnost:  
Za storitve cestnega prevoza, zajete v poglavjih 3 in 4 naslova XII (Promet) dela 2 (Gospodarstvo in 
trgovina) in Prilogi ROAD -1 k poglavju 3.  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnav a, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori ter čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna 
obravnava:  
Za storitve cestnega prevoza, ki niso zajete v poglavjih 3 in 4 naslova XII (Promet) dela 2 
(Gospodarstvo in trgovi na) in Prilogi ROAD -1 k poglavju 3  
(i) zahteva po sedežu v državi in omejitev čezmejnega izvajanja storitev cestnega prevoza (CPC 
712);  
(ii) za storitve taksijev v Združenem kraljestvu se lahko zahteva ocena gospodarskih potreb za 
omejitev števila ponudnikov stor itev. Glavna merila: lokalno povpraševanje, kot ga določajo 
veljavni zakoni (CPC 71221).  
Obstoječi ukrepi:  
Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih 
glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 
96/26/ES, kakor je bila ohranjena v pravu Združenega kraljestv a z Zakonom o izstopu iz Evropske 
unije iz leta 2018 in kakor je bila spremenjena z Uredbami o dovoljenjih za prevoznike in 
mednarodnem cestnem prometu (sprememba itn.) (izstop iz EU) iz leta 2019;  
Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih 
za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga, kakor je bila ohranjena v pravu 
Združenega kraljestva z Zakonom o izstopu iz Evropske unije iz leta 2018 in kakor je bila spremenjena 
z Uredbami o dovoljenjih za prevoznike in mednarodnem cestnem prometu (sprememba itn.) (izstop 
iz EU) iz leta 2019; ter  
 
736 
 Uredba (ES) št.  1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih 
za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremem bi Uredbe (ES) št.  561/2006, 
kakor je bila ohranjena v pravu Združenega kraljestva z Zakonom o izstopu iz Evropske unije iz leta 
2018 in kakor je bila spremenjena z Uredbami o dostopu do mednarodnega trga avtobusnih 
prevozov (sprememba itn.) (izstop iz EU)  iz leta 2019;  
(f) Vesoljski prevoz in najem vesoljskih plovil  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, operativne zahteve, višji vodstveni 
položaji in upravni odbori ter čezmejna trgovina s storitvami – dostop do trga, lokalna prisotnost , 
nacionalna obravnava:   
Storitve vesoljskega prevoza in najem vesoljskih plovil (CPC 733, del 734).  
(g) Izjeme po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Liberalizacija naložb – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna trgovina s 
storitva mi – obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi:   
(i) Cestni in železniški prevoz  
Določitev drugačne obravnave za države v skladu z obstoječimi ali prihodnjimi 
dvostranskimi sporazumi v zvezi z mednarodnim cestnim prevozom blaga (vključno s 
kombiniran im prevozom – cestnim ali železniškim) in prevozom potnikov, sklenjenimi med 
Združenim kraljestvom in tretjimi državami (CPC 7111, 7112, 7121, 7122, 7123). Ta 
obravnava lahko:  
– opravljanje zadevnih prevoznih storitev med pogodbenicama ali čez ozemlje 
pogodbenic pridrži ali omeji na vozila, registrirana v posamezni pogodbenici; ali  
– določi oprostitve davka za taka vozila.  
(ii) Letalski prevoz – pomožne storitve v letalskem prevozu  
Določitev drugačne obravnave za tretje države v skladu z obstoječimi ali prihodnjimi 
dvostranskimi sporazumi za storitve zemeljske oskrbe.  
  
 
737 
 Pridržek št.  13 – Ribištvo in oskrba z vodo  
Sektor:  Ribolov, akvakultura, z ribolovom povezane storitve; zbiranje, čiščenje 
in distribucija vode  
Klasifikacija dejavnosti:  ISIC rev. 3.1 05 01, 0502, CPC 882, ISIC rev. 3.1 41  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija na ložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
naslednjim:  
(a) Ribolov, akvakultura in z ribolovom povezane storitve (ISIC rev. 3.1 0501, 0502, CPC 882)  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava, višji vodstveni položaji in upravni 
odbori, operativne zahteve, obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi in čezmejna 
trgovina s storitvami – dostop do trga, nacionalna obravnava, obrav nava po načelu države z 
največjimi ugodnostmi:  
1. V okviru ribiške politike Združenega kraljestva in ribolovnih sporazumov s tretjo državo 
dostop do in uporaba bioloških virov in ribolovnih območij v morskih vodah pod suverenostjo ali 
jurisdikcijo  Združenega kraljestva ali pravice do ribolova z dovoljenjem  Združenega kraljestva  za 
ribolov, vključno z:  
(a) regulacijo iztovarjanja ulova plovil pod zastavo države članice ali tretje države v okviru 
podkvot, ki so jim dodeljene, ali, samo v zvezi s plov ili, ki plujejo pod zastavo Združenega 
kraljestva, zahtevo, da se del celotnega ulova iztovori v pristaniščih Združenega kraljestva;  
(b) določitvijo najmanjše velikosti družbe, da se ohranijo plovila za obrtni in priobalni ribolov,  
(c) določitvijo drugačne  obravnave v skladu z obstoječimi ali prihodnjimi mednarodnimi 
sporazumi na področju ribištva ter  
(d) zahtevo, da posadka plovila, ki pluje pod zastavo Združenega kraljestva, sestavljajo državljani 
Združenega kraljestva.  
2. Pravica ribiškega plovila, da pl ove pod zastavo  Združenega kraljestva, samo če :  
 
738 
 (a) je v celoti v lasti:  
(i) družb, registriranih v Združenem kraljestvu; ali  
(ii) državljanov Združenega kraljestva;  
(b) so njene vsakodnevne operacije vodene in nadzorovane iz Združenega kraljestva;  ter 
(c) vsak zakupnik, upra vitelj ali upravljavec plovila je družba, ustanovljena v Združenem 
kraljestvu, ali državljan Združenega kraljestva.  
3. Dovoljenje za komercialni ribolov, s katerim se podeli pravica za ribolov v teritorialnih vodah 
Združenega kraljestva, se lahko izda samo  plovilom, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva.  
4. Vzpostavitev morskih ali celinskih objektov za akvakulturo.  
5.  Točke 1(a), (b), (c) (razen v zvezi z obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi) in 
(d), točke 2(a)(i), (b) in (c) ter točka 3 se uporabljajo samo za ukrepe, ki se uporabljajo za plovila ali 
podjetja ne glede na državljanstvo njihovih dejanskih lastnikov.  
(b) Zbiranje, čiščenje in distribucija vode  
Liberalizacija naložb – dostop do trga, nacionalna obravnava in čezmejna trgov ina s storitvami – 
dostop do trga, lokalna prisotnost, nacionalna obravnava:   
Dejavnosti, vključno s storitvami, povezane z zbiranjem, čiščenjem in distribucijo vode 
gospodinjstvom ter industrijskim, komercialnim in drugim uporabnikom, vključno z oskrbo s pitno 
vodo in gospodarjenjem z vodami.  
  
 
739 
 Pridržek št. 14 – Dejavnosti, povezane z energetiko  
Sektor:  Proizvodnja energije in povezane storitve  
Klasifikacija dejavnosti:  ISIC Rev. 3.1 401, 402, CPC 7131, CPC 887 (razen svetovalnih in 
posvetovalnih storitev).  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe, kadar Združeno 
kraljestvo dovoljuje tuje lastništvo omrežja za prenos električne energije in plina ali sistema za 
cevovodni transport nafte in plina, za družbe iz Unije, k i jih obvladujejo fizične ali podjetja iz tretje 
države, iz katere se uvaža nafta, zemeljski plin ali električna energija v obsegu, večjem od 5  % vsega 
uvoza nafte, zemeljskega plina ali električne energije v Združeno kraljestvo, da se zagotovi zanesljiva 
oskrba z energijo v Združenem kraljestvu. Ta pridržek ne velja za svetovalne in posvetovalne storitve, 
ki se izvajajo v zvezi z distribucijo energije.  
  
 
740 
 Pridržek št. 15 – Druge storitve, ki niso zajete na drugem mestu  
Sektor:  Druge storitve, ki niso zajet e na drugem mestu  
Vrsta pridržka:  Dostop do trga  
Nacionalna obravnava  
Višji vodstveni položaji in upravni odbori  
Operativne zahteve  
Lokalna prisotnost  
 
Poglavje:  Liberalizacija naložb in čezmejna trgovina s storitvami  
 
Opis:  
Združeno kraljestvo si pridržuje pravico, da sprejme ali ohrani kakršne koli ukrepe v zvezi z 
opravljanjem novih storitev, razen tistih, ki so uvrščene v začasno osrednjo klasifikacijo proizvodov 
Združenih narodov (CPC), 1991.  
  
 
741 
 PRILOGA SERVIN -3: POSLOVNI OBISKOVALCI, PRISTOJNI ZA USTANOVITEV POSLOVNE ENOTE, OSEBE, 
PREMEŠČENE ZNOTRAJ PODJETJA, IN KRATKOTRAJNI POSLOVNI OBISKOVALCI  
1.  Ukrep, naveden v tej prilogi, se lahko ohrani, nadaljuje, hitro podaljša ali spremeni, če se 
zaradi spremembe ne zmanjša skladnost ukrepa s členom SERVIN.4.2 [Osebe, premeščene znotraj 
podjetja, in poslovni obiskovalci za namene ustanovitve poslovne enote]  in SERVIN.4.3 [Kratkotrajni 
poslovni obiskovalci], kakršna je bila neposredno pred spremembo.  
2.  Člena SERVIN.4.2 [Osebe, premeščene znotraj podjetja, in poslovni obiskovalci za namene 
ustanovitve poslovne enote] in SERVIN.4.3 [Kratkotrajni poslovni obi skovalci] se ne uporabljata za 
nobenega od obstoječih neskladnih ukrepov, navedenih na seznamu iz te priloge, v obsegu 
neskladnosti.  
3.  Seznami iz odstavkov 6, 7 in 8 se v skladu s členom FINPROV.1 [Ozemeljsko področje 
uporabe] in členom OTH.9.2 [Geografs ko področje uporabe] uporablja samo za ozemlja Združenega 
kraljestva in Evropske unije, relevantni pa so samo, kar zadeva trgovinske odnose med Evropsko 
unijo in njenimi državami članicami z Združenim kraljestvom. Na pravice in obveznosti držav članic v 
skladu z zakonodajo Unije ne vpliva.  
4. Pojasniti je treba, da za Evropsko unijo obveznost odobritve nacionalne obravnave ne 
vključuje obveznosti, da fizičnim in pravnim osebam iz Združenega kraljestva odobri enako 
obravnavo, kot je v državi članici z upora bo Pogodbe o delovanju Evropske unije ali katerega koli 
ukrepa, sprejetega na podlagi navedene pogodbe, vključno z izvajanjem ukrepa v državah članicah, 
odobrena:  
(i)  fizičnim osebam ali osebam s stalnim prebivališčem v drugi državi članici ali  
(ii)  prav nim osebam, ustanovljenim ali organiziranim v skladu z zakonodajo druge države 
članice ali Evropske unije, ki imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj 
poslovanja v Evropski uniji.  
5.  V spodnjih odstavkih se uporabljajo naslednje  kratice:  
AT Avstrija  
BE Belgija  
BG Bolgarija  
CY Ciper  
CZ Češka republika  
DE Nemčija  
DK Danska  
EE Estonija  
EL Grčija  
ES Španija  
 
742 
 EU Evropska unija, vključno z vsemi državami članicami  
FI Finska  
FR Francija  
HR Hrvaška  
HU Madžarska  
IE Irska  
IT Italija  
LT Litva  
LU Luksemburg  
LV Latvija  
MT Malta  
NL Nizozemska  
PL Poljska  
PT Portugalska  
RO Romunija  
SE Švedska  
SI Slovenija  
SK Slovaška  
 
6.  Neusklajeni ukrepi Evropske unije so:  
Poslovni obiskovalci za namene ustanovitve  
Vsi sektorji  AT, CZ: Poslovni obiskovalec za namene ustanovitve mora delati za 
podjetje, ki ni neprofitna organizacija, sicer: brez zavez.  
SK: Poslovni obiskovalec za namene ustanovitve mora delati za podjetje, ki 
ni neprofitna organizacija, sicer: brez zavez. Zahteva se delovno dovoljenje, 
vključno s preverjanjem gospodarskih potreb.  
CY: Dovoljeno trajanje bivanja: do 90  dni v katerem koli dvanajstmesečnem 
obdobju. Poslovni obiskovalec za namene ustanovitve mora delati za 
podjetje, ki ni neprofitna organizacija, sicer: brez zavez.  
 
 
743 
 Osebe, premeščene  znotraj podjetja  
Vsi sektorji  EU: Do 31. decembra 2022 vse takse, dajatve ali davki, ki jih pogodbenica 
naloži (razen dajatev, povezanih z obravnavo vloge ali podaljšanja vizuma, 
delovnega dovoljenja ali dovoljenja za prebivanje) zaradi dovoljenja za 
opra vljanje dejavnosti ali najema osebe, ki lahko opravlja tako dejavnost na 
ozemlju pogodbenice, razen če gre za zahtevo v skladu z odstavkom 3 člena 
SERVIN 4.1 [Področje uporabe in opredelitev pojmov] ali zdravstvene 
dajatve v skladu z nacionalno zakonodajo v zvezi z vlogo za dovoljenje za 
vstop na ozemlje, bivanje ali delo.  
AT, CZ, SK:  Osebe, premeščene znotraj podjetja, morajo biti zaposlene v 
podjetju, ki ni neprofitna organizacija, sicer: brez zavez.  
FI: Višje vodstvo mora biti zaposleno v podjetju, ki ni  neprofitna 
organizacija.  
HU: Fizične osebe, ki so bile partner v podjetju, ne izpolnjujejo pogojev, da 
bi bile premeščene kot osebe, premeščene znotraj podjetja.  
 
Kratkotrajni poslovni obiskovalci  
Vse dejavnosti iz 
odstavka 8:  CY, DK, HR:  V primeru, da kratkotrajni poslovni obiskovalec opravlja 
storitev, se zahteva delovno dovoljenje, vključno s preverjanjem 
gospodarskih potreb.  
LV: Delovno dovoljenje se zahteva za operacije/dejavnosti, ki se bodo 
izvajale na podlagi pogodbe.  
MT: Zahteva s e delovno dovoljenje. Preverjanje gospodarskih potreb se ne 
izvede.  
SI: Zahteva se eno samo dovoljenje za prebivanje in delovno dovoljenje za 
opravljanje storitev, ki presega 14 dni naenkrat, ter za določene dejavnosti 
(raziskave in projektiranje, seminarj i za usposabljanje, nabava, trgovski 
posli, prevajanje in tolmačenje). Ocena gospodarskih potreb se ne 
zahteva.  
SK: V primeru opravljanja storitve na ozemlju Slovaške se delovno 
dovoljenje, vključno s preverjanjem gospodarskih potreb, zahteva za 
obdobje, k i je daljše od sedmih dni v mesecu ali 30  dni v koledarskem letu.  
Raziskave in 
projektiranje  AT: Zahteva se delovno dovoljenje, vključno s preverjanjem gospodarskih 
potreb, razen za raziskovalne dejavnosti znanstvenih in statističnih 
raziskovalcev.  
Trženjske raziskave  AT: Zahteva se delovno dovoljenje, vključno s preverjanjem gospodarskih 
potreb. Preverjanje gospodarskih potreb ni potrebno za raziskovalne in 
analitične dejavnosti za obdobje do sedmih dni v mesecu ali 30  dni v 
koledarskem letu. Zahtev a se univerzitetna diploma.  
CY: Zahteva se delovno dovoljenje, vključno s preverjanjem gospodarskih 
potreb.  
Trgovinski sejmi in 
razstave  AT, CY: Zahteva se delovno dovoljenje, vključno s preverjanjem 
gospodarskih potreb, za dejavnosti, ki trajajo več kot sedem dni v mesecu 
 
744 
 ali 30  dni v koledarskem letu.  
Storitve po prodaji 
ali zakupu  AT: Zahteva se delovno dovoljenje, vključno s preverjanjem gospodarskih 
potreb. Preverjanje gospodarskih potreb ni potrebno za fizične osebe, ki 
usposabljajo delavce za oprav ljanje storitev in imajo posebno znanje.  
CY, CZ: Delovno dovoljenje se zahteva za obdobje, ki je daljše od sedmih 
dni v mesecu ali 30  dni v koledarskem letu.  
ES: Monterji, popravljavci in vzdrževalci morajo biti vsaj tri mesece 
neposredno pred datumom vlož itve vloge za vstop kot taki zaposleni pri 
pravni osebi, ki dobavlja blago ali opravlja storitev, ali pri podjetju, ki je del 
iste skupine kot izvorna pravna oseba, in morajo imeti, kadar je ustrezno, 
vsaj tri leta ustreznih delovnih izkušenj, pridobljenih  po polnoletnosti.  
FI: Lahko se zahteva dovoljenje za prebivanje, odvisno od dejavnosti.  
SE: Zahteva se delovno dovoljenje, razen za (i) fizične osebe, ki sodelujejo 
pri usposabljanju, preskušanju, pripravi ali dokončanju dobav ali podobnih 
dejavnostih v okviru poslovne transakcije, oziroma (ii) monterje ali 
tehnične inštruktorje v povezavi z nujno namestitvijo ali popravilom 
strojev za obdobje do dveh mesecev v okviru nujnega primera. Preverjanje 
gospodarskih potreb se ne zahteva.  
Trgovski posli  AT, CY: Zahteva se delovno dovoljenje, vključno s preverjanjem 
gospodarskih potreb, za dejavnosti, ki trajajo več kot sedem dni v mesecu 
ali 30  dni v koledarskem letu.  
FI: Fizična oseba mora opravljati storitve kot zaposlena pri pravni osebi 
druge pogodbenice.  
Turistično osebje  CY, ES, PL: Brez zavez.  
FI: Fizična oseba mora opravljati storitve kot zaposlena pri pravni osebi 
druge pogodbenice.  
SE: Zahteva se delovno dovoljenje, razen za voznike in osebje turističnih 
avtobusov. Preverjanje gospodarskih potreb se n e zahteva.  
Prevajanje in 
tolmačenje  AT: Zahteva se delovno dovoljenje, vključno s preverjanjem gospodarskih 
potreb.  
CY, PL: Brez zavez.  
 
7.  Neusklajeni ukrepi Združenega kraljestva so:  
Poslovni obiskovalci za namene ustanovitve  
Vsi sektorji  Poslovni obiskovalec za namene ustanovitve mora delati za podjetje, ki ni 
neprofitna organizacija, sicer: brez zavez.  
 
Osebe, premeščene znotraj podjetja  
Vsi sektorji  Osebe, premeščene znotraj podjetja, morajo biti zaposlene v podjetju, ki 
ni neprofitna organizacija, sicer: brez zavez.  
Do 31. decembra 2022 vse takse, dajatve ali davki, ki jih pogodbenica 
 
745 
 naloži (razen dajatev, povezanih z obravnavo vloge ali podaljšanja vizuma, 
delovnega dovoljenja ali dovoljenja za prebivanje) zaradi dovoljenja za 
opravl janje dejavnosti ali najema osebe, ki lahko opravlja tako dejavnost 
na ozemlju pogodbenice, razen če gre za zahtevo v skladu z odstavkom 3 
člena SERVIN 4.1 [Področje uporabe in opredelitev pojmov] ali 
zdravstvene dajatve v skladu z nacionalno zakonodajo v zvezi z vlogo za 
dovoljenje za vstop na ozemlje, bivanje ali delo.  
 
Kratkotrajni poslovni obiskovalci  
Vse dejavnosti iz 
odstavka 8:  Jih ni.  
 
8.  Kratkotrajni poslovni obiskovalci lahko izvajajo naslednje dejavnosti:  
a) sestanki in posvetovanja: fizične osebe, ki se udeležujejo sestankov ali konferenc oziroma 
sodelujejo pri posvetovanjih s poslovnimi partnerji;  
b) raziskave in projektiranje: tehnični, znanstveni in statistični raziskovalci, ki opravljajo 
neodvisne raziskave ali raziskave za pravno osebo i z pogodbenice, v kateri je kratkotrajni 
poslovni obiskovalec fizična oseba;  
c) trženjske raziskave: tržni raziskovalci in analitiki, ki opravljajo raziskave ali analize za 
pravno osebo iz pogodbenice, v kateri je kratkotrajni poslovni obiskovalec fizična o seba;  
d) seminarji za usposabljanje: zaposleni podjetja, ki vstopijo na ozemlje, ki ga obišče 
kratkotrajni poslovni obiskovalec, da bi se usposabljali na področju tehnik in delovnih praks, 
ki jih uporabljajo družbe ali organizacije na ozemlju, ki ga obišče  kratkotrajni poslovni 
obiskovalec, če je usposabljanje omejeno izključno na opazovanje, seznanjanje in 
poučevanje v razredu;  
e) trgovinski sejmi in razstave: osebje, ki se udeleži trgovinskega sejma z namenom 
promoviranja svoje družbe ali njenih proizvodo v ali storitev;  
f) prodaja: predstavniki ponudnika storitev ali blaga, ki sprejemajo naročila ali se pogajajo o 
prodaji storitev ali blaga oziroma sklepajo pogodbe o prodaji storitev ali blaga za zadevnega 
ponudnika, vendar sami ne dobavljajo blaga ali opr avljajo storitev. Kratkotrajni poslovni 
obiskovalci ne smejo izvajati neposredne prodaje splošni javnosti;  
g) nabava: kupci, ki kupujejo blago ali storitve za podjetje, ali vodstveno in nadzorno osebje, 
ki se ukvarja s trgovskim poslom, opravljenim na ozem lju pogodbenice, v kateri je 
kratkotrajni poslovni obiskovalec fizična oseba;  
h) storitve po prodaji ali zakupu: monterji, servisno in vzdrževalno osebje ter nadzorniki, ki 
imajo specializirano znanje, bistveno za prodajalčevo pogodbeno obveznost, ki oprav ljajo 
storitve ali usposabljajo delavce za opravljanje storitev, v skladu z garancijo ali drugo 
pogodbo o izvajanju storitev, ki spada k prodaji ali zakupu trgovske ali industrijske opreme ali 
strojev, vključno z računalniško programsko opremo, kupljeno al i zakupljeno od pravne 
 
746 
 osebe iz pogodbenice, v kateri je kratkotrajni poslovni obiskovalec fizična oseba, skozi 
celotno trajanje garancije ali pogodbe o izvajanju storitev;  
i) trgovski posli: vodstveno in nadzorno osebje ter osebje za finančne storitve (vk ljučno z 
zavarovatelji, bankirji in naložbenimi posredniki), ki se ukvarja s trgovskim poslom za pravno 
osebo iz pogodbenice, v kateri je kratkotrajni poslovni obiskovalec fizična oseba;  
j) turistično osebje: turistični in potovalni agenti, turistični vodn iki ali organizatorji potovanj, 
ki se udeležujejo turističnih konvencij ali na njih sodelujejo ali pa spremljajo potovanje, ki se 
je začelo na ozemlju pogodbenice, v kateri je kratkotrajni poslovni obiskovalec fizična oseba; 
ter 
k) prevajanje in tolmačenje : prevajalci ali tolmači, ki opravljajo storitve kot zaposleni pri 
pravni osebi iz pogodbenice, v kateri je kratkotrajni poslovni obiskovalec fizična oseba.   
 
747 
 PRILOGA SERVIN -4: PONUDNIKI POGODBENIH STORITEV IN NEODVISNI STROKOVNJAKI  
1.  Vsaka pogodbenica z navzočnostjo fizičnih oseb v skladu s členom SERVIN.4.4 [Ponudniki 
pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki] ponudnikom pogodbenih storitev ali neodvisnim 
strokovnjakom druge pogodbenice omogoči, da na njenem ozemlju zagotavljajo storitve za sektorje,  
ki so navedeni v tej prilogi, in ob ustreznih omejitvah.  
2.  Na spodnjem seznamu so naslednji elementi:  
(a) prvi stolpec, v katerem so navedeni sektorji ali podsektorji, za katere so kategorije 
ponudnikov pogodbenih storitev in neodvisnih strokovnjakov liberalizirane, ter  
(b) drugi stolpec, v katerem so opisane veljavne omejitve.  
3.  Vsaka pogodbenica lahko poleg seznama pridržkov iz te priloge sprejme ali ohrani ukrep, 
povezan s kvalifikacijskimi zahtevami, kvalifikacijskimi postopki, tehničnimi standardi t er zahtevami 
in postopki za izdajo licence, ki ne predstavljajo omejitev v smislu člena SERVIN.4.4 [Ponudniki 
pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki]. Ti ukrepi, ki vključujejo zahteve po pridobitvi 
dovoljenja, priznavanju kvalifikacij v reguliranih  sektorjih ali uspešno opravljenih posebnih 
preverjanjih, kot je na primer preverjanje znanja jezika, tudi če ni omejitev na seznamu v tej prilogi, v 
vsakem primeru veljajo za ponudnike pogodbenih storitev ali neodvisne strokovnjake iz pogodbenic.  
4.  Pogo dbenici ne prevzemata zavez za ponudnike pogodbenih storitev in neodvisne 
strokovnjake v gospodarskih dejavnostih, ki niso navedene na seznamu.  
5.  Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev: CPC pomeni osrednjo klasifikacijo 
proizvodov, kot je d oločena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, 
št. 77, CPC prov., 1991.  
6.  V sektorjih, v katerih se uporabljajo preverjanja gospodarskih potreb, bodo glavna merila 
ocena:  
(a) za Združeno kraljestvo upoštevne tržne razmere  v Združenem kraljestvu; in  
(b) za Unijo ustrezne tržne razmere v državi članici Evropske unije ali regiji, v kateri se bo 
storitev opravljala, vključno v zvezi s številom ponudnikov storitev, ki že opravljajo storitev, 
ko se opravi ocena, in vplivom nanje . 
7.  Seznami iz odstavkov 10 do 13 se v skladu s členom FINPROV.1 [Ozemeljsko področje 
uporabe] in členom OTH.9.2 [Geografsko področje uporabe] uporablja samo za ozemlja Združenega 
kraljestva in Evropske unije, relevantni pa so samo, kar zadeva trgovinske  odnose med Evropsko 
unijo in njenimi državami članicami z Združenim kraljestvom. Na pravice in obveznosti držav članic v 
skladu z zakonodajo Unije ne vpliva.  
8.  Pojasniti je treba, da za Evropsko unijo obveznost odobritve nacionalne obravnave ne 
vključuje obveznosti, da fizičnim in pravnim osebam iz Združenega kraljestva odobri enako 
obravnavo, kot je v državi članici z uporabo Pogodbe o delovanju Evropske unije ali katerega koli 
ukrepa, sprejetega na podlagi navedene pogodbe, vključno z izvajanje m ukrepa v državah članicah, 
odobrena:  
(i) fizičnim osebam ali osebam s stalnim prebivališčem v drugi državi članici ali  
 
748 
 (ii) pravnim osebam, ustanovljenim ali organiziranim v skladu z zakonodajo druge države 
članice ali Evropske unije, ki imajo registrira ni sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja 
v Evropski uniji.  
9. V spodnjem seznamu se uporabljajo naslednje kratice:  
AT Avstrija  
BE Belgija  
BG Bolgarija  
CY Ciper  
CZ Češka republika  
DE Nemčija  
DK Danska  
EE Estonija  
EL Grčija  
ES Španija  
EU Evropska unija, vključno z vsemi državami članicami  
FI Finska  
FR Francija  
HR Hrvaška  
HU Madžarska  
IE Irska  
IT Italija  
LT Litva  
LU Luksemburg  
LV Latvija  
MT Malta  
NL Nizozemska  
PL Poljska  
PT Portugalska  
 
749 
 RO Romunija  
SE Švedska  
SI Slovenija  
SK Slovaška  
 
PPS Ponudniki pogodbenih storitev  
NS Neodvisni strokovnjaki  
 
Ponudniki pogodbenih storitev  
10.  Ob upoštevanju seznama pridržkov iz odstavkov 12 in 13 pogodbenici sprejmeta zaveze v 
skladu s členom SERVIN.4.4 [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki] v z vezi s 
kategorijo 4 ponudnikov pogodbenih storitev v naslednjih sektorjih ali podsektorjih:  
(a) storitve pravnega svetovanja v zvezi z mednarodnim javnim pravom in pravom 
domače jurisdikcije;  
(b) računovodske in knjigovodske storitve;  
(c) davčno svetovanje;  
(d) arhitekturne storitve ter storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture;  
(e) storitve inženiringa in integriranega inženiringa;  
(f) zdravstvene in zobozdravstvene storitve;  
(g) veterinarske storitve;  
(h) babiške storitve;  
(i) storitve medicinskih sester, fizioterapevtov in reševalnega osebja;  
(j) računalniške in povezane storitve;  
(k) raziskovalne in razvojne storitve;  
(l) oglaševalske storitve;  
(m) tržne raziskave in raziskave javnega mnenja;  
(n) podjetniško in poslovno sveto vanje;  
(o) storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem;  
(p) storitve tehničnega preskušanja in analiz;  
 
750 
 (q) sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve;  
(r) rudarstvo;  
(s) vzdrževanje in popravila plovil;  
(t) vzdrževanje in popravila žel ezniške prevozne opreme;  
(u) vzdrževanje in popravila motornih vozil, motornih koles, motornih sani in vozil za 
cestni prevoz;  
(v) vzdrževanje in popravila letal in njihovih delov;  
(w) vzdrževanje in popravila kovinskih izdelkov, (nepisarniških) strojev, ( neprevozne in 
nepisarniške) opreme ter osebnih in gospodinjskih predmetov in naprav;  
(x) prevajanje in tolmačenje;  
(y) telekomunikacijske storitve;  
(z) poštne in kurirske storitve;  
(aa) gradbene in z njimi povezane inženirske storitve;  
(bb) pripravljalna d ela na gradbišču;  
(cc) storitve visokošolskega izobraževanja;  
(dd) storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom;  
(ee) okoljske storitve;  
(ff) zavarovalniške ter z zavarovanjem povezane svetovalne in posvetovalne storitve;  
(gg) druge finančne svetovalne in posvetovalne storitve;  
(hh) prometne svetovalne in posvetovalne storitve;  
(ii) storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj;  
(jj) storitve turističnih vodnikov;  
(kk) proizvodne svetovalne in posvetovalne storitve.  
  
 
751 
 Neodvisni stroko vnjaki  
11.  Ob upoštevanju seznama pridržkov iz odstavkov 12 in 13 pogodbenici sprejmeta zaveze v 
skladu s členom SERVIN.4.4 [Ponudniki pogodbenih storitev in neodvisni strokovnjaki] v zvezi s 
kategorijo 4 neodvisnih strokovnjakov v naslednjih sektorjih ali podsektorjih:  
(a) storitve pravnega svetovanja v zvezi z mednarodnim javnim pravom in pravom 
domače jurisdikcije;  
(b) arhitekturne storitve ter storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture;  
(c) storitve inženiringa in integriranega inže niringa;  
(d) računalniške in povezane storitve;  
(e) raziskovalne in razvojne storitve;  
(f) tržne raziskave in raziskave javnega mnenja;  
(g) podjetniško in poslovno svetovanje;  
(h) storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem;  
(i) rudarstvo;  
(j) prevajanje in tolmačenje;  
(k) telekomunikacijske storitve;  
(l) poštne in kurirske storitve;  
(m) storitve visokošolskega izobraževanja;  
(n) z zavarovanjem povezane svetovalne in posvetovalne storitve;  
(o) druge finančne svetovalne in posvetovalne storitve;  
(p) prometne svetovalne in posvetovalne storitve;  
(q) proizvodne svetovalne in posvetovalne storitve.  
12.  Pridržki Evropske unije so:  
 
752 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Vsi sektorji  PPS in NS:  
V AT: Najdaljše bivanje je kumulativno obdobje največ šestih mesecev v 
katerem koli dvanajstmesečnem obdobju ali za čas veljavnosti pogodbe, pri 
čemer se upošteva krajše obdobje.  
V CZ: Najdaljše bivanje je kumulativno obdobje največ dvanajstih 
zaporednih mesecev ali za čas veljavnosti pogodbe, pri čemer se up ošteva 
krajše obdobje.  
Storitve pravnega svetovanja 
v zvezi z mednarodnim javnim 
pravom in pravom domače 
jurisdikcije  
(del CPC 861)  PPS:  
V AT, BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SE : Jih ni.  
V BG, CZ, DK, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SI, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
 
NS: 
V AT, CY, DE, EE, FR, HR, IE, LU, LV, NL, PL, PT, SE : Jih ni.  
V BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IT, LT, MT, RO, SI, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
Računovodske in 
knjigovodske storitve  
(CPC  86212, razen „revizijskih 
storitev“, 86213, 86219 in 
86220)  PPS: 
V AT, BE, DE, EE, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V BG, CZ, CY, DK, EL, FI, FR, HU, LT, LV, MT, RO, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
Davčno svetovanje  
(CPC 863)122 PPS: 
V AT, BE, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : Jih ni.  
V BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
V PT: Brez zavez.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
                                                            
122 Ne zajema pravnega svetovanja in storitev pravnega zastopanja pri davčnih zadevah, ki spadajo med 
storitve pravnega svetovanja glede mednarodnega javnega prava in p rava domače jurisdikcije.  
 
753 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Arhitekturne storitve  
in 
Storitve urbanističnega in 
krajinskega načrtovanja  
(CPC 8671 in 8674)  PPS: 
V BE, CY, EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V FI: Jih ni, razen: Fizične osebe morajo dokazati, da imajo posebno znanje, 
ki je pomembno za opravljanje zadevne storitve.  
V BG, CZ,  DE, HU, LT, LV, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
V AT: Samo storitve načrtovanja, kjer: Preverjanje gospodarskih potreb.  
 
NS: 
V CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V FI: Jih ni, razen: Fizične osebe morajo dokazati, da imajo posebno znanje, 
ki je pomembno za opravljanje zadevne storitve.  
V BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V AT: Samo stori tve načrtovanja, kjer: Preverjanje gospodarskih potreb.  
Inženirske storitve  
in 
Integrirane inženirske storitve  
(CPC 8672 in 8673)  PPS: 
V BE, CY, EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V FI: Jih ni, razen: Fizične osebe morajo dokazati, da imajo posebno znanje, 
ki je pomembno za opravljanje zadevne storitve.  
V BG, CZ, DE, HU, LT, LV, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
V AT: Samo stori tve načrtovanja, kjer: Preverjanje gospodarskih potreb.  
 
NS: 
V CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V FI: Jih ni, razen: Fizične osebe morajo dokazati, da imajo posebno znanje, 
ki je pomembno za opravljanje zadevne storitve.  
V BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V AT: Samo storitve načrtovanja, kjer: Preverjanje gospodarskih potreb.  
Zdravstvene (vključno s 
storitvami psihologov) in 
zobozdravstvene storitve  
(CPC  9312 in del 85201)  PPS: 
V SE: Jih ni.  
V CY, CZ, DE, DK, EE, ES, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
V FR: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za psihologe, kjer: Brez zavez.  
V AT: Brez zavez, razen za psihologe in zobozdravstvene storitve, kjer: 
Preverjanje gospodarskih potreb.  
V BE, BG, EL, FI, HR, HU, LT, LV, SK : Brez zavez.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
 
754 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Veterinarske storitve  
(CPC 932)  PPS: 
V SE: Jih ni.  
V CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
Preverjanje gospodarskih potreb.  
V AT, BE, BG, HR, HU, LV, SK : Brez zavez.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
Babiške storitve  
(del CPC 93191)  PPS: 
V IE, SE: Jih ni.  
V AT, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FR, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
Preverjanje gospodarskih potreb.  
V BE, BG, FI, HR, HU, SK : Brez zavez.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
Storitve medicinskih sester, 
fizioterapevtov in reševalnega 
osebja  
(del CPC 93191)  PPS: 
V IE, SE: Jih ni.  
V AT, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FR, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
Preverjanje gospodarskih potreb.  
V BE, BG, FI, HR, HU, SK : Brez zavez.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
Računalniške in povezane 
storitve  
(CPC 84)  PPS: 
V BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V FI: Jih ni, razen: Fizične osebe morajo dokazati, da imajo posebno znanje, 
ki je pomembno za opravljanje zadevne storitve.  
V AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
 
NS: 
V DE, EE, E L, FR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V FI: Jih ni, razen: Fizične osebe morajo dokazati, da imajo posebno znanje, 
ki je pomembno za opravljanje zadevne storitve.  
V AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potre b. 
V HR: Brez zavez.  
 
755 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Raziskovalne in razvojne 
storitve  
(CPC  851, 852, razen storitev 
psihologov123, in 853)  PPS: 
EU, razen v in NL, SE : Zahteva se sporazum o gostovanju z odobreno 
raziskovalno organizacijo124. 
EU, razen v CZ, DK, SK : Jih ni.  
V CZ, DK, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
 
NS: 
EU, razen v in NL, SE : Zahteva se sporazum o gostovanju z odobreno 
raziskovalno organizacijo125. 
EU, razen v BE, CZ, DK, IT, SK : Jih ni.  
V BE, CZ, DK, IT, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
Oglaševalske storitve  
(CPC 871)  PPS: 
V BE, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
 
NS: 
EU: Brez zavez, razen NL. V NL: Jih ni.  
                                                            
123 Del CPC  85201, ki je med zdravstvenimi in zobozdravstvenimi storitvami.  
124 Za vse države članice, razen DK, morata odobritev raziskovalne organizacije in sporazum o gostovanju 
izpolnjevati pogoje, določene v skladu z Direktivo 20 05/71/ES z dne 12.  oktobra 2005.  
125 Za vse države članice, razen DK, morata odobritev raziskovalne organizacije in sporazum o gostovanju 
izpolnjevati pogoje, določene v skladu z Direktivo 2005/71/ES z dne 12.  oktobra 2005.  
 
756 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Tržne raziskave in raziskave 
javnega mnenja  
(CPC 864)  PPS: 
V BE, DE, EE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PL, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HR, LV, MT, RO, SI, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
V PT: Jih ni, razen za storitve raziskav javnega mnenja (CPC 86402), kjer: 
Brez zavez.  
V HU, LT : Pre verjanje gospodarskih potreb, razen za storitve raziskav 
javnega mnenja (CPV  86402), kjer: Brez zavez.  
 
NS: 
V DE, EE, FR, IE, LU, NL, PL, SE : Jih ni.  
V AT, BE, BG, CZ, CY, DK, EL, ES, FI, HR, IT, LV, MT, RO, SI, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
V PT: Jih ni, razen za storitve raziskav javnega mnenja (CPV  86402), kjer: 
Brez zavez.  
V HU, LT : Preverjanje gospodarskih potreb, razen za storitve raziskav 
javnega mnenja (CPV  86402), kjer: Brez zavez.  
Podjetniško in poslovno 
svetovanje  
(CPC 865)  PPS: 
V BE, DE,  EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
 
NS: 
V CY, DE, EE, EL, FI,  FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE:  Jih ni.  
V AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, HU, IT, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
Storitve v zvezi s podjetniškim 
in poslovnim svetovanjem  
(CPC 866)  PPS: 
V BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, M T, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
V HU: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za storitve na področju 
arbitraže in sprave (CPC  86602), kjer: Brez zavez.  
 
NS: 
V CY, DE, EE, EL, FI, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, IT, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb  
V HU: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za storitve na področju 
arbitraže in sprave (CPC  86602), kjer: Brez zavez.  
 
757 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Storitve tehničnega 
preskušanja in analiz  
(CPC 8676)  PPS:  
V BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : Preverjan je gospodarskih 
potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
 
NS: 
EU: Brez zavez, razen NL. V NL: Jih ni.  
Sorodne storitve na področju 
znanstvenega in tehničnega 
svetovanja  
(CPC 8675)  PPS:  
V BE, EE, EL,  ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : Jih ni.  
V AT, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
V DE: Jih ni, razen za javno imenovane geodete, kjer: brez zavez.  
V FR: Jih ni, razen za „geodetske“ storitve, povezane z ugotavljanjem 
lastninskih pravic in zemljiškim pravom, kjer: brez zavez.  
V BG: Brez zavez.  
 
NS: 
EU: Brez zavez, razen NL. V NL: Jih ni.  
Rudarstvo  (CPC  883, samo 
svetovalne in posvetovalne 
storitve)  PPS:  
V BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT , NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
 
NS: 
V DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : Jih ni. 
V AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
Vzdrževanje in popravila 
plovil  
(del CPC 8868)  PPS:  
V BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
 
NS: 
EU: Brez zavez, razen NL. V NL: Jih ni.  
 
758 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Vzdrževanje in popravila 
železniške prevozne opreme  
(del CPC 8868)  PPS:  
V BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, DE, DK, F I, HU, IE, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
 
NS: 
EU: Brez zavez, razen NL. V NL: Jih ni.  
Vzdrževanje in popravila 
motornih vozil, motornih 
koles, motornih sani in vozil 
za cestni prevoz  
(CPC  6112, 6122, del  8867 in 
del 8868)  PPS:  
V BE, EE, EL,  ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
 
NS: 
EU: Brez zavez, razen NL. V NL: Jih ni.  
Vzdrževanje in popravila letal 
in njihovih delov  
(del CPC 8868)  PPS:  
V BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
 
NS: 
EU: Brez zavez, razen NL. V NL: Jih ni.  
Vzdrževanje in popravila 
kovinskih izdelkov, 
(nepisarniških) strojev, 
(neprevozne in nepisarniške) 
opreme ter osebnih in 
gospodinjskih predmetov in 
naprav126 
(CPC  633, 7545, 8861, 8862, 
8864, 8865 in 8866)  PPS:  
V BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, DE, DK, HU, IE, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
V FI: Brez obvez, razen v okviru pogodbe o storitvah po prodaji ali zakupu; 
za vzdrževanje in popravila osebnih in gospodinjskih predmetov (CPC 633): 
Preverjanje gospodarskih potreb.  
 
NS: 
EU: Brez za vez, razen NL. V NL: Jih ni.  
                                                            
126 Vzdrževanje in popravila pisarni ških strojev in opreme, vključno z računalniki (CPC  845), so med 
računalniškimi storitvami.  
 
759 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Prevajanje in tolmačenje  
(CPC 87905, razen uradnih ali 
sodno overjenih dejavnosti)  PPS:  
V BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, DK, FI, HU, IE, LT, LV, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
 
NS: 
V CY, DE, EE, FR, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, RO, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
V HR: Brez zavez.  
Telekomunikacijske storitve  
(CPC  7544, samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
V BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
 
NS: 
V DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
Poštne in kurirske storitve  
(CPC  751, samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
V BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, FI, HU, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za P PS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
 
NS: 
V DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, HU, IT, LT, RO, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
Gradbene in z njimi povezane 
inženirske storitve  
(CPC  511, 512, 513, 514, 515, 
516, 517 in 518. BG:  CPC 512, 
5131, 5132, 5135, 514, 5161, 
5162, 51641, 51643, 51644, 
5165 in 517)  PPS:  
EU: Brez zavez, razen v BE, CZ, DK, ES, NL  in SE. 
V BE, DK, ES, NL, SE : Jih ni.  
V CZ: Preverjanje gospodarskih potreb.  
 
NS: 
EU: Brez zavez, razen NL. V NL: Jih ni.  
 
760 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Pripravljalna dela na 
gradbišču  
(CPC 5111)  PPS:  
V BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, FI, HU, LT, LV, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje go spodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
Storitve visokošolskega 
izobraževanja  
(CPC 923)  PPS:  
EU, razen v LU, SE : Brez zavez.  
V LU: Brez obvez, razen za univerzitetne profesorje, kjer: Jih ni.  
V SE: Brez, razen za javno in zasebno financirane ponudnike izobraževalnih 
storitev z neko obliko državne podpore, kjer: Brez zavez.  
 
NS: 
EU, razen v SE: Brez zavez.  
V SE: Jih ni, razen za javno in zasebno financirane ponudnike izobraževalnih 
storitev z neko obliko državne podpore, kjer: Brez zavez.  
Kmetijstvo, lov in gozdarstvo  
(CPC  881, samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
EU razen v BE, DE, DK, ES, FI, HR  in SE: Brez zavez.  
V BE, DE, ES, HR, SE : Jih ni.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb.  
V FI: Brez zavez, razen za svetovalne in posvetovalne storitve v zvezi z 
gozdarstvom, kjer: Jih ni.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
Okoljske storitve  
(CPC 9401, 9402, 9403, 9404, 
del 94060, 9405, del 9406 in 
9409)  PPS:  
V BE, EE, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE: Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, DE, DK, EL, HU, LT, LV, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
 
761 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Zavarovalniške in z 
zavarovanjem povezane 
storitve  (samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
V BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ,CY, FI, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
V HU: Brez zavez.  
 
NS: 
V DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT,  NL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, IT, LT, PL, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
V HU: Brez zavez.  
Druge finančne storitve  (samo 
svetovalne in posvetovalne 
storitve)  PPS:  
V BE, DE, ES, EE, EL, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL,  PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, FI, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
V HU: Brez zavez.  
 
NS: 
V DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, S E: Jih ni.  
V AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, IT, LT, PL, RO, SK : Preverjanje gospodarskih 
potreb.  
V HU: Brez zavez.   
Prevoz  (CPC  71, 72, 73 in 74, 
samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
V DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT,  SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
V BE: Brez zavez.  
 
NS: 
V CY, DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, S E: Jih ni.  
V AT, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V PL: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za zračni prevoz, kjer: Jih ni.  
V BE: Brez zavez.  
 
762 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Storitve turističnih agencij in 
organizatorjev potovanj  
(vključno z vodji potovanj127) 
(CPC 7471)  PPS:  
V AT, CY, CZ, DE, EE, ES, FR, HR, IT, LU, NL, PL, SI, SE : Jih ni.  
V BG, EL, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
V BE, IE: Brez zavez, razen za vodje potovanj, kjer: Jih ni.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
Storitve turističnih vodnikov  
(CPC 7472)  PPS:  
V NL, PT, SE: Jih ni.  
V AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LU, MT, RO, SK, 
SI: Preverjanje gospodarskih potreb.  
V ES, HR, LT, PL : Brez zavez.  
 
NS: 
EU: Brez zavez.  
Proizvodnja  (CPC  884 in 885, 
samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
V BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BG, CZ, CY, HU, LT,  RO, SK : Preverjanje gospodarskih potreb.  
V DK: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za PPS pri bivanju, krajšem 
od treh mesecev.  
 
NS: 
V DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : Jih ni.  
V AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK : Preverjanje 
gospodarskih potreb.  
 
13.  Pridržki Združenega kraljestva so:  
Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Vsi sektorji  Jih ni.  
                                                            
127 Ponudniki storitev, katerih naloga je spremljati turistično skupino najmanj desetih fizičnih oseb, 
vendar pa niso vodniki po določenih lokacijah.  
 
763 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Storitve pravnega svetovanja 
v zvezi z mednarodnim javnim 
pravom in pravom domače 
jurisdikcije  
(del CPC 861)  PPS:  
Jih ni. 
 
NS: 
Jih ni.  
Računovodske in 
knjigovodske storitve  
(CPC  86212, razen „revizijskih 
storitev“, 86213, 86219 in 
86220)  PPS: 
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Davčno svetovanje  
(CPC 863)128 PPS: 
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Arhitekturne storitve  
in 
Storitve urbanističnega in 
krajinskega načrtovanja  
(CPC 8671 in 8674)  PPS: 
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Inženirske storitve  
in 
Integrirane inženirske storitve  
(CPC 8672 in 8673)  PPS: 
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Zdravstvene (vključno s 
storitvami psihologov) in 
zobozdravstvene storitve  
(CPC  9312 in del 85201)  PPS: 
Brez zavez.  
 
NS: 
Brez zavez.  
                                                            
128 Ne zajema prav nega svetovanja in storitev pravnega zastopanja pri davčnih zadevah, ki spadajo med 
storitve pravnega svetovanja glede mednarodnega javnega prava in prava domače jurisdikcije.  
 
764 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Veterinarske storitve  
(CPC 932)  PPS: 
Brez zavez.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Babiške storitve  
(del CPC 93191)  PPS: 
Brez zavez.   
 
NS: 
Brez zavez.  
Storitve medicinskih sester, 
fizioterapevtov in 
reševalnega osebja  
(del CPC 93191)  PPS: 
Brez zavez.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Računalniške in povezane 
storitve  
(CPC 84)  PPS: 
UK: Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Raziskovalne in razvojne 
storitve  
(CPC  851, 852, razen storitev 
psihologov129, in 853)  PPS: 
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Oglaševalske storitve  
(CPC 871)  PPS: 
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Tržne raziskave in raziskave 
javnega mnenja  
(CPC 864)  PPS: 
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
                                                            
129 Del CPC  85201, ki je med zdravstvenimi in zobozdravstvenimi storitvami.  
 
765 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Podjetniško in poslovno 
svetovanje  
(CPC 865)  PPS: 
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Storitve v zvezi s podjetniškim 
in poslovnim svetovanjem  
(CPC 866)  PPS: 
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Storitve tehničnega 
preskušanja in analiz  
(CPC 8676)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Sorodne storitve na področju 
znanstvenega in tehničnega 
svetovanja  
(CPC 8675)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Rudarstvo  (CPC  883, samo 
svetovalne in posvetovalne 
storitve)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Vzdrževanje in popravila 
plovil  
(del CPC 8868)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Vzdrževanje in popravila 
železniške prevozne opreme  
(del CPC 8868)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez  zavez.  
 
766 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Vzdrževanje in popravila 
motornih vozil, motornih 
koles, motornih sani in vozil 
za cestni prevoz  
(CPC  6112, 6122, del  8867 in 
del 8868)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Vzdrževanje in popravila letal 
in njihovih delov  
(del CPC 8868)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Vzdrževanje in popravila 
kovinskih izdelkov, 
(nepisarniških) strojev, 
(neprevozne in nepisarniške) 
opreme ter osebnih in 
gospodinjskih predmetov in 
naprav130 
(CPC  633, 7545, 8861, 8862, 
8864, 8865 in 8866)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Prevajanje in tolmačenje  
(CPC 87905, razen uradnih ali 
sodno overjenih dejavnosti)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Telekomunikacijske storitve  
(CPC  7544, samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Poštne in kurirske storitve  
(CPC  751, samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
                                                            
130 Vzdrževanje in popravila pisarniških strojev in opreme, vključno z računalniki (CPC  845), so med 
računalniškimi storitvami.  
 
767 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Gradbene in z njimi povezane 
inženirske storitve  
(CPC  511, 512, 513, 514, 515, 
516, 517 in 518. BG:  CPC 512, 
5131, 5132, 5135, 514, 5161, 
5162, 51641, 51643, 51644, 
5165 in 517 ) PPS:  
Brez zavez.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Pripravljalna dela na 
gradbišču  
(CPC 5111)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Storitve visokošolskega 
izobraževanja  
(CPC 923)  PPS:  
Brez zavez.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Kmetijstvo, lov in gozdarstvo  
(CPC  881, samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
Brez zavez.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Okoljske storitve  
(CPC 9401, 9402, 9403, 9404, 
del 94060, 9405, del 9406 in 
9409)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Zavarovalniške in z 
zavarovanjem povezane 
storitve  (samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Druge finančne storitve  (samo 
svetovalne in posvetovalne 
storitve)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.   
 
768 
 Sektor ali podsektor  Opis pridržkov  
Prevoz  (CPC  71, 72, 73 in 74, 
samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
Storitve turističnih agencij in 
organizatorjev potovanj  
(vključno z vodji potovanj131) 
(CPC 7471)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Storitve turističnih vodnikov  
(CPC 7472)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Brez zavez.  
Proizvodnja  (CPC  884 in 885, 
samo svetovalne in 
posvetovalne storitve)  PPS:  
Jih ni.  
 
NS: 
Jih ni.  
 
 
  
                                                            
131 Ponudniki storitev, katerih naloga je spremljati turistično skupino najmanj desetih fizičnih oseb, 
vendar pa niso vodniki po določ enih lokacijah.  
 
769 
 PRILOGA SERVIN -5: GIBANJE FIZIČNIH OSEB  
Člen 1: Postopkovne zaveze v zvezi z vstopom in začasnim bivanjem  
Pogodbenici si prizadevata zagotoviti, da se pri obravnavi prošenj za vstop in začasno bivanje v 
skladu z njunimi zavezami iz Sporazuma upošteva dobra upravna praksa:  
(a) vsaka pogodbenica zagotovi, da pristojbine, ki jih zaračunajo pristojni organi za obravnavo 
prošenj za vstop in začasno bivanje, ne ovirajo neupravičeno ali zadržujejo trgovine s 
storitvami na podlagi tega sporazuma;  
(b) glede na diskrecijsko pravico pristojnih organov vsake pogodbenice morajo biti dokumenti,  ki 
se zahtevajo od prosilca za odobritev vstopa in začasnega bivanja kratkotrajnih poslovnih 
obiskovalcev, sorazmerni namenu, za katerega se zbirajo;  
(c) pristojni organi vsake pogodbenice obravnavajo popolne prošnje za odobritev vstopa in 
začasno bivanje ka r najhitreje;  
(d) pristojni organi vsake pogodbenice si prizadevajo brez nepotrebnega odlašanja zagotoviti 
informacije v odgovor na kakršno koli razumno vprašanje prosilca glede statusa prošnje;  
(e) če pristojni organi pogodbenice za obravnavo prošnje od prosilca zahtevajo dodatne 
informacije, si ga prizadevajo o tem brez nepotrebnega odlašanja obvestiti;  
(f) pristojni organi vsake pogodbenice prosilca obvestijo o izidu prošnje takoj po sprejetju 
odločitve;  
(g) če je prošnja odobrena, pristojni organi vsake pogodbenice obvestijo prosilca o obdobju 
bivanja in drugih ustreznih pogojih;  
(h) če je prošnja zavrnjena, pristojni organi pogodbenice na zahtevo ali na lastno pobudo prosilcu 
dajo na voljo informacije o vseh razpoložljivih postopkih pregleda in pritožbe ter  
(i) obe pogodbenici si prizadevata sprejeti in obdelati zahtevke v elektronski obliki.  
Člen 2: Dodatne postopkovne zaveze, ki se uporabljajo za osebe, premeščene znotraj podjetja, in 
njihove partnerje, otroke i n družinske člane132  
1. Pristojni organi obeh pogodbenic odločijo glede prošnje za vstop ali začasno bivanje osebe, 
premeščeno znotraj podjetja, ali podaljšanju bivanja in v skladu s postopki obveščanja po 
nacionalnem pravu, prosilca uradno pisno obvestijo o o dločitvi čim prej, najpozneje pa v 90 dneh od 
dneva, ko je bila predložena popolna prošnja.  
2. Kadar so informacije ali dokumentacija, priložene v podporo prošnji, pomanjkljive, si zadevni 
pristojni organi prizadevajo v razumnem roku uradno obvestiti prosilca  o dodatnih informacijah, ki se 
zahtevajo, in določiti razumen rok za njihovo predložitev. Rok iz odstavka 1 se prekine, dokler 
pristojni organi ne prejmejo zahtevanih dodatnih informacij.  
                                                            
132  Odstavki 1, 2 in 3 se ne uporabljajo za države članice, za katere ne velja Direktiva 2014/66/EU 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih 
držav v okviru premestitev znotraj po djetja (direktiva o premestitvah znotraj podjetja).  
 
770 
 3. Unija razširi na družinske člane fizičnih oseb iz Združenega kralje stva, ki so premeščene 
znotraj podjetja v Unijo, pravico do vstopa in začasnega bivanja, dodeljeno družinskim članom 
osebe, premeščene znotraj podjetja, v skladu s členom  19 Direktive 2014/66/EU Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v 
okviru premestitev znotraj podjetja.  
4. Združeno kraljestvo dovoli vstop in začasno bivanje partnerjev in vzdrževanih otrok oseb, 
premeščenih znotraj podjetja, v skladu s pravili Združenega kraljestva o pris eljevanju.  
5. Združeno kraljestvo partnerjem in vzdrževanim otrokom oseb, premeščenih znotraj podjetja 
iz odstavka 4, dovoli, da v času trajanja svojega vizuma delajo kot zaposleni ali samozaposleni, in od 
njih ne zahteva, da pridobijo delovno dovoljenje.  
 
  
 
771 
 PRILOGA SERVIN -6: SMERNICE ZA DOGOVOR O PRIZNAVANJU POKLICNIH KVALIFIKACIJ  
ODDELEK  A: Splošne določbe  
Uvod  
1. V tej prilogi so smernice za dogovor o pogojih za priznavanje poklicnih kvalifikacij (v 
nadaljnjem besedilu: dogovor), kot je predvideno v členu SERVIN.5.13 [Poklicne kvalifikacije].  
2. V skladu z navedenim členom se te smernice upoštevajo pri pripravi skupnih priporočil 
strokovnih organov ali organov pog odbenic (v nadaljnjem besedilu: skupna priporočila).  
3. Smernice niso zavezujoče niti izčrpne in ne spreminjajo pravic in obveznosti, ki jih imata 
pogodbenici v skladu s tem sporazumom, ali ne vplivajo na te pravice in obveznosti. Določajo tipično 
vsebino dogovora in dajejo splošne informacije o gospodarski vrednosti kakega dogovora in 
združljivosti zadevnih ureditev poklicnih kvalifikacij.  
4. Vsi elementi teh smernic mogoče niso relevantni v vseh primerih, strokovni organi in organi 
pa lahko v svoja skupna  priporočila vključijo vse druge elemente, za katere menijo, da so pomembni 
za dogovor o zadevnem poklicu in poklicnih dejavnosti, ki je v skladu s tem sporazumom.  
5. Partnerski svet bi moral smernice upoštevati pri odločanju o morebinem razvoju in 
sprejem anju dogovora. Ne posegajo v njegov pregled skladnosti skupnih priporočil z naslovom II 
[Storitve in naložbe] prvega razdelka [Trgovina] drugega dela [Trgovina, promet in ribištvo] in 
njegovo diskrecijsko pravico, da upošteva elemente, za katere meni, da s o pomembni, vključno s 
tistimi iz skupnih priporočil.  
ODDELEK  B: Oblika in vsebina posameznega dogovora  
6. Ta oddelek določa tipično vsebino dogovora, del katere ni v pristojnosti strokovnih organov 
ali organov, ki pripravljajo skupna priporočila. Vendar so ti vidiki koristni podatki, ki jih je treba 
upoštevati pri pripravi skupnih priporočil, da bi bili bolje prilagojeni morebitnemu področju uporabe 
dogovora.  
7. Skupna priporočila ne bi smela obravnavati zadev, ki so posebej obravnavane v tem 
sporazumu in  se uporabljajo za dogovore (kot so geografsko področje dogovora, njegova interakcija 
z načrtovanimi neskladnimi ukrepi, sistem reševanja sporov, pritožbeni mehanizmi, mehanizmi za 
spremljanje in pregled dogovora).  
8. Dogovor lahko določa različne mehanizm e za priznavanje poklicnih kvalifikacij v pogodbenici. 
Prav tako je lahko omejen, vendar ne nujno, na določitev področja uporabe dogovora, postopkovnih 
določb, učinkov priznanja in dodatnih zahtev ter upravnih dogovorov.  
9. Dogovor, ki ga sprejme Partnersk i svet, bi moral odražati stopnjo diskrecijske pravice, ki naj 
bi jo ohranili pristojni organi, ki odločajo o priznanju.  
Področje uporabe posameznega dogovora  
10. Dogovor bi moral določiti:  
 
772 
 (a) posebni regulirani poklic ali poklice, ustrezni poklicni naziv ali nazive ter dejavnost ali skupina 
dejavnosti, ki jih zajema obseg prakse reguliranega poklica v obeh pogodbenicah (v nadaljnjem 
besedilu: obseg prakse); in  
(b) to, ali zajema priznavanje poklicnih kvalifikacij za namene dostopa do poklicnih dejavnosti za 
določen ali nedoločen čas.  
Pogoji za priznavanje  
11. Dogovor lahko zlasti določi:  
(a) poklicne kvalifikacije, potrebne za priznanje na podlagi dogovora (na primer dokazila o 
formalnih kvalifikacijah, poklicne izkušnje ali drugo potrdilo o usposobljenosti);  
(b) stopn jo diskrecijske pravice, ki jo ohranijo organi za priznavanje pri ocenjevanju zahtev za 
priznanje teh kvalifikacij; in  
(c) postopke za obravnavo razlik in vrzeli med poklicnimi kvalifikacijami ter sredstva za 
premostitev razlik, vključno z možnostjo uvedbe kak ršnih koli izravnalnih ukrepov ali katerih 
koli drugih ustreznih pogojev in omejitev.  
Postopkovne določbe  
12. Dogovor lahko določi:  
(a) zahtevane dokumente in obliko, v kateri morajo biti predloženi (na primer z elektronskimi ali 
drugimi sredstvi, ali morajo biti podprti s prevodi ali potrdili o pristnosti itd.);  
(b) korake in postopke pri priznavanju, vključno s tistimi, ki se nanašajo na morebitne izravnalne 
ukrepe, ustrezne obveznosti in roke; ter  
(c) razpoložljivost informacij, pomembnih za vse vidike postopkov in  zahtev za priznanje.  
Učinki priznanja in dodatne zahteve  
13. Dogovor lahko vsebuje določbe o učinkih priznanja (če je ustrezno, tudi v zvezi z različnimi 
načini ponudbe);  
14. Dogovor lahko opiše vse dodatne zahteve za učinkovito opravljanje reguliranega poklica v 
pogodbenici gostiteljici. Take zahteve bi lahko bile:  
(a) zahteve za registracijo pri lokalnih organih;  
(b) ustrezno jezikovno znanje;  
(c) dokazilo o dobrem imenu;  
(d) izpolnjevanje zahtev pogodbenice gostiteljice za uporabo trgovskih imen ali imen podjetij;  
(e) izpolnjevanje zahtev pogodbenice gostiteljice o etničnih pravilih, neodvisnosti in poklicnem 
ravnanju;  
(f) potreba po pridobitvi zavarovanja poklicne odgovornosti;  
 
773 
 (g) pravila o disciplinskih ukrepih, finančni odgovornosti in poklicni odgovornosti ter  
(h) zahteve po s talnem strokovnem razvoju.  
Upravljanje dogovora  
15. Dogovor mora vsebovati pogoje, pod katerimi ga je mogoče pregledati ali preklicati, ter 
učinke morebitne spremembe ali preklica. Preuči se lahko tudi vključitev določb o učinkih kakršnega 
koli predhodnega  priznanja.  
ODDELEK  C: Ekonomska vrednost predvidenega dogovora  
16. V skladu s členom SERVIN 5.13(2) [Poklicne kvalifikacije] se skupnim priporočilom priloži z 
izsledki podprta ocena ekonomske vrednosti predvidenega dogovora. To lahko vključuje oceno 
gospo darskih koristi, ki naj bi jih dogovor prinesel gospodarstvu obeh pogodbenic. Takšna ocena 
lahko pomaga Partnerskemu svetu pri oblikovanju in sprejemanju dogovora.  
17. Koristni elementi bi bili taki vidiki, kot so obstoječa raven odprtosti trga, potrebe in dustrije, 
tržno gibanje in razvoj, pričakovanja in zahteve strank ter poslovne priložnosti.  
18. Ocena ni nujno celovita in podrobna ekonomska analiza, ampak mora pojasniti interes 
poklica in pričakovane koristi za pogodbenici, ki izhajajo iz sprejetja dog ovora.  
ODDELEK D: Združljivost zadevnih ureditev poklicnih kvalifikacij  
19. V skladu s členom SERVIN 5.13(2) [Poklicne kvalifikacije] se skupnim priporočilom priloži z 
izsledki podprta ocena združljivosti zadevnih ureditev poklicnih kvalifikacij. Ta ocena lahko pomaga 
Partnerskemu svetu pri oblikovanju in sprejemanju dogovora.  
20. Naslednji postopek je namenjen usmerjanju strokovnih organov in organov pri ocenjevanju 
združljivosti zadevnih poklicnih kvalifikacij in dejavnosti, da se poenostavi in olajša pr iznavanje 
poklicnih kvalifikacij.  
Prvi korak: Ocena obsega prakse in poklicnih kvalifikacij, potrebnih za opravljanje reguliranega 
poklica v vsaki pogodbenici.  
21. Ocena obsega prakse in poklicnih kvalifikacij, potrebnih za opravljanje reguliranega poklic a v 
vsaki pogodbenici, bi morala temeljiti na vseh pomembnih informacijah.  
22. Opredeliti bi bilo treba naslednje elemente:  
(a) dejavnost ali skupino dejavnosti, ki jih zajema obseg praks reguliranega poklica v vsaki 
pogodbenici, in  
(b) poklicne kvalifikacije, ki jih vsaka pogodbenica zahteva za opravljanje reguliranega poklica in 
lahko vključujejo katerega koli od naslednjih elementov:  
(i) zahtevano minimalno izobrazbo, na primer vstopne zahteve, raven izobrazbe, trajanje študija 
in vsebino študija;  
 
774 
 (ii) minimalne zahteva ne poklicne izkušnje, na primer kraj, trajanje in pogoji praktičnega 
usposabljanja ali opravljanje poklicne prakse pod nadzorom pred registracijo, pridobitvijo 
licence ali enakovrednega dokumenta;  
(iii) opravljene izpite, zlasti izpite iz strokovne usposobljenos ti; in  
(iv) pridobitev licence ali enakovrednega dokumenta, ki med drugim potrjuje izpolnjevanje zahtev 
po poklicnih kvalifikacijah, potrebnih za opravljanje poklica.  
Drugi korak: Ocena razlik v obsegu prakse pri opravljanju reguliranega poklica v vsaki pogodb enici ali 
poklicnih kvalifikacij, potrebnih za njegovo opravljanje.  
23. Ocena razlik v obsegu prakse pri opravljanju reguliranega poklica v vsaki pogodbenici ali 
poklicnih kvalifikacij, potrebnih za njegovo opravljanje, bi morala zlasti opredeliti razlike,  ki so 
znatne.  
24. Znatne razlike v obsegu prakse lahko obstajajo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:  
(a) ena ali več dejavnosti, ki jih zajema regulirani poklic v pogodbenici gostiteljici, niso zajete v 
zadevnem poklicu v pogodbenici izvora;  
(b) za take dejavnosti se zahteva posebno usposabljanje v pogodbenici gostiteljici;  
(c) usposabljanje za take dejavnosti v pogodbenici gostiteljici zajema vsebine, ki se znatno 
razlikujejo od tistih, ki jih zajema kvalifikacija vložnika.  
25. Znatne razlike v poklicnih kva lifikacijah, potrebnih za opravljanje reguliranega poklica, lahko 
obstajajo, če se razlikujejo zahteve pogodbenic glede ravni, trajanja ali vsebine usposabljanja, ki je 
potrebno za opravljanje dejavnosti, ki jih zajema regulirani poklic.  
Tretji korak: Meha nizmi priznavanja  
26. Odvisno od okoliščin lahko obstajajo različni mehanizmi za priznavanje poklicnih kvalifikacij.  
Obstajajo lahko različni mehanizmi znotraj ene pogodbenice.  
27. Če ni znatnih razlik v obsegu prakse in poklicnih kvalifikacij, potrebnih za opravljanje 
reguliranega poklica, lahko dogovor določi enostavnejši, racionalnejši postopek priznavanja, kot bi bil 
ob znatnih razlikah.  
28. Če obstajajo znatne razlike, lahko dogovor določi izravnalne ukrepe, ki zadostujejo za 
odpravo teh razlik.  
29. Kadar se izravnalni ukrepi uporabljajo za zmanjšanje bistvenih razlik, bi morali biti 
sorazmerni z razlikami, ki jih želijo odpraviti. Pri oceni obsega potrebnih izravnalnih ukrepov se lahko 
upoštevajo vse praktične poklicne izkušnje ali uradno potrjeno usp osabljanje.  
30. Ne glede na to, ali so razlike znatne ali ne, dogovor lahko upošteva stopnjo diskrecijske 
pravice, ki naj bi jo ohranili pristojni organi, ki odločajo o priznanju.  
31. Izravnalni ukrepi so lahko različnih oblik, vključno z:  
 
775 
 (a) dobo prakse regu liranega poklica pod nadzorom v pogodbenici gostiteljici, ki ga lahko spremlja 
nadaljnje usposabljanje, za katero je odgovorna kvalificirana oseba in ki se regulirano oceni;  
(b) preskusom, ki ga izvajajo ali priznavajo ustrezni organi pogodbenice gostiteljice,  da bi ocenili 
sposobnost vložnika za opravljanje reguliranega poklica v njej; ali  
(c) začasno omejitvijo obsega prakse ali kombinacijo navedenih.  
32. V dogovoru je lahko predvideno, da se vložnikom ponudi izbira med različnimi izravnalnimi 
ukrepi, kadar bi t o lahko omejilo upravno breme za vložnike in so taki ukrepi enakovredni.  
  
 
776 
 PRILOGA PPROC -1: JAVNA NAROČILA  
ODDELEK  A: Relevantne določbe Sporazuma GPA:  
Členi I do III, IV.1.a, IV.2 do IV.7, VI do XV, XVI.1 do XVI.3, XVII in XVIII.  
ODDELEK  B: Zaveze o dostopu do trga  
V tem oddelku „CPC“ pomeni začasno Osrednjo klasifikacijo proizvodov (Statistične listine serije M, 
št. 77, Oddelek za mednarodne ekonomske in social ne zadeve, Statistični urad Združenih narodov, 
New York, 1991);  
Pododdelek B1 Evropska unija  
V skladu s členoma PPROC 2.2 in PPROC 2.3 se poleg za javna naročila, zajeta v prilogah Evropske 
unije k Dodatku I k Sporazumu GPA, za javna naročila, zajeta v tem pododdelku, uporablja naslov VI 
[JAVNA NAROČILA] prvega razdelka drugega dela.  
Opombe v prilogah 1 do 7 Evropske unije k Dodatku I k Sporazumu GPA se uporabljajo tudi za javna 
naročila, zajeta v tem pododdelku, razen če je v tem pododdelku določeno dru gače.  
Javna naročila, zajeta v tem pododdelku  
1. Dodatni naročniki  
Javna naročila blaga in storitev, kot so določena v prilogah 4 do 6 Evropske unije k Dodatku I k 
Sporazumu GPA ter odstavku 2 tega pododdelka, s strani naslednjih naročnikov držav članic:  
(a) vsi naročniki, katerih javna naročila so zajeta v direktivi EU o javnih službah in so javni 
naročniki (npr. tisti, ki so zajeti v Prilogi 1 in Prilogi 2 k Dodatku I k Sporazumu GPA) ali javna 
podjetja133 in kot eno od svojih dejavnosti opravljajo:  
(i) zagotavljanj e ali upravljanje določenih omrežij, ki so namenjena za opravljanje storitve 
za javnost v zvezi s proizvodnjo, prevozom ali z distribucijo plina ali toplote ali s 
preskrbo takšnih omrežij s plinom ali toploto; ali  
                                                            
133  V skladu z direktivo EU o javnih službah je javno podjetje vsako podjetje, na katero imajo lahko javni 
naročniki neposredno ali posredno prevladujoč vpliv zaradi lastništva, finančne udeležbe ali pravi l, ki urejajo 
njegovo poslovanje.  
Šteje se, da imajo naročniki prevladujoč vpliv, če ti naročniki v zvezi z določenim podjetjem neposredno ali 
posredno:  
i. imajo večinski delež vpisanega kapitala podjetja ali  
ii. nadzirajo večino glasov, povezanih z delnic ami, ki jih je izdalo podjetje,  
iii. lahko imenujejo več kakor polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa 
podjetja.  
 
777 
 (ii) kakršno koli kombinacijo takšne dejavnost i z dejavnostmi iz Priloge 3 k Dodatku I k 
Sporazumu GPA;  
(b) naročniki v zasebni lasti, ki kot eno od svojih dejavnosti opravljajo katero koli dejavnost iz točke 
(a) tega odstavka, iz točke 1 Priloge 3 k Dodatku I k Sporazumu GPA ali katere koli kombinaci je 
teh dejavnosti in delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jih dodeli pristojni organ 
države članice;  
v zvezi z javnimi naročili, katerih vrednost je enaka naslednjim pragom ali jih presega:  
- 400 000 posebnih pravic črpanja za javna naroči la blaga in storitev;   
- 5 000 000 posebnih pravic črpanja za javna naročila gradbenih storitev (CPC 51).  
2. Dodatne storitve  
Naročila naslednjih storitev poleg storitev iz Priloge 5 Evropske unije k Dodatku I k Sporazumu GPA 
za subjekte, zajete v prilogah 1 d o 3 Evropske unije k Dodatku I k Sporazumu GPA ali v odstavku 1 
tega pododdelka:  
- storitve hotelov in restavracij (CPC 641);  
- strežba jedi (CPC 642)  
- strežba pijač (CPC 643)  
- storitve v zvezi s telekomunikacijami (CPC  754)  
- poslovanje z nepremičninami za plači lo ali po pogodbi (CPC 8220);  
- druge poslovne storitve (CPC 87901, 87903, 87905 -87907);  
- izobraževalne storitve (CPC 92).  
Opombe:  
1. Javna naročila za storitve hotelov in restavracij (CPC 641), strežbo jedi (CPC 642), strežbo 
pijače (CPC 643) in izobraževalne storitve (CPC 92) so vključena v nacionalni režim za obravnavo 
dobaviteljev in ponudnikov storitev iz Združenega kraljestva, če je vrednost naročil enaka ali presega 
750 000 EUR, kadar jih oddajo naročniki iz prilog 1 in 2 Evropske unije k Dodatku I k Spor azumu GPA, 
in če je vrednost naročil enaka ali presega 1  000 000  EUR, kadar jih oddajo naročniki iz Priloge 3 
Evropske unije k Dodatku I k Sporazumu GPA ali naročniki, zajeti v odstavku 1 tega pododdelka.  
2. Če naročniki, ki niso javni naročnik, s plinom ali toploto oskrbujejo omrežja, namenjena javni 
preskrbi, se to ne pojmuje kot dejavnost v smislu tega pododdelka, kadar:  
(a) zadevni subjekt proizvaja plin ali toploto, ker je njegova poraba potrebna za opravljanje 
dejavnosti, ki ni navedena v tem pododdelku ali odstavkih (a) do (f) Priloge 3 Evropske unije k 
Dodatku I k Sporazumu GPA; in  
(b) dobava javnemu omrežju je namenjena le gospodarski izrabi takšne proizvodnje in ne znaša več 
kot 20  % prometa subjekta glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s t ekočim letom.  
 
778 
 3. Naslov VI [JAVNA NAROČILA]  prvega razdelka drugega dela in ta priloga ne zajemata naročil 
naslednjih storitev:  
(a) zdravstvo (CPC 931);  
(b) upravne storitve v zdravstvu (CPC 91122) ter  
(c) storitve zagotavljanja osebja za bolniško nego in st oritve zagotavljanja medicinskega osebja (CPC 
87206 in CPC 87209).  
Pododdelek B2 Združeno kraljestvo  
V skladu s členoma PPROC 2.2 in PPROC 2.3 se poleg za javna naročila, zajeta v členu II Sporazumu 
GPA, za javna naročila, zajeta v tem pododdelku, uporablj a naslov VI [JAVNA NAROČILA] prvega 
razdelka drugega dela.  
Opombe v prilogah 1 do 7 Združenega kraljestva k Dodatku I k Sporazumu GPA se uporabljajo tudi za 
javna naročila, zajeta v tem pododdelku, razen če je v tem pododdelku določeno drugače.  
Javna naročila, zajeta v tem pododdelku  
1.  Dodatni naročniki  
Javna naročila blaga in storitev, kot so določena v prilogah 4 do 6 Združenega kraljestva k Dodatku I k 
Sporazumu GPA ter odstavku 2 tega pododdelka, s strani naslednjih naročnikov Združenega 
kraljest va: 
(a) vsi naročniki, katerih javna naročila so zajeta v uredbah o naročilih gospodarskih javnih služb 
Utilities Contracts Regulation 2016 in Utilities Contracts (Scotland) Regulations 2016 in so javni 
naročniki (npr. tisti, ki so zajeti v Prilogi 1 in Pr ilogi 2 k Dodatku I k Sporazumu GPA) ali javna podjetja 
(gl. Opombo:1) in kot eno od svojih dejavnosti opravljajo:  
(i)  zagotavljanje ali upravljanje določenih omrežij, ki so namenjena za opravljanje storitve 
za javnost v zvezi s proizvodnjo, prevozom ali z distribucijo plina ali toplote ali s 
preskrbo takšnih omrežij s plinom ali toploto; ali  
(ii)  kakršno koli kombinacijo takšne dejavnosti z dejavnostmi iz Priloge 3 k Dodatku I k 
Sporazumu GPA;  
(b) naročniki v zasebni lasti, ki kot eno od svojih dejavnost i opravljajo katero koli dejavnost iz točke 
(a) tega odstavka, iz točke 1 Priloge 3 k Dodatku I k Sporazumu GPA ali katere koli kombinacije teh 
dejavnosti in delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jih dodeli pristojni organ 
Združenega kralj estva;  
v zvezi z javnimi naročili, katerih vrednost je enaka naslednjim pragom ali jih presega:  
- 400 000 posebnih pravic črpanja za javna naročila blaga in storitev;       
- 5 000 000 posebnih pravic črpanja za javna naročila gradbenih storitev (CPC 51).  
Opombe k odstavku 1:  
 
779 
 1. V skladu z uredbo o naročilih gospodarskih javnih služb Utilities Contracts 
Regulations 2016 „javno podjetje“ pomeni vsako podjetje, na katero javni naročniki lahko 
neposredno ali posredno imajo prevladujoč vpliv zaradi:  
(a)  lastništv a v navedenem podjetju;  
(b)  finančne udeležbe v navedenem podjetju  
(c)  pravil, ki urejajo navedeno podjetje . 
2. V skladu z uredbo o naročilih gospodarskih javnih služb Utilities Contracts (Scotland) 
Regulations 2016 „javno podjetje“ pomeni osebo, na katero eden ali več javnih naročnikov 
lahko neposredno ali posredno imajo prevladujoč vpliv zaradi enega ali več naslednjih 
razlogov:  
(a)  lastništva navedene osebe;  
(b) finančne udeležbe pri navedeni osebi;  
(c) pravic, ki jih imajo po pravilih, ki urejajo navede no osebo.  
3. V skladu tako z Utilities Contracts Regulations 2016 kot Utilities Contracts (Scotland) 
Regulations 2016 se prevladujoči vpliv naročnikov predpostavlja v katerem koli od naslednjih 
primerov, ko ti organi neposredno ali posredno:  
(a)  imajo večins ki delež vpisanega kapitala podjetja;  
(b)  nadzirajo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih je izdalo podjetje;  
(c) lahko imenujejo več kakor polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega 
organa podjetja.  
2. Dodatne storitve  
Naročila naslednj ih storitev poleg storitev iz Priloge 5 Evropske unije k Dodatku I k Sporazumu GPA 
za subjekte, zajete v prilogah 1 do 3 Združenega kraljestva k Dodatku I k Sporazumu GPA ali v 
odstavku 1 tega pododdelka:   
- storitve hotelov in restavracij (CPC 641);  
- strežba jedi (CPC 642)  
- strežba pijač (CPC 643)  
- storitve v zvezi s telekomunikacijami (CPC  754)  
- poslovanje z nepremičninami za plačilo ali po pogodbi (CPC 8220);  
- druge poslovne storitve (CPC 87901, 87903, 87905 -87907);  
- izobraževalne storitve (CPC 92). 
Opombe:  
 
780 
 1. Javna naročila za storitve hotelov in restavracij (CPC 641), strežbo jedi (CPC 642), strežbo 
pijače (CPC 643) in izobraževalne storitve (CPC 92) so vključena v nacionalni režim za obravnavo 
dobaviteljev in ponudnikov storitev iz Evropske unije , če je vrednost naročil enaka ali presega 
663 540 GBP, kadar jih oddajo naročniki iz prilog 1 in 2 Združenega kraljestva k Dodatku I k 
Sporazumu GPA, in če je vrednost naročil enaka ali presega 884  720 GBP, kadar jih oddajo naročniki 
iz Priloge 3 Združene ga kraljestva k Dodatku I k Sporazumu GPA ali naročniki, zajeti v odstavku 1 tega 
oddelka.  
2. Če naročniki, ki niso javni naročnik, s plinom ali toploto oskrbujejo omrežja, namenjena javni 
preskrbi, se to ne pojmuje kot dejavnost v smislu tega oddelka, kadar:  
(a)  zadevni subjekt proizvaja plin ali toploto, ker je njegova poraba potrebna za opravljanje  
dejavnosti, ki ni navedena v tem oddelku ali odstavkih (a) do (f) Priloge 3 Združenega 
kraljestva k Dodatku I k Sporazumu GPA; in ter  
(b) dobava javnemu omrežju  je namenjena le gospodarski izrabi takšne proizvodnje in ne znaša 
več kot 20  % prometa subjekta glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.  
3. Naslov VI [JAVNA NAROČILA]  prvega razdelka drugega dela in ta priloga ne zajemata naročil 
naslednjih storitev:  
(a) zdravstvo (CPC 931);  
(b) upravne storitve v zdravstvu (CPC 91122) ter  
(c) storitve zagotavljanja osebja za bolniško nego in storitve zagotavljanja medicinskega osebja (CPC 
87206 in CPC 87209).  
 
  
 
781 
 PRILOGA ENER -1: SEZNAM ENERGETSKEGA BLAGA, OGLJIKOVODIKOV IN SUROVIN  
SEZNAM ENERGETSKEGA BLAGA PO OZNAKAH HS  
- Zemeljski plin, vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom, utekočinjenim naftnim plinom 
(oznaka HS 27.11)  
- Električna energija (oznaka HS 27.16)  
- Surova nafta in naftni derivati (oznak a HS 27.09 - 27.10, 27.13 -27.15)  
- Trdna goriva (oznaka HS 27.01, oznaka HS 27.02, oznaka HS 27.04)  
- Les za ogrevanje in lesno oglje (oznaka HS 44.01 in oznaka HS 44.02 – blago, ki se uporablja za 
pridobivanje energije)  
- Bioplin (oznaka HS 38.25)  
SEZNAM OGLJIKOVODIKOV PO OZNAKAH HS  
- Surova nafta (oznaka HS 27.09)  
- Zemeljski plin (oznaka HS 27.11)  
SEZNAM SUROVIN PO POGLAVJIH HS  
Poglavje  Razdelek  
25 sol; žveplo; zemljine in kamen; mavčni materiali, apno in cement  
26 rude, žlindre in pepeli, z izjemo uranovih ali torijevih rud in koncentratov 
(oznaka HS 26.12)  
27 mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije; bituminozne 
snovi; mineralni voski  
28 anorganski kemijski proizvodi; organske ali anorganske spojine plemenitih 
kovin, redk ih zemeljskih kovin, radioaktivnih elementov ali izotopov, z izjemo 
radioaktivnih kemičnih elementov in radioaktivnih izotopov (vključno s 
fisijskimi in oplodnimi kemičnimi elementi in izotopi) in njihovih spojin; 
mešanice in ostanki, ki vsebujejo te proiz vode (oznaka HS 28.44); in izotopi, 
razen tistih iz tarifne številke 28.44; anorganske ali organske spojine teh 
izotopov, kemično opredeljene ali neopredeljene (oznaka HS 28.45)  
29 organski kemijski proizvodi  
31 gnojila  
71 naravni ali kultivirani biseri, dragi ali poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, 
platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki, z izjemo biserov, 
naravnih ali kultiviranih, obdelanih ali neobdelanih, nesortiranih, sortiranih, toda 
nenanizanih, nemontiranih ali nevdelanih; naravni ali kultivirani biseri, začasno 
nanizani zaradi lažjega transporta (oznaka HS 7101)  
72 železo in jeklo  
74 baker in bakreni izdelki  
75 nikelj in nikljevi izdelki  
 
782 
 76 aluminij in aluminijasti izdelki  
78 svinec in svinčeni izdelki  
79 cink in cinkovi izdelki  
80 kositer in kositrni izdelki  
81 druge navadne kovine; kermeti; njihovi izdelki  
 
783 
 PRILOGA ENER -2: ENERGETSKE IN OKOLJSKE SUBVENCIJE  
Kot del načel iz člena 3.5(14) [Prepovedane subvencije in subvencije, za katere veljajo pogoji 
(Energetika in okolje)] tretjega poglavja [Nadzor subvencij] naslova XI [Enaki konkurenčni pogoji za 
odprto in pošteno konkurenco ter trajnostnost] prvega razdelka [Trgovina] drugega dela tega 
sporazuma:  
(1)  Subvencije za zadostnost proizvodnje električne energije, energijo iz obnovljivih virov in 
soproizvodnjo ne smejo ogrožati zmožnosti pogodbenice, da izpolni svoje obveznosti iz člena 
ENER.6 [Določbe v zvezi z veleprodajnimi trgi z električno energijo in plinom] tega 
sporazuma, ne smejo po nepotrebnem vp livati na učinkovito uporabo povezovalnih 
daljnovodov za električno energijo iz člena ENER.13 [Učinkovita uporaba povezovalnih 
daljnovodov za električno energijo] in se brez poseganja v člen ENER 6(3) [določbe v zvezi s 
veleprodajnimi trgi z električno ene rgijo in plinom] tega sporazuma določijo s preglednim, 
nediskriminatornim in učinkovitim konkurenčnim postopkom ter  
(a) subvencije za zadostnost proizvodnje električne energije spodbujajo ponudnike 
zmogljivosti, da so na voljo v času pričakovanih pretresov v s istemu, in so lahko 
omejene na obrate, ki ne presegajo določenih mejnih vrednosti emisij CO2; in  
(b) subvencije za energijo iz obnovljivih virov in soproizvodnjo ne smejo vplivati na 
obveznosti ali priložnosti upravičencev za sodelovanje na trgih z električno energijo.  
(2) Ne glede na točko 1 se pod pogojem, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje 
prekomernega nadomestila, za dodelitev subvencij za energijo iz obnovljivih virov in 
soproizvodnjo lahko uporabijo nekonkurenčni postopki, če potencialna pon udba ne 
zadostuje za zagotovitev konkurenčnega procesa, če ni verjetno, da bo upravičena 
zmogljivost bistveno vplivala na trgovino ali naložbe med pogodbenicama ali če se dodelijo 
subvencije za predstavitvene projekte.  
(3) Če se uvedejo delne oprostitve da vkov in dajatev, povezanih z energijo134, v korist 
energetsko intenzivnih uporabnikov, take oprostitve ne smejo presegati skupnega zneska 
davka ali dajatve.  
(4)  Če se električno intenzivnim uporabnikom dodeli nadomestilo v primeru povečanja stroškov 
elektri čne energije iz instrumentov podnebne politike, se nadomestilo omeji na sektorje, v 
katerih obstaja veliko tveganje selitev virov CO 2 zaradi povečanja stroškov.  
(5)  S subvencijami za razogljičenje emisij, povezanih z lastnimi industrijskimi dejavnostmi, s e 
doseže splošno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Subvencije zmanjšujejo emisije, ki so 
neposredno posledica industrijske dejavnosti. Subvencije za izboljšanje energetske 
učinkovitosti lastnih industrijskih dejavnosti izboljšujejo energijsko učinkovi tost z 
zmanjšanjem porabe energije, bodisi neposredno bodisi na enoto proizvodnje.   
  
                                                            
134  Pojasniti je treba, da dajatve ne vključujejo omrežnin ali tarif.  
 
784 
 PRILOGA ENER -3: NEUPORABA DOSTOPA TRETJIH STRANI IN LOČEVANJA LASTNIŠTVA ZA 
INFRASTRUKTURO  
Pogodbenica se lahko odloči, da ne uporabi člena ENER.8 [Dostop tretjih strani  do prenosnih in 
distribucijskih omrežij] in člena ENER.9 [Upravljanje sistema in ločevanje operaterjev prenosnih 
omrežij] za novo infrastrukturo ali znatno razširitev obstoječe infrastrukture, kadar:  
(a) je tveganje, povezano z naložbo v infrastrukturo, takš no, da naložba ne bo izvedena, če ne bo 
odobreno izvzetje;  
(b) se z naložbo krepi konkurenca ali zanesljivost oskrbe z energijo;  
(c) je infrastruktura v lasti fizične ali pravne osebe, ki je vsaj po pravni obliki ločena od operaterjev 
sistemov, v katerih se je a li se bo gradila ta infrastruktura;  
(d) je pred odobritvijo izvzetja pogodbenica določila pravila in mehanizme za upravljanje in 
dodeljevanje zmogljivosti.  
 
785 
 PRILOGA ENER -4:  DODELITEV ZMOGLJIVOSTI POVEZOVALNIH DALJNOVODOV ZA ELEKTRIČNO 
ENERGIJO V ČASOVNEM OKVIRU ZA DAN VNAPREJ  
Del 1  
 
1. Novi postopek za dodeljevanje zmogljivosti na povezovalnih daljnovodih za električno energijo v 
časovnem okviru za dan vnaprej temelji na konceptu „večregijskega spajanja z ohlapnim obsegom“.  
Splošni cilj novega postopka je či m bolj povečati koristi trgovine.  
Kot prvi korak pri razvoju novega postopka pogodbenici zagotovita, da operaterji prenosnih sistemov 
pripravijo okvirne predloge ter analizo stroškov in koristi.  
2. Večregijsko spajanje z ohlapnim obsegom vključuje razvoj fun kcije spajanja trgov za določitev neto 
stanja energije (implicitna dodelitev) med:  
(a) trgovalnimi območji, vzpostavljenih v skladu z Uredbo (EU) 2019/943, ki so neposredno 
povezana z Združenim kraljestvom prek povezovalnega daljnovoda za električno energijo, in  
(b) Združenim kraljestvom.  
3. Neto stanje energije prek povezovalnih daljnovodov za el ektrično energijo se izračuna s postopkom 
implicitne dodelitve z uporabo posebnega algoritma za:  
(a) komercialne ponudbe in ponudbe za časovni okvir trgovanja za dan vnaprej s trgovalnih 
območij, vzpostavljenih v skladu z Uredbo (EU) 2019/943, ki so neposredno  povezane z 
Združenim kraljestvom prek povezovalnega daljnovoda za električno energijo;  
(b) komercialne ponudbe in ponudbe za časovni okvir trgovanja za dan vnaprej z zadevnih trgov 
za dan vnaprej v Združenem kraljestvu;  
(c) podatke o zmogljivosti omrežja in zmog ljivosti sistema, določene v skladu s postopki, 
dogovorjenimi med operaterji prenosnih sistemov, in  
(d) podatke o pričakovanih komercialnih pretokih elektroenergetskih medsebojnih povezav med 
trgovalnimi območji, ki so povezana z Združenim kraljestvom, in drug imi trgovalnimi območji v 
Uniji, kot jih določijo operaterji prenosnih sistemov Unije z uporabo zanesljivih metodologij.  
Ta postopek je združljiv s posebnimi značilnostmi povezovalnih daljnovodov za enosmerni tok, 
vključno z zahtevami glede izgub in spremi njanja moči.  
4. Funkcija spajanja trgov bo:  
(a) prinesla rezultate dovolj zgodaj pred delovanjem zadevnih trgov pogodbenic za dan vnaprej 
(za Unijo je to enotno spajanje trgov za dan vnaprej, vzpostavljeno v skladu z Uredbo 
 
786 
 Komisije (EU) 2015/1222135), da se taki rezultati lahko uporabijo kot vhodni podatki za 
postopke, ki določajo rezultate na teh trgih;  
(b) prinesla rezultate, ki so zanesljivi in ponovljivi;  
(c) poseben proces za povezovanje različnih in ločenih trgov za dan vnaprej v Uniji in Združenem 
kraljestvu; to zl asti pomeni, da je posebni algoritem ločen od algoritma, ki se uporablja pri 
enotnem spajanju trgov za dan vnaprej, vzpostavljenem v skladu z Uredbo (EU) 2015/1222, 
in za komercialne ponudbe in ponudbe Unije ima dostop le do tistih s trgovalnih območij, ki  
so neposredno povezana z Združenim kraljestvom prek povezovalnega daljnovoda za 
električno energijo.  
5. Izračunana neto stanja električne energije se potrjevanju in preverjanju. Če funkcija spajanja trgov 
ne more delovati ali prinesti rezultata, se zmogljivo st povezovalnega daljnovoda dodeli z 
nadomestnim postopkom, udeleženci na trgu pa se obvesti o njegovi uporabi.  
6. Stroški razvoja in izvajanja tehničnih postopkov si enakovredno delijo zadevni operaterji prenosnih 
sistemov v Združenem kraljestvu ali drugi subjekti na eni strani in ustrezni operaterji prenosnih 
sistemov v Uniji ali drugi subjekti na drugi strani, razen če specializirani odbor za energijo odloči 
drugače.  
Del 2  
 
Časovni razpored za izvajanje te priloge od začetka veljavnosti tega sporazuma je,  kot sledi:  
 
(a) v 3 mesecih – analiza stroškov in koristi ter okvirni predlogi za tehnične postopke;  
 
(b) v 10 mesecih – predlog za tehnične postopke;  
 
(c) v 15 mesecih – začetek delovanja tehničnih postopkov.  
 
 
 
  
  
                                                            
135 Uredba Komisije (EU) 2015/1222 z dne 24. julija 201 5 o določitvi smernic za dodeljevanje 
zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti ( UL L  197, 25.7.2015, str.  24).  
 
787 
 PRILOGA AVSAF -1: CERTIFICIRANJE PLOVNOSTI IN OKOLJSKO CERTIFICIRANJE  
ODDELEK  A: Splošne določbe  
Člen 1: Namen in področje uporabe  
1.  Cilj te priloge je izvajanje sodelovanja na naslednjih področjih v skladu členom AVSAF.3(2) 
[Področje uporabe in izvajanje] tega sporazuma, v katerem so opisani pogoji  in metode za vzajemno 
sprejetje ugotovitev glede skladnosti in certifikatov:  
(a) certifikati plovnosti in spremljanje izdelkov civilnega letalstva iz točke (a) člena AVSAF.3(1) 
[Področje uporabe in izvajanje] tega sporazuma;  
(b) okoljski certifikati in preskusi i zdelkov civilnega letalstva iz točke (b) člena AVSAF.3(1) 
[Področje uporabe in izvajanje] tega sporazuma in  
(c) certifikati projekta in certifikati o proizvodnji ter spremljanje projektivnih in proizvodnih 
organizacij iz točke (c) člena AVSAF.3(1) [Področje up orabe in izvajanje] tega sporazuma.  
2.  Ne glede na odstavek 1 so s področja uporabe te priloge izključeni rabljeni izdelki civilnega 
letalstva, ki niso rabljeni zrakoplovi.  
Člen 2: Opredelitev pojmov  
V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojm ov: 
(a) „sprejetje“ pomeni priznavanje certifikatov, odobritev, sprememb, popravil, dokumentov in 
podatkov ene pogodbenice s strani druge pogodbenice brez dejavnosti potrjevanja in brez 
izdaje ustreznega certifikata te druge pogodbenice;  
(b)  „dovoljenje za sprostitev v uporabo“ pomeni certifikat, ki ga izda odobrena organizacija ali 
pristojni organ pogodbenice izvoznice kot obliko priznanja, da je nov izdelek civilnega 
letalstva, ki ni zrakoplov, skladen s projektom, ki ga je odobrila pogodbe nica izvoznica, in varen 
za obratovanje;  
(c) „kategorija izdelkov civilnega letalstva“ pomeni skupino izdelkov s skupnimi lastnostmi, kot so 
združene v tehničnih izvedbenih postopkih na podlagi certifikacijskih specifikacij EASA in CAA 
Združenega kraljestva;  
(d) „certifikacijski organ“ pomeni tehničnega predstavnika pogodbenice izvoznice, ki izda 
certifikat projekta za izdelek civilnega letalstva kot organ, ki izvaja odgovornosti države 
projektiranja iz Priloge 8 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu. Kada r certifikat 
projekta izda odobrena organizacija pogodbenice izvoznice, se tehnični predstavnik 
pogodbenice izvoznice šteje za certifikacijski organ;  
(e) „certifikat projekta“ pomeni obrazec ali priznanje, ki ga izda tehnični predstavnik ali odobrena 
organiza cija pogodbenice, da je projekt ali sprememba projekta izdelka civilnega letalstva v 
skladu z zahtevami glede plovnosti in, kot je ustrezno, zahtevami glede varstva okolja, zlasti v 
zvezi z okoljskimi značilnostmi iz zakonov in drugih predpisov navedene po godbenice;  
(f) „s projektom povezane operativne zahteve“ pomenijo operativne, tudi okoljske zahteve, ki 
vplivajo na konstrukcijske značilnosti izdelka civilnega letalstva ali projektne podatke, ki se 
 
788 
 nanašajo na delovanje ali vzdrževanje navedenega izdelka in zaradi katerih izdelek izpolnjuje 
pogoje za določeno vrsto delovanja;  
(g) „izvoz“ pomeni postopek, s katerim se izdelek civilnega letalstva sprosti iz regulativnega 
sistema za varnost v civilnem letalstvu ene pogodbenice v regulativni sistem za varnost v 
civilnem letalstvu druge pogodbenice;  
(h) „izvozno spričevalo o plovnosti“ pomeni spričevalo, ki ga pristojni organ pogodbenice 
izvoznice ali, v primeru rabljenega zrakoplova, pristojni organ države registracije, od koder se 
izdelek izvaža, izda kot obliko priznanj a, da je zrakoplov v skladu z veljavnimi zahtevami glede 
plovnosti in varstva okolja, ki jih sporoči pogodbenica uvoznica;  
(i) „pogodbenica izvoznica“ pomeni pogodbenico, iz katere regulativnega sistema za varnost v 
civilnem letalstvu se izdelek civilnega leta lstva sprosti;  
(j) „uvoz“ pomeni postopek, s katerim se izvoženi izdelek civilnega letalstva iz regulativnega 
sistema za varnost v civilnem letalstvu ene pogodbenice vnese v regulativni sistem za varnost 
v civilnem letalstvu druge pogodbenice;  
(k) „pogodbenica uvo znica“ pomeni pogodbenico, v katere regulativni sistem za varnost v 
civilnem letalstvu se izdelek civilnega letalstva uvede;  
(l) „večja sprememba“ pomeni vse spremembe projekta tipa, razen „manjše spremembe“;  
(m) „manjša sprememba“ pomeni spremembo projekta tipa, ki nima znatnega učinka na maso, 
ravnotežje, konstrukcijsko trdnost, zanesljivost, operativne značilnosti, okoljske značilnosti ali 
druge značilnosti, ki vplivajo na plovnost izdelka civilnega letalstva;  
(n) „podatki o operativni ustreznosti“ pomenijo zahtevan i sklop podatkov za podporo in 
omogočanje za tip značilnih operativnih vidikov nekaterih tipov zrakoplovov, ki jih ureja 
regulativni sistem za varnost v civilnem letalstvu Unije ali Združenega kraljestva. Oblikovati jih 
mora prosilec ali imetnik certifikat a tipa zrakoplova in biti morajo del certifikata tipa. V skladu 
z regulativnim sistemom za varnost v civilnem letalstvu Unije ali Združenega kraljestva začetna 
vloga za certifikat tipa ali certifikat tipa z omejitvami vključuje vlogo za odobritev podatkov o 
operativni ustreznosti, ki se uporablja za tip zrakoplova, ali se pozneje dopolni z njo;  
(o) „odobritev za proizvodnjo“ pomeni certifikat, ki ga pristojni organ pogodbenice izda 
proizvajalcu, ki proizvaja izdelke civilnega letalstva, kot obliko priznanja, da  proizvajalec 
izpolnjuje veljavne zahteve iz zakonov in drugih predpisov navedene pogodbenice za 
proizvodnjo konkretnih izdelkov civilnega letalstva;  
(p) „tehnični izvedbeni postopki“ pomenijo izvedbene postopke iz te priloge, ki sta jih oblikovala 
tehnična pr edstavnika pogodbenic v skladu s členom AVSAF.3(5) [Področje uporabe in 
izvajanje] tega sporazuma;  
(q) „organ za potrjevanje“ pomeni tehničnega predstavnika pogodbenice uvoznice, ki v skladu s to 
prilogo sprejme ali potrdi certifikat projekta, ki ga je izdal c ertifikacijski organ.  
ODDELEK  B: Odbor za nadzor certificiranja  
 
789 
 Člen 3: Ustanovitev in sestava  
1. Odbor za nadzor certificiranja, ki je odgovoren skupnemu specializiranemu odboru, ust o 
varnosti v letalstvu, se ustanovi pod skupnim predsedstvom tehničnih predstavnikov kot tehnični 
usklajevalni organ, ki je odgovoren za učinkovito izvajanje te priloge. Sestavljajo ga predstavniki 
tehničnih predstavnikov obeh pogodbenic, na njegove sestanke pa so lahko povabljeni tudi drugi 
udeleženci, ki bi lahko olajšali i zpolnjevanje njegovega mandata.  
2. Odbor za nadzor certificiranja se redno sestaja na zahtevo katerega koli tehničnega 
predstavnika ter soglasno sprejema odločitve in daje priporočila. Pripravi in sprejme svoj poslovnik.  
Člen 4: Mandat  
Mandat odbora za nad zor certificiranja vključuje zlasti:  
(a) oblikovanje, sprejetje in revidiranje tehničnih izvedbenih postopkov iz člena 6 [Tehnični 
izvedbeni postopki];  
(b) izmenjavo informacij o pomembnih pomislekih glede varnosti in po potrebi razvoj akcijskih 
načrtov za njihovo  obravnavanje;  
(c) reševanje tehničnih vprašanj, za katera so odgovorni pristojni organi in ki vplivajo na izvajanje 
te priloge;  
(d) po potrebi oblikovanje učinkovitih sredstev sodelovanja, tehnične podpore in izmenjave 
informacij v zvezi z varnostnimi zahtevami i n zahtevami glede varstva okolja, sistemi 
certificiranja ter sistemi upravljanja kakovosti in standardizacije;  
(e) Izvajanje rednih pregledov načinov potrjevanja ali sprejemanja certifikatov projekta iz členov 
10 [Načini za potrditev certifikatov projekta] in 13 [Sprejetje];  
(f) predlaganje sprememb te priloge specializiranemu odboru za varnost v letalstvu;  
(g) v skladu s členom 29 [Nadaljnje kvalifikacije pristojnih organov] opredelitev postopkov za 
zagotavljanje stalnega zaupanja posamezne pogodbenice v zanesljivost postopkov druge 
pogodbenice za ugotovitve glede skladnosti;  
(h) analiziranje izvajanja postopkov iz točke (g) in ukrepanje v zvezi s tem ter  
(i) poročanje specializiranemu odboru za varnost v letalstvu o nerešenih vprašanjih in 
zagotavljanje izvajanja odločitev, k i jih specializirani odbor za varnost v letalstvu sprejme v 
zvezi s to prilogo.  
ODDELEK  C: Izvajanje  
Člen 5: Pristojni organi za certificiranje projektov, certificiranje proizvodnje in izvozna spričevala  
1. Pristojna organa za certificiranje projektov sta:  
(a) za Unijo Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu in  
(b) za Združeno kraljestvo Uprava Združenega kraljestva za civilno letalstvo.  
 
790 
 2. Pristojni organi za certificiranje proizvodnje in izvozna spričevala so:  
(a) za Unijo Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu in pristojni organi držav članic. V 
primeru izvoznega spričevala za rabljen zrakoplov pristojni organ države registracije 
zrakoplova, iz katere se zrakoplov izvozi; in  
(b) za Združeno kraljestvo Uprava Združenega kraljestva za civilno letalstvo.  
Člen  6: Tehnični izvedbeni postopki  
1. Tehnične izvedbene postopke oblikujeta tehnična predstavnika pogodbenic prek odbora za 
nadzor certificiranja, da se zagotovijo posebni postopki za lažje izvajanje te priloge, in sicer z 
opredelitvijo postopkov za dejavnos ti obveščanja med pristojnimi organi pogodbenic.  
2. Tehnični izvedbeni postopki obravnavajo tudi razlike med standardi, pravili, praksami, 
postopki in sistemi civilnega letalstva pogodbenic, povezanimi z izvajanjem te priloge, kot je 
določeno v členu AVSAF .3(5) [Področje uporabe in izvajanje] tega sporazuma.  
Člen 7: Izmenjava in varstvo zaupnih in lastniških podatkov in informacij  
1. Za podatke in informacije, ki se izmenjujejo pri izvajanju te priloge, velja člen AVSAF.11 
[Zaupnost in varstvo podatkov in i nformacij] tega sporazuma.  
2. Narava in vsebina podatkov in informacij, izmenjanih v okviru postopka potrjevanja, sta 
omejeni na to, kar je potrebno za dokazovanje skladnosti z veljavnimi tehničnimi zahtevami, kot je 
določeno v tehničnih izvedbenih postopk ih. 
3. Vsako nesoglasje glede izmenjave podatkov in informacij med pristojnimi organi se 
obravnava, kot je določeno v tehničnih izvedbenih postopkih. Vsaka pogodbenica ohrani pravico, da 
nesoglasje predloži v reševanje odboru za nadzor certificiranja.  
ODDE LEK D: Certificiranje projektov  
Člen 8: Splošna načela  
1. Ta oddelek obravnava vse certifikate projekta in, po potrebi, njihove spremembe v okviru 
področja uporabe te priloge, zlasti:  
(a) certifikati tipa, vključno s certifikati tipa z omejitvami;  
(b) dodatne certifikate tipa;  
(c) odobritve projekta popravila in  
(d) dovoljenja odredbe o tehničnih standardih.  
2. Potrditveni organ ob upoštevanju ravni vključenosti iz člena 12 [Raven vključenosti 
potrditvenega organa], potrdi ali sprejme certifikat projekta ali spremembo,  ki je bila ali je v 
postopku izdaje ali odobritve s strani certifikacijskega organa, v skladu s pogoji iz te priloge in 
tehničnimi izvedbenimi postopki, vključno z načini za sprejetje in potrditev certifikatov.  
 
791 
 3. Vsaka pogodbenica za izvajanje te priloge  zagotovi, da je v njenem regulativnem sistemu za 
varnost v civilnem letalstvu sposobnost katere koli projektivne organizacije, da lahko prevzame svoje 
odgovornosti, zadostno nadzorovana s sistemom certificiranja projektivnih organizacij.  
Člen 9: Postopek potrditve  
1. Vloga za potrditev certifikata projekta izdelka civilnega letalstva se naslovi na potrditveni 
organ in vloži pri certifikacijskem organu, kot je določeno v tehničnih izvedbenih postopkih.  
2. Certifikacijski organ zagotovi, da potrditveni organ  prejme vse ustrezne podatke in 
informacije, potrebne za potrditev certifikata projekta, kot je določeno v tehničnih izvedbenih 
postopkih.  
3. Potrditveni organ po prejemu vloge za potrditev certifikata projekta določi certifikacijsko 
osnovo za potrjevanje v skladu s členom 11 [Certifikacijska osnova za potrjevanje] in raven 
vključenosti potrditvenega organa v postopek potrjevanja v skladu s členom 12 [Raven vključenosti 
potrditvenega organa].  
4. Kot je določeno v tehničnih izvedbenih postopkih, potrditveni organ svoje potrjevanje v 
največji možni meri utemelji na tehničnih ocenah, preskusih, inšpekcijskih pregledih in ugotovitvah 
glede skladnosti certifikacijskega organa.  
5. Potrditveni organ po pregledu ustreznih podatkov in informacij, ki jih je predložil 
certifikacijski organ, izda certifikat projekta za potrjen izdelek civilnega letalstva (v nadaljnjem 
besedilu: potrjen certifikat projekta), če:  
(a) je potrjeno, da je certifikacijski organ za izdelek civilnega letalstva izdal svoj certifikat projekta;  
(b) je cert ifikacijski organ navedel, da je izdelek civilnega letalstva v skladu s certifikacijsko osnovo 
iz člena 11 [Certifikacijska osnova za potrjevanje];  
(c) so bila rešena vsa vprašanja, ki so se pojavila med postopkom potrjevanja, ki ga je izvedel 
potrditveni orga n, in  
(d) je prosilec izpolnil dodatne upravne zahteve, kot je določeno v tehničnih izvedbenih 
postopkih.  
6. Da bi prosilec pridobil in obdržal potrjen certifikat projekta, vsaka pogodbenica zagotovi, da 
prosilec hrani in certifikacijskemu organu da na voljo v se ustrezne projektne informacije, načrte in 
poročila o preskusih, vključno z evidenco inšpekcijskih pregledov za certificirani izdelek civilnega 
letalstva, s čimer zagotovi informacije, potrebne za zagotavljanje stalne plovnosti in skladnosti 
izdelka civi lnega letalstva z veljavnimi zahtevami glede varstva okolja.  
Člen 10: Načini za potrditev certifikatov projekta  
1. Vrsta potrdil, ki jih izda tehnični zastopnik Unije kot organ za potrjevanje, potrdi tehnični 
zastopnik Združenega kraljestva kot potrditveni  organ. Sprejmejo se naslednji podatki:  
(a) priročnik za vgradnjo motorja (za certifikat tipa za motor);  
(b) priročnik za popravila strukture;  
 
792 
 (c) navodila za stalno plovnost sistemov medsebojnih povezav električne napeljave in  
(d) priročnik za masno ravnovesje.  
S te hničnimi izvedbenimi postopki se lahko določijo podrobnosti postopka v zvezi s sprejetjem 
ustreznih podatkov. Kakršne koli take podrobnosti postopka ne smejo vplivati na zahtevo po 
sprejetju iz prvega pododstavka.  
2. Pomembne dodatne certifikate tipa in od obritve pomembnih večjih sprememb, ki jih izda 
tehnični zastopnik Unije kot organ za potrjevanje, potrdi tehnični zastopnik Združenega kraljestva 
kot potrditveni organ. Načeloma se uporabi poenostavljen postopek potrjevanja, omejen na 
tehnično seznanitev, ne da bi prosilec potrditveni organ vključil v dejavnosti dokazovanja skladnosti, 
razen če se tehnična predstavnika za vsak primer posebej odločita drugače.  
3. Vrsta potrdil, ki jih izda tehnični zastopnik Združenega kraljestva kot organ za potrjevanje, 
potrdi tehnični zastopnik Unije kot potrditveni organ.  
4. Dodatni certifikati tipa, odobritve za večje spremembe, večja popravila, dovoljenja za 
odredbe o tehničnih standardih, ki jih izda tehnični predstavnik Združenega kraljestva kot 
certifikacijski orga n ali odobrena organizacija na podlagi zakonov in drugih predpisov Združenega 
kraljestva, potrdi tehnični predstavnik Evropske unije kot potrditveni organ. Uporabi se lahko 
poenostavljen postopek potrjevanja, omejen na tehnično seznanitev, ne da bi prosile c potrditveni 
organ vključil v dejavnosti dokazovanja skladnosti, če se tako odločita tehnična predstavnika za vsak 
primer posebej.  
Člen 11: Certifikacijska osnova za potrjevanje  
1. Pri potrditvi certifikata projekta za izdelek civilnega letalstva se potrd itveni organ ob 
določitvi certifikacijske osnove sklicuje na naslednje zahteve iz zakonov in drugih predpisov svoje 
pogodbenice:  
(a) zahteve glede plovnosti za podoben izdelek civilnega letalstva, ki so veljale na datum vložitve 
vloge in jih je določil certifi kacijski organ, po potrebi dopolnjene z dodatnimi tehničnimi 
pogoji, kot je določeno v tehničnih izvedbenih postopkih, in  
(b) zahteve glede varstva okolja za izdelek civilnega letalstva, ki so veljale na datum vložitve vloge 
za potrditev pri potrditvenem organ u. 
2.  Potrditveni organ po potrebi navede kakršne koli:  
(a) izjeme od veljavnih zahtev;  
(b) odstopanja od veljavnih zahtev ali  
(c) izravnalne dejavnike, ki ob neizpolnjevanju veljavnih zahtev zagotavljajo enakovredno raven 
varnosti.  
3. Poleg zahtev iz odstavkov 1 in 2 potrditveni organ določi vse posebne pogoje, ki jih je treba 
uporabiti, če zadevne plovnostne kode, zakoni in drugi predpisi ne vsebujejo zadostnih ali ustreznih 
varnostnih zahtev za izdelek civilnega letalstva, ker:  
 
793 
 (a) ima izdelek civilnega letalstva nove ali neobičajne konstrukcijske značilnosti v zvezi s 
konstrukcijskimi praksami, na katerih temeljijo veljavne plovnostne kode, zakoni in drugi 
predpisi;  
(b) je nameravana raba izdelka civilnega letalstva nekonvencionalna ali  
(c) so izkušnje z drugimi podobnimi izde lki civilnega letalstva v uporabi ali z izdelki civilnega 
letalstva, ki imajo podobne konstrukcijske značilnosti, pokazale, da bi lahko nastopile nevarne 
okoliščine.  
4. Potrditveni organ pri navajanju izjem, odstopanj, izravnalnih dejavnikov ali posebnih p ogojev 
ustrezno upošteva izjeme, odstopanja, izravnalne dejavnike ali posebne pogoje certifikacijskega 
organa in ni zahtevnejši glede izdelkov civilnega letalstva, ki naj bi jih potrdil, kot bi bil glede 
podobnih lastnih izdelkov. Potrditveni organ uradno obvesti certifikacijski organ o vseh takih 
izjemah, odstopanjih, izravnalnih dejavnikih ali posebnih pogojih.  
Člen 12: Raven vključenosti potrditvenega organa  
1. Raven vključenosti potrditvenega organa pogodbenice med postopkom potrjevanja iz člena 
9 te pr iloge, kot je določeno v tehničnih izvedbenih postopkih, je odvisna predvsem od:  
(a) izkušenj pristojnega organa druge pogodbenice kot certifikacijskega organa in njegovih 
evidenc;  
(b) izkušenj, ki jih je zadevni potrditveni organ že pridobil pri prejšnjih postopk ih potrjevanja glede 
pristojnega organa druge pogodbenice;  
(c) narave projekta, ki ga je treba potrditi;  
(d) uspešnosti in izkušenj prosilca s potrditvenim organom ter  
(e) izida ocen kvalifikacijskih zahtev iz člena 28 [Zahteve glede kvalifikacij za sprejetje ugotovit ev 
glede skladnosti in certifikatov] in člena 29 [Nadaljnje kvalifikacije pristojnih organov].  
2. Potrditveni organ pri potrjevanju katerega koli certifikata izvede posebne postopke in 
pregled, zlasti v zvezi s postopki in metodami certifikacijskega organa , med potrjevanjem katerega 
koli certifikata, če certifikacijski organ po 30. septembru 2004 ni izdal certifikata za zadevno 
kategorijo izdelkov civilnega letalstva. Postopki in merila, ki se uporabijo, se določijo v tehničnih 
izvedbenih postopkih.  
3. Odbor za nadzor certificiranja redno meri, spremlja in pregleduje učinkovitost izvajanja načel 
iz odstavkov 1 in 2, pri čemer uporablja metriko, določeno v tehničnih izvedbenih postopkih.  
Člen 13: Sprejetje  
1 Potrditveni organ pri certifikatu projekta, ki se sprejme, sprejme certifikat projekta, ki ga izda 
certifikacijski organ, brez kakršnih koli dejavnosti potrjevanja. V tem primeru potrditveni organ 
certifikat projekta prizna kot enakovreden certifikatu, izdanemu v skladu z zakoni in drugimi predpisi 
svoje pogodbenice, in sam ne izda ustreznega certifikata.  
2.  Nebistvene dodatne certifikate tipa, nebistvene večje spremembe in dovoljenja za odredbe 
o tehničnih standardih, ki jih izda tehnični predstavnik Unije kot certifikacijski organ ali odobrena 
 
794 
 organi zacija na podlagi prava Evropske unije, tehnični predstavnik Združenega kraljestva sprejme kot 
potrditveni organ.  
3. Manjše spremembe in popravila, ki jih odobri tehnični predstavnik Evropske unije kot 
certifikacijski organ ali odobrena organizacija na pod lagi prava Evropske unije, tehnični predstavnik 
Združenega kraljestva sprejme kot potrditveni organ.  
4. Manjše spremembe in manjša popravila, ki jih odobri tehnični predstavnik Združenega 
kraljestva kot certifikacijski organ ali odobrena organizacija na po dlagi zakonov in drugih predpisov 
Združenega kraljestva, sprejme tehnični predstavnik Evropske unije kot potrditveni organ.  
Člen 14: Izvedbene določbe za člena 10 [Načini za potrditev certifikatov projekta] in 13 [Sprejetje]  
1. Razvrstitve v kategorijo man jše ali večje spremembe opravi certifikacijski organ v skladu z 
opredelitvami pojmov iz te priloge, razlagajo pa se v skladu z veljavnimi pravili in postopki 
certifikacijskega organa.  
2. Certifikacijski organ pri razvrstitvi dodatnega certifikata tipa ali večje spremembe kot 
bistvene/ -ga ali nebistvene/ -ga spremembo obravnava ob upoštevanju vseh predhodnih zadevnih 
sprememb projekta in vseh povezanih revizij veljavnih certifikacijskih specifikacij, ki so vključene v 
certifikat tipa za izdelek civilnega leta lstva. Spremembe, ki izpolnjujejo eno od naslednjih meril, se 
samodejno štejejo za pomembne:  
(a) splošna konfiguracija ali načela konstruiranja niso ohranjena ali  
(b) podmene, uporabljene za certifikacijo proizvoda, ki naj bi se spremenil, niso več veljavne;  
Člen 15: Obstoječi certifikati projekta  
V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) za certifikate tipa, dodatne certifikate tipa, odobritve za spremembe in popravila ter 
dovoljenja za odredbe o tehničnih standardih in njihovih spremembah, ki jih  tehnični 
predstavnik Unije izda prosilcem iz Združenega kraljestva ali jih izda odobrena projektivna 
organizacija v Združenem kraljestvu na podlagi prava Unije in so veljavni 31. decembra 2020, 
se šteje, da jih je izdal tehnični predstavnik Združenega kra ljestva kot certifikacijski organ ali 
odobrena organizacija v skladu z zakoni in drugimi predpisi Združenega kraljestva in da jih je 
tehnični predstavnik Unije sprejel kot potrditveni organ v skladu s členom 13(1) [Sprejetje];  
(b) za certifikate tipa, dodatne certifikate tipa, odobritve za spremembe in popravila ter 
dovoljenja za odredbe o tehničnih standardih in njihove spremembe, ki jih izda tehnični 
predstavnik Unije prosilcem iz Evropske unije ali jih izda projektivna organizacija v Evropski 
uniji na podlag i prava Unije in so veljavni 31. decembra 2020, se šteje, da jih je sprejel tehnični 
predstavnik Združenega kraljestva kot potrditveni organ v skladu z s členom  13(1) [Sprejetje].  
Člen 16: Prenos certifikata projekta  
Če se certifikat projekta prenese na dr ug subjekt, certifikacijski organ, pristojen za certifikat projekta, 
o prenosu nemudoma uradno obvesti potrditveni organ in uporabi postopek v zvezi s prenosom 
certifikatov projekta, kot je določeno v tehničnih izvedbenih postopkih.  
 
795 
 Člen 17: S projektom po vezane operativne zahteve  
1. Tehnična predstavnika zagotavljata, da se v postopku potrjevanja po potrebi izmenjajo 
podatki in informacije v zvezi s s projektom povezanimi operativnimi zahtevami.  
2. Potrditveni organ lahko ob upoštevanju odločitve tehničnih  predstavnikov za nekatere s 
projektom povezane operativne zahteve s postopkom potrjevanja prizna izjavo certifikacijskega 
organa o skladnosti.  
Člen 18: Operativni dokumenti in podatki v zvezi s tipom  
1 Certifikacijski organ odobri ali prizna nekatere sklo pe operativnih dokumentov in podatkov v 
zvezi z določenim tipom, vključno s podatki o operativni ustreznosti v sistemu Unije in 
enakovrednimi podatki v sistemu Združenega kraljestva, ki jih predloži imetnik certifikata tipa, ter jih 
v postopku potrjevanja po potrebi izmenja.  
2. Operativni dokumenti in podatki iz odstavka 1 se lahko priznajo ali pa jih potrdi organ za 
potrjevanje, kot je podrobno določeno v tehničnih izvedbenih postopkih.  
Člen 19: Sočasno potrjevanje  
Če se tako odločijo prosilec in tehnična predstavnika, se lahko po potrebi uporabi postopek sočasnih 
certifikacije in potrjevanja, kot je določeno v tehničnih izvedbenih postopkih.  
Člen 20: Stalna plovnost  
1. Pristojni organi sprejmejo ukrepe za odpravo nevarnih okoliščin pri izdelkih civilnega 
letalstva, za katere opravljata vlogo certifikacijskega organa.  
2. Pristojni organ ene od pogodbenic glede izdelkov civilnega letalstva, projektiranih ali 
proizvedenih v okviru njegovega regulativnega sistema, na zahtevo pomaga pristojnemu organu 
druge pogodbenice pri določanju vseh ukrepov, ki se štejejo za potrebne za stalno plovnost izdelkov 
civilnega letalstva.  
3. Kadar je zaradi težav med obratovanjem ali drugih morebitnih varnostnih vprašanj, ki 
vplivajo na izdelek civilnega letalstva s področja up orabe te priloge, uvedena preiskava, ki jo vodi 
tehnični predstavnik ene od pogodbenic, ki je certifikacijski organ za izdelek civilnega letalstva, 
tehnični predstavnik druge pogodbenice na zahtevo podpre to preiskavo, vključno z zagotavljanjem 
ustreznih i nformacij, ki mu jih sporočijo zadevni subjekti, o okvarah, napakah pri delovanju, 
pomanjkljivostih ali drugih pojavih, ki vplivajo na zadevni izdelek civilnega letalstva.  
4. Šteje se, da obveznosti imetnikov certifikata projekta glede poročanja certifikac ijskemu 
organu in mehanizmu za izmenjavo informacij, določenemu v skladu s to prilogo, izpolnjujejo 
obveznost posameznega imetnika certifikata projekta, da potrditvenemu organu poroča o okvarah, 
napakah pri delovanju, pomanjkljivostih ali drugih pojavih, k i vplivajo na zadevni izdelek civilnega 
letalstva.  
5. Ukrepi za odpravo nevarnih okoliščin in izmenjava varnostnih informacij iz odstavkov 1 do 4 
se določijo v tehničnih izvedbenih postopkih.  
 
796 
 6. Tehnična predstavnika pogodbenic se medsebojno obveščata o vs eh obveznih informacijah o 
stalni plovnosti izdelkov civilnega letalstva, ki so projektirani ali proizvedeni v okviru njunega 
nadzornega sistema in spadajo na področje uporabe te priloge.  
7. Vse spremembe plovnostnega statusa certifikata, ki ga izda tehnič ni predstavnik ene od 
pogodbenic, se pravočasno sporočijo tehničnemu predstavniku druge pogodbenice.  
ODDELEK  E: Certificiranje proizvodnje  
Člen 21:  Priznavanje sistemov certificiranja in nadzora proizvodnje  
1. Pogodbenica uvoznica prizna sistem certificira nja in nadzora proizvodnje pogodbenice 
izvoznice, ker se sistem šteje za dovolj enakovrednega sistemu pogodbenice uvoznice, ki spada na 
področje uporabe te priloge, ob upoštevanju določb tega člena.  
2. Priznavanje sistema certificiranja in nadzora proizvod nje Združenega kraljestva s strani Unije 
je omejeno na priznavanje proizvodnje kategorij izdelkov civilnega letalstva, za katere je ta sistem 
31. decembra 2020 že veljal, kot je podrobno opisano v tehničnih izvedbenih postopkih.  
3. V primeru, da se v siste m certificiranja in nadzora proizvodnje pogodbenice izvoznice doda 
nova kategorija izdelkov civilnega letalstva, pristojni organ pogodbenice izvoznice o tem obvesti 
tehničnega zastopnika pogodbenice uvoznice. Pred razširitvijo priznanja sistema certificira nja in 
nadzora proizvodnje na novo kategorijo izdelkov civilnega letalstva se lahko tehnični zastopnik 
pogodbenice uvoznice odloči za izvedbo ocene, s katero potrdi, da je sistem certificiranja in nadzora 
proizvodnje pogodbenice izvoznice za to kategorijo izdelkov civilnega letalstva dovolj enakovreden 
sistemu certificiranja in nadzora proizvodnje pogodbenice uvoznice. Ta ocena se izvede tako, kot je 
podrobno opisano v tehničnih izvedbenih postopkih, in lahko vključuje oceno imetnika odobritve za 
proizvodnj o pod nadzorom pristojnega organa pogodbenice izvoznice. Postopek za razširitev 
priznanja sistema certificiranja in nadzora proizvodnje pogodbenice izvoznice na novo kategorijo 
izdelkov civilnega letalstva s strani pogodbenice uvoznice se podrobno opiše v tehničnih izvedbenih 
postopkih.  
  4. Za priznanje sistema certificiranja in nadzora proizvodnje pogodbenice izvoznice s strani 
pogodbenice uvoznice velja raven varnosti, ki jo zagotavlja sistem certificiranja in nadzora 
proizvodnje pogodbenice izvoznice, ki je še vedno dovolj enakovreden tistemu, ki ga zagotavlja 
sistem pogodbenice uvoznice. Enakovrednost sistema certificiranja in nadzora proizvodnje se stalno 
spremlja s postopki iz člena 29 [Nadaljnje kvalifikacije pristojnih organov].  
5. Odstavki 1 do 3 se uporabljajo tudi za proizvodnjo izdelka civilnega letalstva, za katerega 
odgovornosti države projektiranja izvaja država, ki ni pogodbenica izvoznica izdelka civilnega 
letalstva, če je pristojni organ pogodbenice izvoznice vzpostavil in izvedel potrebne  postopke pri 
ustreznem organu države projektiranja za nadzor vmesnika med imetnikom certifikata projekta in 
imetnikom odobritve za proizvodnjo za zadevni izdelek civilnega letalstva;  
Člen 22: Razširitev odobritve za proizvodnjo  
1. Odobritev za proizvodnjo , ki jo pristojni organ pogodbenice izvoznice izda proizvajalcu, ki 
dejavnosti opravlja primarno na ozemlju navedene pogodbenice izvoznice, in ki se prizna v skladu s 
členom 21(1) [Priznanje sistemov certificiranja in nadzora proizvodnje], se lahko razširi , tako da 
vključuje proizvodne lokacije in objekte proizvajalca na ozemlju druge pogodbenice ali tretje države, 
ne glede na pravni status teh proizvodnih lokacij in objektov ter tip izdelka civilnega letalstva, ki se 
proizvaja na navedenih lokacijah in obj ektih. V takem primeru je pristojni organ pogodbenice 
 
797 
 izvoznice še naprej odgovoren za nadzor navedenih proizvodnih lokacij in objektov, pristojni organ 
pogodbenice uvoznice pa za te proizvodne lokacije in obrate za isti izdelek civilnega letalstva ne izda  
svoje odobritve za proizvodnjo.  
2. Če se objekti in proizvodni obrati za proizvajalca, ki dejavnosti opravlja primarno na ozemlju 
pogodbenice izvoznice, nahajajo v drugi pogodbenici, pristojni organi obeh pogodbenic sodelujejo v 
okviru člena 32 [Podpora d ejavnostim certificiranja in nadzora stalne plovnosti], da bi pogodbenica 
uvoznica sodelovala pri nadzornih dejavnostih pogodbenice izvoznice v zvezi s temi objekti.  
Člen 23: Vmesnik med imetnikom odobritve za proizvodnjo in imetnikom certifikata projekta  
1. Kadar je za imetnika odobritve za proizvodnjo za izdelek civilnega letalstva pristojen pristojni 
organ ene od pogodbenic, za imetnika certifikata projekta za isti izdelek civilnega letalstva pa 
pristojni organ druge pogodbenice, pristojna organa pogodbe nic določita postopke za opredelitev 
odgovornosti posamezne pogodbenice za nadzor vmesnika med imetnikom odobritve za proizvodnjo 
in imetnikom certifikata projekta.  
2. Pristojni organi pogodbenic za namene izvoza izdelkov civilnega letalstva v okviru te pr iloge, 
kadar imetnik certifikata projekta in imetnik odobritve za proizvodnjo nista isti pravni subjekt, 
zagotovijo, da imetnik certifikata projekta z imetnikom odobritve za proizvodnjo vzpostavi ustrezne 
ureditve za zagotovitev zadovoljivega usklajevanja med projektiranjem in proizvodnjo ter ustrezne 
podpore stalni plovnosti izdelkov civilnega letalstva.  
ODDELEK  F: Izvozna spričevala  
Člen 24: Obrazci  
Obrazci pogodbenice izvoznice so:  
(a) če je pogodbenica izvoznica Združeno kraljestvo, CAA obrazec 52 za nove z rakoplove, izvozno 
spričevalo o plovnosti za rabljene zrakoplove in CAA obrazec 1 za druge nove izdelke, ter  
(b) če je pogodbenica izvoznica Unija, EASA obrazec 52 za nove zrakoplove, izvozno spričevalo o 
plovnosti za rabljene zrakoplove in EASA obrazec 1 za d ruge nove izdelke.  
Člen 25: Izdaja izvoznega spričevala  
1. Pri izdaji izvoznega spričevala pristojni organ ali imetnik odobritve za proizvodnjo 
pogodbenice izvoznice zagotovi, da tak izdelek civilnega letalstva:  
(a) je v skladu s projektom, ki se samodejno prizna ali potrdi ali ga pogodbenica uvoznica 
certificira v skladu s to prilogo, kot je določeno v tehničnih izvedbenih postopkih;  
(b) je v stanju, ki zagotavlja varno obratovanje,  
(c) izpolnjuje vse dodatne zahteve, ki jih uradno sporoči pogodbenica uvoznica, in  
(d) glede civilnih zrakoplovov, letalskih motorjev in propelerjev zrakoplovov izpolnjuje veljavne 
obvezne informacije o stalni plovnosti, vključno s plovnostnimi zahtevami pogodbenice 
uvoznice, ki jih uradno sporoči navedena pogodbenica.  
 
798 
 2. Pristojni organ pog odbenice izvoznice pri izdaji izvoznega spričevala o plovnosti za rabljen 
zrakoplov, registriran v pogodbenici izvoznici, poleg zahtev iz točk (a) do (d) odstavka 1 zagotovi, da 
je bil tak zrakoplov v svoji življenjski dobi ustrezno vzdrževan z uporabo odo brenih postopkov in 
metod pogodbenice izvoznice, kar je razvidno iz tehničnih knjig in evidenc o vzdrževanju.  
Člen 26: Priznanje izvoznega spričevala za nov izdelek civilnega letalstva  
Pristojni organ pogodbenice uvoznice prizna izvozno spričevalo, ki ga i zda pristojni organ ali imetnik 
odobritve za proizvodnjo pogodbenice izvoznice za izdelek civilnega letalstva, v skladu s pogoji iz te 
priloge in kot je določeno v tehničnih izvedbenih postopkih.  
Člen 27: Priznanje izvoznega spričevala o plovnosti za rablj en zrakoplov  
1. Pristojni organ pogodbenice uvoznice prizna izvozno spričevalo o plovnosti, ki ga pristojni 
organ pogodbenice izvoznice izda za rabljen zrakoplov, v skladu s pogoji iz te priloge in tehničnimi 
izvedbenimi postopki samo, če za rabljeni zrako plov obstaja imetnik bodisi certifikata tipa bodisi 
certifikata tipa z omejitvami, ki podpira stalno plovnost navedenega tipa zrakoplova.  
2. Da bi bilo izvozno spričevalo o plovnosti za rabljen zrakoplov, proizveden pod proizvodnim 
nadzorom pogodbenice izv oznice, priznano v skladu z odstavkom 1, pristojni organ pogodbenice 
izvoznice na zahtevo pomaga pristojnemu organu pogodbenice uvoznice pri pridobivanju podatkov 
in informacij glede:  
(a) konfiguracije zrakoplova v času odpreme od proizvajalca in  
(b) naknadnih sprememb in popravil na zrakoplovu, ki jih je odobril.  
3. Pogodbenica uvoznica lahko zahteva evidence o inšpekcijskih pregledih in vzdrževanju, kot je 
določeno v tehničnih izvedbenih postopkih.  
4. Če pristojni organ pogodbenice izvoznice v postopku ocenjev anja statusa plovnosti 
rabljenega zrakoplova, ki naj bi se izvozil, ne more izpolniti vseh zahtev iz člena 25(2) [Izdaja 
izvoznega certifikata] ter odstavkov 1 in 2 tega člena:  
(a) uradno obvesti pristojni organ pogodbenice uvoznice;  
(b) s pristojnim organom pogod benice uvoznice, kot je določeno v tehničnih izvedbenih 
postopkih, uskladi priznanje ali zavrnitev izjem od veljavnih zahtev in  
(c) vodi evidenco vseh sprejetih izjem pri izvozu . 
ODDELEK  G: Kvalifikacije pristojnih organov  
Člen 28: Zahteve glede kvalifikacij z a priznavanje ugotovitev glede skladnosti in certifikatov  
1. Vsaka pogodbenica vzdržuje strukturiran in učinkovit sistem certificiranja in nadzora za 
izvajanje te priloge, med drugim tudi:  
(a) pravni in regulativni okvir, ki določa zlasti regulativne pristojno sti nad subjekti, ki jih ureja 
regulativni sistem za varnost v civilnem letalstvu navedene pogodbenice;  
(b) organizacijsko strukturo, vključno z jasnim opisom odgovornosti;  
 
799 
 (c) zadostne vire, vključno z usposobljenim osebjem z zadostnim znanjem, izkušnjami in 
usposabljanjem;  
(d) ustrezne procese, ki so dokumentirani v okviru politik in postopkov;  
(e) dokumentacijo in evidenco ter  
(f) uveljavljen program inšpekcijskih pregledov, ki zagotavlja enotno raven izvajanja pravnega in 
regulativnega okvira med različnimi sestavnimi deli sistema nadzora.  
Člen 29: Nadaljnje kvalifikacije pristojnih organov  
1. Tehnični predstavnik vsake od pogodbenic za ohranjanje vzajemnega zaupanja v regulativni 
sistemi druge pogodbenice glede izvajanja te priloge, tako da zagotavlja dovolj enakovredn o raven 
varnosti, redno ocenjuje, ali pristojni organi druge pogodbenice izpolnjujejo zahteve glede kvalifikacij 
iz člena 28 [Zahteve glede kvalifikacij za sprejetje ugotovitev glede skladnosti in certifikatov]. Načini 
izvajanja takih stalnih medsebojnih o cen se določijo v tehničnih izvedbenih postopkih.  
2. Pristojni organ posamezne pogodbenice sodeluje s pristojnim organom druge pogodbenice, 
kadar so take ocene potrebne, in zagotavlja, da regulirani subjekti, ki so pod njegovim nadzorom, 
zagotavljajo dosto p do tehničnih predstavnikov pogodbenic.  
3. Če tehnični predstavnik ene od pogodbenic meni, da tehnična usposobljenost pristojnega 
organa druge pogodbenice ni več ustrezna ali da bi bilo treba priznavanje ugotovitev glede skladnosti 
ali certifikatov, ki ji h izda navedeni pristojni organ, začasno ustaviti, ker sistemi druge pogodbenice 
glede izvajanja te priloge ne zagotavljajo več dovolj enakovredne ravni varnosti, ki omogoča tako 
priznavanje, se tehnična predstavnika pogodbenic posvetujeta, da bi opredelil a popravne ukrepe.  
4. Če se vzajemno zaupanje ne obnovi na obojestransko sprejemljiv način, lahko tehnični 
predstavnik katere koli pogodbenice zadevo iz odstavka 3 predloži odboru za nadzor certificiranja.  
5. Če odbor za nadzor certificiranja zadeve ne reš i, lahko vsaka pogodbenica zadevo iz odstavka 
3 predloži specializiranemu odboru za varnost v letalstvu.  
ODDELEK  H: Obveščanje, posvetovanja in podpora  
Člen 30: Obveščanje  
Ob upoštevanju izjem, o katerih odločata tehnična predstavnika pogodbenic za vsak pr imer posebej, 
vse obveščanje med pristojnimi organi pogodbenic, vključno z dokumentacijo, kot je določeno v 
tehničnih izvedbenih postopkih, poteka v angleškem jeziku.  
Člen 31: Tehnična posvetovanja  
1. Tehnična predstavnika pogodbenic s posvetovanji obravna vata zadeve v zvezi z izvajanjem te 
priloge.  
2. Če se s posvetovanji v skladu z odstavkom 1 ne doseže obojestransko sprejemljiva rešitev, 
lahko tehnični predstavnik katere koli pogodbenice zadevo iz odstavka 1 predloži odboru za nadzor 
certificiranja.  
 
800 
 3. Če odbor za nadzor certificiranja zadeve ne reši, lahko vsaka pogodbenica zadevo iz odstavka 
1 predloži specializiranemu odboru za varnost v letalstvu.  
Člen 32: Podpora dejavnostim certificiranja in nadzora stalne plovnosti  
Pristojni organ katere koli pogod benice lahko na zahtevo, na podlagi soglasja in v skladu z 
razpoložljivimi viri pristojnemu organu druge pogodbenice zagotovi tehnično podporo, podatke in 
informacije pri dejavnostih certificiranja in nadzora stalne plovnosti v zvezi s projektiranjem, 
proizvodnjo in certificiranjem varstva okolja. Podpora, ki se zagotovi, in postopek zagotavljanja take 
podpore se določita v tehničnih izvedbenih postopkih.   
 
801 
 PRILOGA ROAD -1: CESTNI PREVOZ BLAGA  
 Del A – Zahteve za cestne prevoznike v skladu s členom ROAD.5 tega  sporazuma  
Oddelek 1. Dovoljenje za opravljanje in izvajanje dejavnosti cestnega prevoznika  
Člen  1 – Področje uporabe  
Ta oddelek ureja dovoljenje za dostop do in opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem 
prometu ter se uporablja za vse cestne prevoznike v tovornem prometu pogodbenice, ki opravljajo 
prevoz blaga v okviru področja uporabe člena ROAD.4  [Prevoz bl aga med ozemljema pogodbenic, 
prek njunih ozemelj in znotraj njunih ozemelj].   
 Člen 2 – Opredelitev pojmov  
Za namene tega oddelka:   
(a) „dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem prometu“ pomeni 
upravno odločbo, s katero se fiz ični ali pravni osebi, ki izpolnjuje pogoje, določene v tem oddelku, 
dovoli opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v cestnem prometu;  
(b) „pristojni organ“ pomeni organ v pogodbenici na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki za 
izdajo dovoljenja za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem prometu preveri, ali 
fizična oziroma pravna oseba izpolnjuje pogoje iz te uredbe, ter  je pooblaščen za izdajo in začasni ali 
trajni odvzem dovoljenja za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem prometu; in   
(c) „običajno prebivališče“ pomeni kraj, kjer oseba običajno živi, to je vsaj 185 dni v vsakem 
koledarskem letu, zaradi osebnih vezi, iz katerih je razvidna tesna povezanost te osebe s krajem, kjer 
živi.  
Člen  3 – Zahteve za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika  
Fizične ali pravne osebe, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu:  
(a) imajo dejanski i n stalni sedež v pogodbenici, kot je določeno v členu 5 tega oddelka;  
(b) imajo dober ugled, kot je določeno v členu 6 tega oddelka;  
(c) imajo ustrezen finančni položaj, kot je določeno v členu 7 tega oddelka;  
(d) imajo potrebno strokovno usposobljenost, kot je dol očeno v členu 8 tega oddelka.  
Člen 4 – Upravljavec prevoza  
1. Cestni prevoznik v tovornem prometu imenuje vsaj eno fizično osebo za upravljavca prevoza, 
ki dejansko in stalno upravlja njegove prevozne dejavnosti in izpolnjuje zahteve iz točk (b) in (d) 
člena 3 ter ki:  
(a) je resnično povezan s cestnim prevoznikom v tovornem prometu, na primer kot 
uslužbenec, direktor, lastnik ali delničar ali ga upravlja, oziroma je sam ta oseba; in  
(b) ima stalno prebivališče v pogodbenici, na ozemlju katere ima sedež cestni p revoznik v 
tovornem prometu.  
 
802 
 2. Če fizična ali pravna oseba ne izpolnjuje zahteve po strokovni usposobljenosti, lahko pristojni 
organ fizični ali pravni osebi dovoli opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem prometu 
brez imenovanja upravljavca  prevoza v skladu z odstavkom 1 , če:  
(a) fizična ali pravna oseba imenuje fizično osebo, ki prebiva v pogodbenici, kjer ima sedež 
cestni prevoznik v tovornem prometu, in izpolnjuje zahteve iz točk (b) in (d) člena 3 ter je s 
pogodbo pooblaščena za izvajanje n alog kot upravljavec prevoza v imenu podjetja;  
(b) so v  pogodbi, ki jo je fizična ali pravna oseba sklenila z  osebo iz točke (a), podrobno 
določene naloge, ki jih mora zadevna oseba izvajati dejansko in stalno, ter navedene njene 
obveznosti kot upravljavca pr evoza. Naloge, ki jih je treba podrobno določiti, obsegajo 
predvsem naloge, povezane z upravljanjem servisiranja in vzdrževanja vozil, preverjanjem 
prevoznih pogodb in dokumentov, osnovnim računovodstvom, razporeditvijo natovarjanj 
ali storitev po voznikih  in vozilih ter preverjanjem postopkov v zvezi z varnostjo;  
(c) oseba iz točke (a) kot upravljavec prevoza lahko vodi prevozne dejavnosti največ štirih 
različnih cestnih prevoznikov v tovornem prometu, ki se izvajajo z  največjim skupnim 
kombiniranim voznim pa rkom 50 vozil; in  
(d) oseba iz točke (a) opravlja podrobno določene naloge izključno v interesu fizične ali pravne 
osebe, odgovornosti te osebe pa se izvajajo neodvisno od katere koli fizične ali pravne 
osebe, za katero opravlja prevoze.  
3. Pogodbenica lahko  določi, da se upravljavcu prevoza, imenovanem v skladu z odstavkom 1, 
ne izda dovoljenja tudi v skladu z odstavkom 2, ali se mu lahko na ta način izda dovoljenje le za 
omejeno število fizičnih ali pravnih oseb ali vozni park vozil, ki je manjši od števila  iz točke (c) 
odstavka 2.  
4. Fizična ali pravna oseba obvesti pristojni organ o imenovanem upravljavcu ali imenovanih 
upravljavcih prevoza.  
Člen  5 – Pogoji v zvezi z zahtevo glede sedeža   
Za izpolnitev zahteve glede dejanskega in stalnega sedeža v pogod benici sedeža fizična ali pravna 
oseba:  
(a) ima prostore, v katerih lahko dostopa do izvirnikov svoje temeljne poslovne 
dokumentacije, bodisi v elektronski bodisi v kakršni koli drugi obliki, zlasti prevoznih 
pogodb, dokumentov o vozilih, ki jih ima na voljo, računovodskih dokumentov, kadrovske 
doku mentacije, pogodb o zaposlitvi, socialnovarstvene dokumentacije, dokumentacije s 
podatki o pošiljanju in napotitvah voznikov, dokumentacije s podatki o vožnjah, času vožnje 
in počitkih ter katerega koli drugega dokumenta, do katerega mora imeti dostop pris tojni 
organ, da preveri izpolnjevanje pogojev, določenih v tem oddelku;  
(b) je registrirana v registru gospodarskih družb te pogodbenice ali v podobnem registru, kadar 
to predpisuje nacionalno pravo;  
(c) zanjo se uporablja davek na prihodke in, kadar to predpisu je nacionalno pravo, ji je 
dodeljena identifikacijska številka za DDV;  
(d) po izdaji dovoljenja, ima na razpolago eno ali več vozil, ki so registrirana ali dana v obtok in 
imajo dovoljenje, da se uporabljajo v skladu z zakonodajo te pogodbenice, ne glede na t o, 
 
803 
 ali je edini lastnik teh vozil ali pa jih ima v lasti na primer na podlagi pogodbe o nakupu na 
obroke, najemne ali zakupne pogodbe (leasing) ali na podlagi kupoprodajne pogodbe;  
(e) svoje administrativne in komercialne dejavnosti dejansko in stalno opravlja v prostorih iz 
točke (a), ki imajo ustrezno opremo in naprave ter se nahajajo v tej pogodbenici, svoje 
prevozne dejavnosti pa dejansko in stalno opravlja z vozili iz točke (f) z ustrezno tehnično 
opremo, ki se nahaja v tej pogodbenici; in  
(f) ima stal no in redno na voljo več vozil, ki izpolnjujejo pogoje, določene v točki (d), in 
voznikov, ki so običajno bazirani v operativnem centru v tej pogodbenici, sorazmerno z 
obsegom prevoznih dejavnosti, ki jih podjetje opravlja.  
Člen  6 – Pogoji v zvezi z zahte vo glede dobrega ugleda   
1. Ob upoštevanju odstavka 2 pogodbenici določita pogoje, ki jih morajo izpolnjevati fizične ali 
pravne osebe in upravljavci prevoza, da izpolnijo zahtevo po dobrem ugledu.  
Pri ugotavljanju, ali je fizična ali pravna oseba izpoln ila to zahtevo, pogodbenici upoštevata ravnanje 
fizične ali pravne osebe, njenih upravljavcev prevoza, izvršnih direktorjev in katere koli druge 
ustrezne osebe, ki jo lahko določi pogodbenica. Kakršne koli navedbe obsodb, kazni ali kršitev v tem 
členu pome nijo obsodbe, kazni ali kršitve fizične ali pravne osebe same, njenih upravljavcev prevoza, 
izvršnih direktorjev in katere koli druge ustrezne osebe, ki jo lahko določi pogodbenica.  
Pogoji iz prvega dela tega odstavka vključujejo vsaj naslednje:  
(a) ni noben ega resnega razloga, ki bi zbujal dvom o dobrem ugledu upravljavca prevoza ali 
cestnega prevoznika v tovornem prometu, kot na primer obsodbe ali kazni za kakršno koli 
hudo kršenje veljavnih nacionalnih pravil na področju:  
(i) gospodarskega prava;  
(ii) stečajnega prava;  
(iii) plačilnih pogojev in pogojev zaposlovanja v tem poklicu;  
(iv) cestnega prometa;  
(v) poklicne odgovornosti;  
(vi) trgovine z ljudmi ali drogami;   
(vii) davčnega prava;  in  
(b) upravljavec prevoza ali cestni prevoznik v tovornem prometu v eni ali obeh pogodbenicah 
ni bil  obsojen zaradi hudega kaznivega dejanja ali mu je bila izrečena kazen zaradi hude 
kršitve pravil iz naslova I tretjega naslova drugega dela [cestni prevoz blaga] ali nacionalnih 
pravil, ki se nanašajo zlasti na:  
(i) čas vožnje in počitek voznikov, delovni ča s ter namestitev in uporabo 
nadzornih naprav;  
(ii) največjo težo in dimenzije gospodarskih vozil v mednarodnem prometu;  
(iii) temeljne kvalifikacije in stalno usposabljanje voznikov;  
 
804 
 (iv) tehnično brezhibnost gospodarskih vozil, vključno z obveznimi tehničnimi 
inšpekci jskimi pregledi motornih vozil;  
(v) dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza v tovornem prometu;    
(vi) varnost pri cestnem prevozu nevarnega blaga;  
(vii) namestitev in uporabo omejilnikov hitrosti v nekatere vrste vozil;  
(viii) vozniška dovoljenja;  
(ix) dovoljenja za opravljanje dejavnosti;    
(x) prevoz živali;  
(xi) napotitve delavcev v cestnem prevozu;  
(xii) prava, ki se uporablja za pogodbene obveznosti; in  
(xiii) vožnje , katerih kraji natovarjanja in raztovarjanja so v drugi pogodbenici.  
2. Za namene točke (b) tretjega pododstavka odstavka 1 pristojni organ pogodbenice sedeža, 
kadar so bile upravljavcu prevoza ali cestnemu prevozniku v tovornem prometu v eni ali več 
pogodbenicah izrečene obsodba za hudo kaznivo dejanje ali kazni za najhujše kršitve, kot so 
določene v Dod atku ROAD.A.1.1 , primerno in pravočasno izvede ter zaključi upravni postopek, ki po 
potrebi vključuje pregled na kraju samem v prostorih zadevne fizične ali pravne osebe.   
V upravnem postopku pristojni organ oceni, ali bi bila v posamičnem primeru zaradi  posebnih 
okoliščin izguba dobrega ugleda nesorazmeren odziv. Pristojni organ pri tej oceni upošteva število 
hudih kršitev pravil iz tretjega pododstavka odstavka  1 in število najhujših kršitev pravil iz Dodatka 
ROAD.A.1.1, za katere sta bila upravljavec p revoza ali cestni prevoznik v tovornem prometu obsojena 
ali so jima bile naložene kazni. Vsaka tovrstna ugotovitev se ustrezno razloži in utemelji.  
Če pristojni organ ugotovi, da bi bila izguba dobrega ugleda nesorazmerna, odloči, da ima zadevna 
fizična a li pravna oseba še vedno dober ugled. Kadar pristojni organ ugotovi, da izguba dobrega 
ugleda ne bi bila nesorazmerna, je posledica obsodbe ali kazni izguba dobrega ugleda.  
3. Specializirani odbor za cestni promet sprejme seznam kategorij, vrst in stopenj teže hudih 
kršitev pravil, zaradi katerih se lahko, poleg tistih iz Dodatka ROAD.A.1.1 , izgubi dober ugled.  
 
4. Zahteva glede dobrega ugleda ostane neizpolnjena do povrnitve ugleda ali sprejetja kakega 
drugega ukrepa z  enakovrednim učinkom v  skladu z  ustreznimi veljavnimi nacionalnimi predpisi 
pogodbenic.  
 Člen  7 – Pogoji v zvezi z zahtevo glede finančnega položaja   
1. Da se zagotovi izpolnjevanje zahteve glede finančnega po ložaja, mora biti fizična ali pravna 
oseba med poslovnim letom stalno sposobna izpolnjevati svoje finančne obveznosti. Fizična ali 
pravna oseba mora na podlagi letnih računovodskih izkazov, ki jih je potrdil revizor ali ustrezno 
pooblaščena oseba, dokazati , da ima vsako leto na voljo kapital in rezerve:  
(a) ti morajo skupaj znašati vsaj 9  000 EUR / 8  000 GBP, če se uporablja samo eno motorno 
vozilo, najmanj 5  000 EUR / 4  500 GBP za vsako dodatno motorno vozilo ali kombinacijo 
 
805 
 vozil, ki se uporablja, katerih na jvečja dovoljena masa naloženega vozila presega 3,5 tone, 
in 900  EUR / 800  GBP za vsako dodatno motorno vozilo ali kombinacijo vozil, katerih 
največja dovoljena masa naloženega vozila presega 2,5 tone, ne pa tudi 3,5 tone;  
(b) fizične ali pravne osebe, ki opr avljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu 
izključno z motornimi vozili ali s kombinacijami vozil, katerih največja dovoljena masa 
naloženega vozila presega 2,5 tone, ne pa tudi 3,5 tone, morajo na podlagi letnih 
računovodskih izkazov, ki jih  je potrdil revizor ali ustrezno pooblaščena oseba, dokazati, da 
imajo vsako leto na voljo kapital in rezerve, ki skupaj znašajo vsaj 1  800 EUR / 1  600 GBP, če 
se uporablja samo eno vozilo, in 900  EUR / 800  GBP za vsako dodatno uporabljeno vozilo.   
2. Z od stopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ dovoli ali zahteva, da podjetje izkaže svoj 
finančni položaj s potrdilom, ki ga določi pristojni organ, npr. z bančno garancijo ali zavarovanjem, 
vključno z zavarovanjem poklicne odgovornosti, ki ga izdajo ena ali več bank ali druge finančne 
institucije, tudi zavarovalnice, ali z drugim zavezujočim dokumentom, ki se nanaša na solidarnostno 
poroštvo podjetja, in sicer za zneske, navedene v točki (a) odstavka 1.  
3. Z odstopanjem od odstavka  1, če ni potrjenih let nih računovodskih izkazov za leto, ko je bilo 
podjetje registrirano, pristojni organ dovoli, da podjetje izkaže svoj finančni položaj s potrdilom, na 
primer z bančno garancijo, dokumentom, ki ga finančna institucija v zvezi z dostopom do posojila 
izda na i me podjetja, ali drugim zavezujočim dokumentom, ki ga določi pristojni organ in ki dokazuje, 
da ima podjetje na voljo zneske, navedene v točki (a) odstavka  1.   
4. Letni računovodski izkazi iz odstavka 1 ali garancija iz odstavka 2, ki jih je treba preveri ti, so 
letni računovodski izkazi gospodarskega subjekta s sedežem na ozemlju pogodbenice, v kateri se 
zaprosi za dovoljenje, in ne letni računovodski izkazi morebitnih drugih subjektov s sedežem v drugi 
pogodbenici.  
 Člen  8 – Pogoji v zvezi z zahtevo gled e strokovne usposobljenosti   
1. Da se zagotovi izpolnjevanje zahteve glede strokovne usposobljenosti, morajo imeti zadevna 
oseba oziroma osebe znanje, ki ustreza stopnji, določeni v delu I Dodatka ROAD.A.1.2 , in sicer iz tam 
naštetih strokovnih področij.  To znanje se dokaže z obveznim pisnim preverjanjem, ki ga lahko 
dopolnjuje ustno preverjanje, če tako določi pogodbenica. Navedeni izpiti se organizirajo v skladu z 
delom II Dodatka ROAD.A.1.2. V ta namen se lahko pogodbenica odloči, da je treba pred 
prev erjanjem opraviti usposabljanje.  
2. Zadevne osebe opravljajo preverjanje v pogodbenici, v kateri imajo običajno prebivališče.  
3. Pisna  in ustna preverjanja iz odstavka 1 lahko organizirajo in potrdijo samo organi  ali telesa, 
ki jih v  ta namen pogodbenica ustrezno pooblasti na podlagi meril, ki jih tudi sama določi. 
Pogodbenici redno preverjata, ali so pogoji, pod katerimi organi ali  telesa, ki sta jih pooblastile, 
organizirajo preverjanja, v skladu z Dodatkom ROAD.A.1.2.  
4. Pogodbenica lahko diplomante z določenimi visokošolskimi kvalifikacijami ali kvalifikacijami 
tehničnih smeri, izdanimi v tej pogodbenica, posebej izdanimi v ta n amen in ki dokazujejo znanje iz 
strokovnih področij, naštetih v seznamu iz ROAD.A.1.2, oprosti obveznega preverjanja iz strokovnih 
področij, ki jih te kvalifikacije zajemajo. Izjema velja le za tiste oddelke dela I Dodatka ROAD.A.1.2, 
katerih kvalifikacije  zajemajo vsa strokovna področja, našteta v naslovu vsakega oddelka.  
Pogodbenica lahko iz določenih delov preverjanja izvzame imetnike potrdil o strokovni 
usposobljenosti, veljavnih za opravljanje domačega tovornega prevoza v tej pogodbenici.  
 
806 
 Člen 9 - Izvzetje iz preverjanja   
Pogodbenice se lahko za namene izdaje dovoljenj cestnemu prevozniku v tovornem prometu, ki 
uporablja le motorna vozila ali kombinacije vozil, katerih največja dovoljena masa naloženega vozila 
ne presega 3,5 tone, odločijo, da iz pre verjanj iz člena 8(1) izvzamejo osebe, ki predložijo dokazilo, da 
so v obdobju desetih let pred 20.  avgustom 2020 neprekinjeno upravljale fizično ali pravno osebo 
iste vrste.  
Člen  10 – Postopek za začasni in trajni odvzem dovoljenja  
1. Kadar pristojni org an ugotovi, da obstaja tveganje, da fizična ali pravna oseba ne izpolnjuje 
več zahtev iz člena 3, o tem obvesti zadevno fizično ali pravno osebo. Kadar pristojni organ ugotovi, 
da ena ali več od teh zahtev ni več izpolnjenih, lahko določi rok, v katerem mo ra fizična ali pravna 
oseba urediti svoj položaj, z naslednjimi omejitvami:  
(a) največ šestmesečni rok za imenovanje namestnika upravljavca prevoza, če upravljavec 
prevoza ne izpolnjuje več zahteve po dobrem ugledu ali strokovni usposobljenosti, s 
podaljšanje m za največ tri mesece ob smrti ali fizični nesposobnosti upravljavca prevoza;  
(b) največ šestmesečni rok, če mora fizična ali pravna oseba urediti svoj položaj tako, da 
dokaže, da ima dejanski in stalni sedež; ali  
(c) največ šestmesečni rok, če ni izpolnjena zah teva glede finančnega položaja, da se dokaže, 
da je ta zahteva znova trajno izpolnjena.  
2. Pristojni organ lahko od fizične ali pravne osebe, katere dovoljenje je bilo začasno ali trajno 
odvzeto, zahteva, da pred vsakršnim popravljalnim ukrepom njihovi up ravljavci prevoza opravijo izpit 
iz člena  8(1).  
3. Če pristojni organ ugotovi, da fizična ali pravna oseba ne izpolnjuje več ene ali več zahtev iz 
člena 3, začasno ali trajno odvzame dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika, ki je 
bilo izd ano podjetju, najkasneje v rokih iz odstavka 1 tega člena.  
 Člen  11 – Razglasitev upravljavca prevoza za neprimernega  
1. Če upravljavec prevoza izgubi dober ugled v skladu s členom 6, ga pristojni organ razglasi za 
neprimernega za vodenje prevozne dejavn osti cestnega prevoznika.  
Pristojni organ upravljavca prevoza ne rehabilitira prej kot eno leto po izgubi dobrega ugleda in šele 
po tem, ko upravljavec prevoza dokaže, da je opravil ustrezno, najmanj trimesečno usposabljanje ali 
preverjanje iz strokovnih področij s seznama v delu I Dodatka ROAD.A.1.2.  
2. Kadar upravljavec prevoza izgubi dober ugled v skladu s členom 6, se lahko vloga za 
rehabilitacijo vloži po najmanj enem letu od datuma izgube dobrega ugleda.  
Člen 12 – Preučitev in registracija vlog  
1. Pristojni organi vsake pogodbenice v nacionalnih elektronskih registrih iz člena 13(1) 
zabeležijo podatke v zvezi s podjetji, ki jih pooblastijo.  
2. Pri ocenjevanju dobrega ugleda podjetja pristojni organi preverijo, ali je imenovani 
upravljavec prevoza v eni od pogodbenic ob vložitvi vloge razglašen za neprimernega za vodenje 
prevoznih dejavnosti podjetja v skladu s členom 11.  
 
807 
 3. Pristojni organi redno nadzorujejo, da podjetja, ki so jim izdali dovoljenje za opravljanje 
dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem prometu, trajno izpolnjujejo zahteve, določene v členu 3. 
V ta namen pristojni organi izvajajo preglede, po potrebi tudi n a kraju samem v prostorih zadevnega 
podjetja, ki so usmerjeni na podjetja, za katera je bilo ocenjeno povečano tveganje.  
 Člen  13 – Nacionalni elektronski registri  
1. Pristojni organi vodijo nacionalni elektronski register podjetij za cestni prevoz, ki j im je bilo 
izdano dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem prometu.  
2. Specializirani odbor določi podatke iz nacionalnih registrov podjetij za cestni prevoz in 
pogoje za dostop do teh podatkov.  
Člen 14 – Upravno sodelovanje med  pristojnimi organi  
1. Pristojni organi v vsaki pogodbenici določijo nacionalno kontaktno točko, odgovorno za 
izmenjavo informacij s pristojnimi organi druge pogodbenice v zvezi z uporabo tega oddelka.  
2. Pristojni organi v vsaki pogodbenici zaradi lažje ga izvajanja in izvrševanja tega oddelka tesno 
sodelujejo, si hitro medsebojno pomagajo in drug drugemu zagotavljajo vse druge pomembne 
informacije.  
3. Pristojni organi v vsaki pogodbenici opravijo posamezne preglede, da preverijo, ali podjetje 
izpolnjuje pogoje, ki urejajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem 
prometu, kadar koli pristojni organ druge pogodbenice to zahteva v ustrezno utemeljenih primerih. 
Ta obvesti pristojni organ druge pogodbenice o rezultatih teh pregledov in sprejetih ukrepih, če se 
ugotovi, da podjetje ne izpolnjuje več zahtev iz tega oddelka.  
4. Pristojni organi v vsaki pogodbenici izmenjajo informaci je o obsodbah in kaznih za vse hude 
kršitve iz člena 6(2).  
5. Specializirani odbor določi podrobna pravila o načinih izmenjave informacij iz odstavkov 3 in 
4.   
  
 
808 
 DODATEK ROAD.A.1.1: Najhujše kršitve iz člena 6(2) oddelka 1 dela A Priloge ROAD.1  
1. Prekor ačitev časovnih omejitev, kot sledi:  
(a) prekoračitev 6 - ali 14 -dnevnih omejitev najdaljšega časa vožnje za 25 % ali več;   
(b) prekoračitev, med dnevnim delovnim časom, omejitve najdaljšega dnevnega časa vožnje za 
50 % ali več.  
2. Tahograf in/ali omejilnik hitro sti ni nameščen ali pa je v vozilu nameščena in/ali se uporablja 
naprava, s katero se lahko z goljufijo spremenijo podatki nadzorne naprave in/ali omejilnika hitrosti 
ali ponaredijo tahografski vložki oziroma podatki, preneseni s tahografa in/ali voznikove  kartice.  
3. Vožnja brez veljavnega potrdila o tehničnem pregledu vozila in/ali vožnja s hudimi 
pomanjkljivostmi pri, med drugim, zavornem sistemu, vzvodju krmilja, kolesih/gumah, vzmetenju ali 
podvozju, ki bi lahko povzročile tako neposredno nevarnost za  varnost v cestnem prometu, da bi 
privedla do odločitve, da se vozilo izloči iz prometa.  
4. Prevoz nevarnih snovi, katerih prevoz je prepovedan ali ki se prevažajo z embalažo, ki je 
prepovedana ali neodobrena, ali brez oznake za nevarne snovi na vozilih, s čimer sta življenje ljudi in 
okolje ogrožena do te mere, da se sprejme odločitev o izločitvi vozila iz prometa.  
5. Prevoz blaga brez veljavnega vozniškega dovoljenja ali prevoz s strani podjetja, ki nima 
veljavnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti, kot je navedeno v členu ROAD.5.  
6. Voznik uporablja ponarejeno voznikovo izkaznico ali izkaznico, ki ni njegova last, ali ki je bila 
pridobljena na podlagi lažnega prikazovanja in/ali ponarejenih dokumentov.  
7. Prevoz tovora, ki za 20 % ali več presega n ajvečjo dovoljeno naloženo težo za vozila, katerih 
največja dovoljena naložena teža presega 12 ton, in za 25 % ali več za vozila, katerih največja 
dovoljena naložena teža ne presega 12 ton.  
  
 
809 
 DODATEK ROAD.A.1.2:  Del I.   SEZNAM STROKOVNIH PODROČIJ IZ ČLENA 8 oddelka 1 dela A 
Priloge ROAD.1  
Znanje, ki ga je treba upoštevati za uradno priznanje strokovne usposobljenosti s strani pogodbenic, 
mora zajemati vsaj spodaj našteta strokovna področja. V zvezi s temi strokovnimi pod ročji morajo 
kandidati za cestne prevoznike v tovornem prometu imeti raven znanja in praktične usposobljenosti, 
potrebne za upravljanje prevoznega podjetja.  
Najnižja raven znanja, kot je navedeno spodaj, mora ustrezati vsaj ravni znanja, pridobljenega med  
obveznim izobraževanjem, ki se dopolni bodisi s poklicnim usposabljanjem in dodatnim tehničnim 
usposabljanjem bodisi s srednješolskim ali drugim tehničnim usposabljanjem.  
 A.  Civilno pravo  
Kandidat mora zlasti:  
(a) poznati glavne vrste pogodb, ki se upora bljajo v cestnem prevozu, ter pravice in 
obveznosti, ki iz njih izhajajo;  
(b) biti sposoben skleniti pravno veljavno prevozno pogodbo, zlasti glede prevoznih pogojev;  
(c) biti sposoben preučiti zahtevek naročnika za nadomestilo izgube ali škode, povzročene 
blagu  med prevozom, ali za zamudo pri dostavi blaga in vpliv takega zahtevka na njegovo 
pogodbeno odgovornost ter  
(d) poznati pravila in obveznosti iz Konvencije CMR o pogodbi za mednarodni cestni prevoz 
blaga, sklenjeni v Ženevi 19. maja 1956.  
 B. Gospodarsko pravo  
Kandidat mora zlasti:  
(a) poznati pogoje in formalnosti, določene za poslovanje, splošne obveznosti izvajalcev 
(registracija, vodenje poslovnih knjig itd.) in biti seznanjen s posledicami stečaja ter  
(b) imeti primerno znanje o raznih oblikah g ospodarskih družb ter o pravilih glede njihovega 
ustroja in delovanja.  
 C. Socialno pravo  
Kandidat mora poznati zlasti naslednje:  
(a) vlogo in funkcijo različnih socialnih institucij, ki so vključene v sektor cestnega prevoza 
(sindikati, sveti delavcev, sin dikalni predstavniki, inšpektorji za delo itd.);  
(b) obveznosti delodajalcev na področju socialnega varstva;  
(c) pravila, ki urejajo pogodbe o delu za različne kategorije delavcev, zaposlenih v podjetjih 
cestnega prevoza (oblika pogodb, obveznosti pogodbenih stra nk, delovni pogoji in delovni 
čas, plačani dopust, plačilo za delo, kršitev pogodbe itd.);  
(d) pravila, ki se uporabljajo za čas vožnje, čas počitka in delovni čas, ter praktične ukrepe za 
uporabo teh določb in  
 
810 
 (e) pravila, ki se uporabljajo za temeljne kvalifik acije in stalno usposabljanje voznikov, 
določena v oddelku 1 dela B te priloge.   
 D. Davčna zakonodaja  
Kandidat mora poznati zlasti pravila, ki urejajo:  
(a) davek na dodano vrednost (DDV) na prevozne storitve;  
(b) davek na motorna vozila;  
(c) davke na določena voz ila za cestni prevoz blaga, cestnine in pristojbine za uporabo 
infrastrukture ter  
(d) davek na dohodek.  
E. Poslovno in finančno vodenje  
Kandidat mora zlasti:  
(a) poznati zakonske določbe in postopke uporabe čekov, menic, zadolžnic, kreditnih kartic in 
drugih sredstev ali načinov plačila;  
(b) poznati različne oblike posojil (bančno posojilo, akceptni kredit, garancijski depoziti, 
hipoteke, zakup, najem, odkup terjatev itd.) ter obremenitve in obveznosti, ki iz tega 
izhajajo;  
(c) vedeti, kaj je bilanca stanja, kako se izdela in kako se razlaga;  
(d) biti sposoben brati in razlagati izkaz uspeha;  
(e) biti sposoben oceniti finančno stanje podjetja in njegovo donosnost, zlasti na podlagi 
finančnih kazalnikov;  
(f) biti sposoben pripraviti proračun;  
(g) poznati stroškovne elemente svojega podjetja (fiksne stroške, spremenljive stroške, obratni 
kapital, amortizac ijo itd.) in znati izračunati stroške na vozilo, na kilometer, na vožnjo ali na 
tono;  
(h) biti sposoben izdelati organigram vseh zaposlenih v podjetju in sestaviti delovne načrte 
itd.;  
(i) poznati načela tržne raziskave (marketing), prodajne promocije prevoznih storitev, izdelave 
seznama strank, oglaševanja, stikov z javnostjo itd.;  
(j) poznati različne vrste zavarovanj, značilne za cestni prevoz (zavarovanje za odgovornost, 
nezgodno zavarovanje, življenjsko zavarovanje, neživljenjsko zavarovanje in zavarovanje 
stvari in prtljage), ter jamstva in obveznosti, ki izhajajo iz teh zavarovanj;  
(k) poznati uporabo telematskih aplikacij v cestnem prevozu;  
(l) biti sposoben uporabljati pravila, ki urejajo fakturiranje storitev cestnega prevoza blaga, ter 
poznati pomen in uporabo m ednarodnih trgovskih izrazov Incoterms ter  
 
811 
 (m) poznati različne kategorije pomožnih izvajalcev prevoznih storitev, njihovo vlogo, naloge in 
njihov morebitni status.  
F. Dostop do trga  
Kandidat mora poznati zlasti naslednje:  
(a) poklicne predpise, ki urejajo cest ni prevoz, najem industrijskih vozil in sklepanje pogodb s 
podizvajalci, zlasti pravila, ki urejajo uradno organizacijo dejavnosti, dovoljenje za 
opravljanje dejavnosti, dovoljenja za cestni prevoz, inšpekcijske preglede in kazni;  
(b) pravila o ustanovitvi po djetja za cestne prevoze;  
(c) različne dokumente, ki se zahtevajo za opravljanje storitev cestnega prevoza, in biti 
sposoben uvesti kontrolne postopke za zagotovitev hrambe odobrenih dokumentov o 
vsakem opravljenem prevozu, zlasti dokumentacije o vozilu, vozn iku, blagu in prtljagi, tako 
v podjetju kot v vozilu;  
(d) pravila o organizaciji trga cestnega prevoza blaga, kakor tudi pravila o špediciji in logistiki 
ter 
(e) mejne formalnosti, vlogo in področje uporabe dokumentov T in zvezkov TIR ter obveznosti 
in odgovornos ti, ki izhajajo iz njihove uporabe.  
G. Tehnični standardi in vidiki poslovanja  
Kandidat mora zlasti:  
(a) poznati pravila o teži in dimenzijah vozil v pogodbenicah ter postopke v primeru izrednih 
prevozov, ko gre za odstopanje od teh pravil;  
(b) biti sposoben izbrati vozila in njihove sestavne dele (šasija, motor, prenosni mehanizem, 
zavorni sistem itd.) v skladu s potrebami podjetja;  
(c) poznati formalnosti, ki se nanašajo na homologacijo tipa, registracijo in tehnični pregled 
teh vozil;  
(d) upoštevati  potrebne ukrepe proti onesnaževanju zraka zaradi emisij izpušnih plinov 
motornih vozil in proti emisijam hrupa;  
(e) biti sposoben sestaviti načrte rednega vzdrževanja vozil in njihove opreme;  
(f) poznati različne vrste naprav za ravnanje s tovorom in natovarjan je (kesoni, zabojniki, 
palete itd.) ter biti sposoben uvesti postopke in izdati navodila za nakladanje in razkladanje 
blaga (razporeditev teže, zlaganje, nalaganje, zagraditev itd.);  
(g) poznati različne tehnike kombiniranega prevoza, kot sta oprtni prevoz in  prevoz ro -ro;  
(h) biti sposoben izvajati postopke za uskladitev s pravili o prevozu nevarnih snovi in 
odpadkov.  
(i) biti sposoben izvajati postopke za uskladitev s pravili o prevozu pokvarljivih živil, zlasti 
tistih, ki izhajajo iz Sporazuma o mednarodnem prevo zu pokvarljivih živil in o specialnih 
vozilih za njihov prevoz (ATP); ter  
 
812 
 (j) biti sposoben izvajati postopke za uskladitev s pravili o prevozu živih živali.  
 H. Varnost v cestnem prometu  
Kandidat mora zlasti:  
(a) vedeti, kakšna usposobljenost se zahteva od voz nikov (vozniško dovoljenje, zdravniška 
spričevala, potrdilo o fizični pripravljenosti itd.);  
(b) biti sposoben izvesti potrebne korake za zagotovitev, da vozniki upoštevajo prometna 
pravila, prepovedi in omejitve, ki veljajo v pogodbenicah (omejitve hitrosti,  prednost, 
postanki in parkiranje, uporaba luči, cestna signalizacija itd.);  
(c) biti sposoben sestaviti navodila voznikom v zvezi s preverjanjem skladnosti z varnostnimi 
zahtevami, ki se nanašajo na stanje vozil, njihovo opremo in tovor ter na defenzivno 
vožnjo;  
(d) biti sposoben določiti postopke, ki jih je treba upoštevati ob nesreči, in izvesti primerne 
postopke za preprečitev ponovitve nesreč ali hudih prometnih prekrškov ter  
(e) biti sposoben izvesti postopke za varno pritrditev blaga in poznati ustrezne tehnik e.  
 Del II.  ORGANIZIRANJE PREVERJANJA  
1. Države članice bodo organizirale obvezno pisno preverjanje, ki ga lahko dopolnijo z 
neobveznim ustnim preverjanjem, da ugotovijo, ali so kandidati za cestne prevoznike v tovornem 
prometu dosegli zahtevano raven zn anja iz strokovnih področij, navedenih v delu I, zlasti ali so 
sposobni uporabljati ustrezna orodja in tehnike za ta področja ter izpolnjevati ustrezne izvedbene in 
uskladitvene naloge.  
(a) Obvezen pisni izpit bo zajemal dva preizkusa, in sicer:  
 
(i) pisna vprašanja izbirnega tipa (vsako s štirimi možnimi odgovori), vprašanja, ki zahtevajo 
neposredne odgovore, ali kombinacijo obeh sistemov in  
 
(ii) pisne vaje/študije primera.  
 Vsak preizkus traja najmanj dve uri.  
(b) Če je organizirano ustno preverjanje, lahko drža ve članice določijo, da je uspešno 
opravljeno pisno preverjanje pogoj za opravljanje ustnega preverjanja.  
2. Če pogodbenici organizirata tudi ustno preverjanje, morata zagotoviti, da se vsakega od treh 
preizkusov oceni z najmanj 25 % in največ 40 % od sku pnega števila točk.  
Če pogodbenici organizirata samo pisni izpit, morata zagotoviti, da se vsak preizkus oceni z  najmanj 
40 % in največ 60  % od skupnega števila točk.  
3. Kandidati morajo pri vseh preizkusih doseči povprečno najmanj 60  % skupnega števila točk, 
pri čemer morajo pri vsakem preizkusu doseči najmanj 50  % skupnega možnega števila točk. 
Pogodbenica lahko to mejo zniža s  50 % na 40  % samo pri enem preizkusu.   
 
813 
 DODATEK ROAD.A.1.3  
 Del A  
  Vzorec licence za Unijo  
EVROPSKA SKUPNOST  
(a) 
(Svetlo modra barva Pantone 290 ali njej čim bolj podobna barva, format DIN A4, celulozni papir, 
100 g/m2 ali več)  
 
(Prva stran licence)  
(Besedilo v uradnem jeziku (enem od uradnih jezikov) države članice, ki izdaja licenco)  
 
Razpoznavni znak države članice(1), ki izdaja 
licenco  
 
  Ime pristojnega organa ali telesa  
 
 
 
 
LICENCA št. …  
ali 
OVERJENA KOPIJA št. …  
za mednarodni cestni prevoz blaga za najem ali plačilo  
Ta licenca daje pravice (2) ..........................................................................................................  
............................................................................................................................. ....................... ..............................
............................................................................................................................. ...................  
do opravljanja mednarodnega cestnega prevoza blaga za najem ali plačilo na vsaki  progi, za vožnje ali dele 
voženj, ki se opravljajo za najem ali plačilo na ozemlju Skupnosti, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1072/2009 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 (UL  L 300, 14.11.2009, str.  72) o skupnih pravilih za 
dostop do  trga mednarodnega cestnega prevoza blaga in ob upoštevanju splošnih določb te licence.  
Posebne opombe: ............................................................................................................. ...................  
...................... ............................................................................................................................. .............  
Ta licenca velja od 
…...........................................................  do:........................................................................  
Izdano v/na ……………………………………………….  dne .......................................................................  
............................................................................  (3) 
______________  
(1) Prepoznavni znaki držav članic so: Belgija, (BG) Bolgarija, (CZ) Češka, (DK) Danska, (D) Nemčija, (EST) Estonija, (IRL) Irska , (GR) Grčija, 
(E) Španija, (F) Francija, (HR) Hrvaška, (I) Italija, (CY) Ciper, (LV) Latvija, (LT) Litva, (L) Luksemburg, (H) Madžarska, (MT) Malta, (NL ) 
Nizozemska, (A) Avstrija, (PL) Poljska, (P) Portugalska, (RO) Romunija, (SLO) Slovenija, (SK) Slovaška, (FIN) Finska, (S) Šve dska . 
(2) Ime cestnega prevoznika ali ime njegovega podjetja in polni naslov.  
(3) Podpis in žig pristojnega organa ali telesa izdajatelja.   
 
814 
 (b) 
(Druga stran licence)  
(Besedilo v uradnem jeziku (enem od uradnih jezikov) države članice, ki izdaja licenco)  
SPLOŠNE DOLOČBE  
Ta licenca se izda po Uredbi (ES) št. 1072/2009.  
Imetniku daje pravico, da opravlja mednarodni cestni prevoz blaga za najem ali plačilo na vsaki progi 
za vožnje ali dele voženj na ozemlju Skupnosti in, kjer je to primerno, ob izpolnjevanju  pogojev iz teh 
določb:  
– če sta odhodni in namembni kraj v dveh različnih državah članicah, s tranzitom ali brez tranzita 
prek ene ali več držav članic ali tretjih držav,  
– iz države članice v tretjo državo ali obratno, s tranzitom ali brez tranzita pre k ene ali več držav 
članic ali tretjih držav,  
– med tretjimi državami s tranzitom prek ozemlja ene ali več držav članic,  
in prazne vožnje v zvezi s takim prevozom.  
Pri prevozu iz države članice v tretjo državo in obratno ta licenca velja za tisti del vož nje, ki se izvaja 
na ozemlju Skupnosti. V državi članici nakladanja ali razkladanja velja le po sklenitvi potrebnega 
sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo v skladu z Uredbo (ES) št. 1072/2009.  
Licenca se izda na ime imetnika in ni prenosljiva.   
Pristojni organ države članice, ki je izdal licenco, lahko imetniku licenco odvzame predvsem:  
– kadar ni izpolnil vseh pogojev za uporabo licence,  
– kadar je predložil nepravilne informacije v zvezi s podatki, ki se zahtevajo za izdajo ali podaljšanje 
licence.  
Izvirnik licence mora hraniti prevozno podjetje.  
Overjeno kopijo licence je treba hraniti v  vozilu  (1). Kadar  gre za spojeno kombinacijo vozil, je treba 
licenco hraniti v motornem vozilu. Licenca velja za spojeno kombinacijo vozil celo takrat, kadar 
priklopnik ali polpriklopnik ni registriran ali nima dovoljenja za uporabo cest v imenu imetnika licence 
ali če je registriran ali ima dovoljenje za uporabo cest v drugi državi.  
Licenco je treba predložiti na zahtevo pooblaščenega inšpektorja.  
Na ozemlju države članice mora imetnik izpolnjevati zakone in druge predpise, ki veljajo v tej državi, 
zlasti v zvezi s prevo zom in prometom.  
 
__________________  
 (1) „Vozilo“ pomeni motorno vozilo, registrirano v državi članici, ali spojeno kombinacijo vozil, od katerih je 
vsaj motorno vozilo registrirano v državi članici, in se uporablja izključno za prevoz blaga.  
  
 
815 
   Del B  
 Vzorec licence za Združeno kraljestvo  
 
    
 Licenca Združenega kraljestva za Skupnost   
 (a) 
(Svetlo modra barva barvnega sistema Pantone, format DIN A4, celulozni papir, 100 g/m2 ali 
več) 
(Prva stran licence)  
(Besedilo v angleškem ali valižanskem jeziku)  
UK  Ime pristojnega organa Združenega kraljestva  
(1) 
LICENCA št.  
ali 
OVERJENA VERODOSTOJNA KOPIJA št.  
za mednarodni cestni prevoz blaga za najem ali plačilo  
 
Ta licenca daje pravice 
(2)   
   
   
do opravljanja mednarodnega cestnega prevoza blaga za najem ali plačilo na vsaki progi, za vožnje ali dele 
voženj, ki se opravljajo za najem ali plačilo na ozemlju države članice, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 
1072/2009(3). 
Posebne opombe: ……………………………………………………………………………………  
………………………………………………………………………… ……………………………….  
Ta licenca velja od 
…...........................................................  do: 
Izdano v/na ……………………………………………….  dne ………………………………………………   
 
816 
   
 
 
 
 
 
 
 
___________________________  
(1) Pristojni organ za zadevno regijo, za katero se izda potrdilo.  
(2) Ime cestnega prevoznika ali ime njegovega podjetja in polni naslov.  
 (3) Uredba (ES) št. 1072/2009, kakor je bila ohranjena v pravu Združenega kraljestva z oddelkom 3 zakona o izstopu 
iz Evropske unije iz leta 2018 in kakor je bila spremenjena z uredbami iz oddelka 8 navedenega zakona.   
  

 
817 
    
(b) 
(Druga stran licence)  
(Besedilo v angleškem ali valižanskem jeziku)   
  
SPLOŠNE DOLOČBE  
Ta licenca se izda po Uredbi (ES) št. 1072/2009(1). 
 
Imetniku daje pravico, da opravlja mednarodni cestni prevoz blaga za najem ali plačilo na vsaki progi za 
vožnje ali dele voženj na ozemlju države članice, ki mu ga dovoljuje kateri koli mednarodni sporazum 
med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo ali dr žavo članico.  
 
Pri prevozu iz Združenega kraljestva v tretjo državo in obratno ta licenca velja za tisti del vožnje, ki se 
izvaja na ozemlju katere koli države članice.  
 
Licenca se izda na ime imetnika in ni prenosljiva.  
 
Komisar za promet ali ministrstvo za infrastrukturo (na Severnem Irskem) lahko imetniku licenco 
odvzame predvsem:  
– kadar ni izpolnil vseh pogojev za uporabo licence,  
– kadar je predložil nepravilne informacije v zvezi s podatki, ki se zahtevajo za izdajo ali podaljšanje 
licence.  
 
Izvirnik  licence mora hraniti prevozno podjetje.  
 
Overjeno kopijo licence je treba hraniti v  vozilu  (2). Kadar gre za spojeno kombinacijo vozil, je treba 
licenco hraniti v motornem vozilu. Licenca velja za spojeno kombinacijo vozil tudi, če priklopnik ali 
polprikl opnik ni registriran ali nima dovoljenja za uporabo cest v imenu imetnika licence ali če je 
registriran ali ima dovoljenje za uporabo cest v drugi državi.  
 
Licenco je treba predložiti na zahtevo pooblaščenega inšpektorja.  
 
Na ozemlju Združenega kraljestva ali vsake države članice mora imetnik izpolnjevati zakone in druge 
predpise, ki veljajo v tej državi, zlasti v zvezi s prevozom in prometom.  
 
(1) Uredba (ES) št. 1072/2009, kakor je bila ohranjena v pravu Združenega kraljestva z oddelkom 3 zakona o izstopu 
iz Evropske unije iz leta 2018 in kakor je bila spremenjena z uredbami iz oddelka 8 navedenega zakona.  
(2) „Vozilo“ pomeni motorno vozilo, regi strirano v Združenem kraljestvu ali državi članici, ali spojeno kombinacijo 
vozil, od katerih je vsaj motorno vozilo registrirano v Združenem kraljestvu ali državi članici, in se uporablja 
izključno za prevoz blaga.   
 
 
  
 
818 
  DODATEK ROAD.A.1.4: Zaščitni elem enti licence   
Licenca mora imeti vsaj dva od naslednjih zaščitnih elementov:  
– hologram;  
– posebna vlakna v papirju, ki postanejo vidna pod UV svetlobo;  
– vsaj eno vrstico mikroteksta (tisk, viden le s povečevalnim steklom in ki ga fotokopirni stroj ne 
more reproducirati);  
– otipljive znake, simbole ali vzorce;  
– dvojno številčenje: serijska številka licence, overjene kopije licence, kakor tudi številka izdaje za 
vsak primer;  
– varnostni vzorec ozadja s finimi vzorci giljoše in mavričnim tiskom.  
   
 
819 
 Oddelek 2. Napotitve voznikov   
Člen  1 – Predmet urejanja   
Ta oddelek določa zahteve za cestne prevoznike v tovornem prometu s sedežem v eni od 
pogodbenic, ki v okviru prevoza blaga v skladu s členom 3 napotijo voznike na ozemlje druge 
pogodbenice.   
Nobena določba tega oddelka pogodbenici ne preprečuje uporabe uk repov za urejanje vstopa ali 
začasnega bivanja fizičnih oseb na njenem ozemlju, vključno z ukrepi, potrebnimi za zavarovanje 
celovitosti njenih meja in zagotovitev urejenega prehajanja fizičnih oseb čez njene meje, če se taki 
ukrepi ne uporabljajo tako, da  bi izničili ali omejili ugodnosti, ki jih ima druga pogodbenica na podlagi 
tega oddelka. Samo dejstvo, da se za fizične osebe nekaterih držav zahteva vizum, za druge pa ne, ne 
pomeni, da se izničujejo ali omejujejo ugodnosti po tem oddelku.   
Nobena določ ba tega oddelka ne vpliva na uporabo pravil EU o napotitvi voznikov v cestnem 
prometu za cestne prevoznike v tovornem prometu na ozemlju EU.  
Člen 2 – Opredelitve pojmov   
Za namene tega oddelka „napoteni voznik“ pomeni voznika, ki za omejen čas opravlja d elo na 
ozemlju pogodbenice, ki ni pogodbenica, v kateri običajno dela.  
Člen 3 – Načela  
1. Določbe tega oddelka se uporabljajo, če cestni prevoznik v tovornem prometu za svoj račun 
in pod svojim vodstvom napoti voznike na ozemlje druge pogodbenice v sklad u s pogodbo, sklenjeno 
med cestnim prevoznikom v tovornem prometu, ki napoti voznika, in pogodbeno stranko, ki so ji 
prevozne storitve namenjene, ter če ti vozniki opravljajo dejavnost na ozemlju navedene 
pogodbenice, pod pogojem, da med cestnim prevozniko m v tovornem prometu, ki napoti voznika, in 
voznikom v obdobju napotitve obstaja delovno razmerje.  
2. Za namen odstavka 1 se šteje, da se napotitev začne, ko voznik vstopi na ozemlje druge 
pogodbenice za natovarjanje in/ali raztovarjanje blaga, in konča, ko voznik zapusti ozemlje navedene 
pogodbenice.   
V primeru napotitve v Unijo se za namen odstavka 1 šteje, da se napotitev začne, ko voznik vstopi na 
ozemlje države članice za natovarjanje in/ali raztovarjanje blaga v tej državi članici, in konča, ko 
vozn ik zapusti ozemlje navedene države članice.  
3. Ne glede na odstavka 1 in 2 se voznik ne šteje za napotenega pri opravljanju prevoznih 
dejavnosti na podlagi prevozne pogodbe, kot je opredeljena v točki (a) člena ROAD.4(1) [Prevoz 
blaga med ozemljema pogodb enic, prek njunih ozemelj in znotraj njunih ozemelj]  tega sporazuma.    
4. Voznik se ne šteje za napotenega v Združeno kraljestvo, kadar prečka ozemlje Združenega 
kraljestva brez natovarjanja ali raztovarjanja blaga. V primeru Unije se voznik ne šteje za na potenega 
v državo članico, kadar voznik potuje prek ozemlja navedene države članice brez natovarjanja ali 
raztovarjanja blaga.  
Člen 4 – Pogoji za zaposlitev  
 
820 
 1. Vsaka pogodbenica, ne glede na to, katero pravo se uporablja za delovno razmerje, poskrbi, da 
cestni prevozniki v tovornem prometu voznikom, napotenim na njihovo ozemlje, na podlagi enakega 
obravnavanja zagotovijo pogoje za zaposlitev v zvezi z naslednjimi zadevami, ki so v pogodbenici, ali 
v primeru Unije, v državi članici, v kateri se opravlja del o, urejene:  
– z zakonom ali drugim predpisom in/ali  
–  s kolektivnimi pogodbami ali arbitražnimi odločbami, razglašenimi za splošno uporabne ali ki se 
kako drugače uporabljajo v skladu z odstavkom 4:  
(a) maksimalni delovni čas in minimalni počitek;  
(b) minimal ni plačani letni dopust;  
(c) plačilo za delo, tudi za nadurno delo; ta točka se ne uporablja za pokojninske načrte 
dodatnega poklicnega zavarovanja;  
(d) zdravje, varnost in higiena pri delu;  
(e) zaščitni ukrepi glede pogojev za zaposlitev nosečnic ali žensk, ki so pred kratkim rodile, 
otrok in mladih; ter  
(f) enako obravnavanje moških in žensk in druge določbe o nediskriminiranju;   
2. Za namene tega oddelka se pojem plačila določi v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso 
pogodbenice in, v primeru Unije, z nacionalnim pravom in/ali prakso države članice, na ozemlje 
katere je voznik napoten, in pomeni vse sestavne elemente plačila, ki so obvezni v skladu z 
nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi ali kolektivnimi pogodbami ali arbitražnimi odločbami, ki so v 
tej pogodbenici ali v tej državi članici razglašeni za splošno veljavne ali se drugače uporabljajo v 
skladu z odstavkom 4.  
3. Dodatki, ki sodijo k napotitvi, se štejejo kot del plačila za delo, razen če so izplačani kot 
povračilo za stroške, ki dejansko nastanejo zaradi napotitve, kot so potni stroški ter stroški za 
prehrano in nastanitev. Delodajalec napotenim voznikom te strošk e povrne v skladu z zakonodajo 
in/ali prakso, ki se uporablja za delovno razmerje.   
Kadar v pogojih za zaposlitev, ki veljajo za delovno razmerje, ni določeno, kateri elementi dodatka, ki 
sodi k napotitvi, se plačajo kot povračilo stroškov, ki dejansko na stanejo zaradi napotitve ali ki so del 
plačila za delo, potem se šteje, da je celoten dodatek plačan kot povračilo stroškov.   
4. Za namene tega oddelka pomenijo „kolektivne pogodbe ali arbitražne odločbe, razglašene za 
splošno uporabne“ kolektivne pogodbe  ali arbitražne odločbe, ki jih morajo spoštovati vsa podjetja 
na zadevnem geografskem območju in poklicu ali panogi.  
Če ni sistema za razglasitev kolektivnih pogodb ali arbitražnih odločb za splošno veljavne v smislu 
prvega dela tega odstavka ali kot dop olnitev takega sistema, se lahko vsaka pogodbenica ali, v 
primeru Unije, vsaka država članica odloči, da izhaja iz:  
– kolektivnih pogodb ali arbitražnih odločb, ki splošno veljajo za vsa podobna podjetja na zadevnem 
geografskem območju in v poklicu ali pa nogi, in/ali  
– kolektivnih pogodb, sklenjenih med najbolj reprezentativnimi organizacijami delodajalcev in 
delavcev na nacionalni ravni, ki se uporabljajo na ozemlju celotne države.   
 
821 
 Šteje se, da gre za enako obravnavanje v smislu odstavka 1, kadar:  
(i) imajo v kraju, za katerega gre, ali v zadevni panogi enake obveznosti kot podjetje, ki 
je delavca napotilo, v zvezi z zadevami, navedenimi v prvem pododstavku odstavka 
1, in  
(ii) morajo nacionalna podjetja v podobnem položaju izpolnjevati takšne obveznosti z 
enak imi učinki.  
Člen  5 – Boljši dostop do informacij  
1. Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, vsaka država članica brez nepotrebnega odlašanja in 
na pregleden način objavi informacije o pogojih za zaposlitev v skladu z nacionalnim pravom in/ali 
prakso na e notnem uradnem nacionalnem spletnem mestu, vključno z sestavnimi elementi plačila iz 
člena 4(2) ter vsemi pogoji za zaposlitev v skladu s členom 4(1).   
Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, vsaka država članica zagotovi, da so informacije na enotnem 
uradnem nacionalnem spletnem mestu točne in posodobljene.   
2. Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe za 
zagotovitev, da so informacije iz odstavka 1 splošno in brezplačno na voljo na jasen, pregleden, 
celovit in lahko dostopen način na daljavo in z elektronskimi sredstvi, v formatih in v skladu s 
standardi spletne dostopnosti, ki zagotavljajo dostop invalidom, ter da lahko pristojni nacionalni 
organi učinkovito opravljajo svoje naloge.   
3. Kadar so v skladu z nac ionalnim pravom, tradicijo in praksami, vključno s spoštovanjem 
neodvisnosti socialnih partnerjev, pogoji za zaposlitev iz člena 4 določeni v kolektivnih pogodbah v 
skladu s členom 4(1), vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, vsaka država članica zagotovi , da so ti 
pogoji, navedeni v dostopni in pregledni obliki, na voljo ponudnikom storitev iz druge pogodbenice 
in napotenim voznikom, ter si prizadevajo za vključitev socialnih partnerjev v zvezi s tem. Zadevne 
informacije bi morale vsebovati zlasti različn e minimalne urne postavke in njihove elemente, metodo 
za izračun plače in po potrebi merila za razvrstitev po plačnih razredih.   
4. Kadar v nasprotju z odstavkom 1 med informacijami na enotnem uradnem nacionalnem 
spletnem mestu ni navedeno, kateri pogoji z a zaposlitev se uporabljajo, se ta okoliščina v skladu z 
nacionalnim pravom in/ali prakso upošteva pri določitvi kazni v primeru kršitve tega oddelka, če je to 
potrebno za zagotovitev sorazmernosti teh kazni.   
5. Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, vs aka država članica navede telesa in organe, na 
katere se lahko vozniki in cestni prevozniki v tovornem prometu obrnejo za splošne informacije o 
nacionalnem pravu in praksi, ki se uporabljajo zanje v zvezi z njihovimi pravicami in obveznostmi na 
njihovem oz emlju.   
Člen 6 – Upravne zahteve, nadzor in izvrševanje  
1. Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, vsaka država članica lahko določi le naslednje 
upravne zahteve in nadzorne ukrepe v zvezi z napotitvijo voznikov:  
(a) obveznost prevoznika s sedežem v drugi pogodbenici, da predloži izjavo o napotitvi 
pristojnim nacionalnim organom pogodbenice ali, v primeru Unije, države članice, v katero 
je voznik napoten, najpozneje ob začetku napotitve, pri čemer od 2. februarja 2022 uporabi 
večjezični standardni obrazec javnega vmesnika, povezanega z informacijskim sistemom EU 
 
822 
 za notranji trg136 za upravno sodelovanje (IMI); navedena izjava o napotitvi vsebuje 
naslednje informacije:  
(i) identiteto prevoznika, vsaj v obliki številke veljavn e licence, kadar je ta številka na 
voljo;  
(ii) kontaktne podatke upravljavca prevoza ali druge kontaktne osebe v pogodbenici 
sedeža ali, v primeru Unije, v državi članici sedeža, da se poveže s pristojnimi organi 
pogodbenice gostiteljice ali, v primeru Unije, države članice, v kateri se opravljajo 
storitve, ter da pošlje in prejme dokumente ali obvestila;  
(iii) identiteto, naslov stalnega bivališča in številko vozniškega dovoljenja voznika;   
(iv) datum začetka pogodbe o zaposlitvi voznika in pravo, ki se zanjo uporablja;   
(v) predvideni začetni in končni datum napotitve ter  
(vi) registrske oznake motornih vozil;   
(b) obveznost, da prevoznik zagotovi, da ima voznik na razpolago v tiskani ali elektronski obliki, 
ter obveznost da voznik hrani in da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnem 
preverjanju:  
(i) izvod izjave o napotitvi, predložene prek sistema IMI od 2. febru arja 2022 dalje;  
(ii) dokazila o prevozih v pogodbenici gostiteljici, kot je elektronski tovorni list (e -
CMR); in  
(iii) tahografske zapise in zlasti oznake pogodbenice ali, v primeru Unije, države članice, 
v kateri je bil voznik prisoten med opravljanjem prevozov, v  skladu z zahtevami 
glede zapisovanja in hranjenja zapisov iz oddelka 2 dela B in oddelka 4 dela B ;  
(c) od 2. februarja 2022 dalje, obveznost, da mora prevoznik po obdobju napotitve na podlagi 
neposrednega zahtevka pristojnih organov pogodbenice ali, v primer u Unije, države 
članice, v katero je bil voznik napoten, prek javnega vmesnika, povezanega s sistemom IMI, 
predložiti izvode dokumentov iz točke (b)(ii) in (iii) tega odstavka ter dokumentacijo, ki se 
nanaša na plačilo voznika, glede na obdobje napotitve, pogodbo o zaposlitvi ali 
enakovreden dokument, obračun delovnih ur voznika in dokazilo o plačilu.  
Od 2. februarja 2022 dalje prevoznik pošlje dokumentacijo prek javnega vmesnika, povezanega s 
sistemom IMI, najpozneje osem tednov od datuma zahtevka. Če pre voznik ne predloži zahtevane 
dokumentacije v določenem roku, lahko pristojni organi pogodbenice ali, v primeru Unije, države 
članice, v katero je bil voznik napoten, od 2. februarja 2022 dalje, prek sistema IMI zaprosijo za 
pomoč pristojne organe pogodbeni ce sedeža ali, v primeru Unije, države članice sedeža. Kadar je 
podana taka prošnja za medsebojno pomoč, imajo pristojni organi pogodbenice, v kateri ima 
prevoznik sedež, ali, v primeru Unije, države članice, v kateri ima prevoznik sedež, dostop do izjave o 
napotitvi in drugih ustreznih informacij, ki jih prevoznik predloži, od 2. februarja 2022 dalje, prek 
javnega vmesnika, povezanega s sistemom IMI.  
                                                            
136 Uveden z Uredbo (EU) št. 1024/2012.   
 
823 
 Pristojni organi pogodbenice, kjer ima prevoznik sedež, ali, v primeru Unije, države članice, kjer ima 
prevoznik sedež, zagotovijo, da, od 2. februarja 2022 dalje, prek sistema IMI pristojnim organom 
pogodbenice ali, v primeru Unije, pristojnim organom države članice, kamor je bil voznik napoten, 
predložijo zahtevano dokumentacijo v 25 delovnih dneh od datuma zahteve za medsebojno pomoč.  
Vsaka pogodbenica zagotovi, da se informacije, ki se izmenjajo med pristojnimi nacionalnimi organi 
ali ki so navedenim organom posredovane, uporabijo samo v zadevah, za katere so bile zaprošene.  
Medsebojno upravno sodelovanje  in pomoč se izvajata brezplačno.  
Zahteva po informacijah pristojnim organom ne preprečuje, da sprejmejo ukrepe za preiskavo in 
preprečevanje domnevnih kršitev tega oddelka.   
3. Za namen preverjanja, ali se voznik v skladu s členom 1 ne šteje za napotene ga, lahko vsaka 
pogodbenica kot nadzorni ukrep uvede samo obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki 
hrani in da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnem preverjanju, dokazila o zadevnih prevozih, 
kot so elektronski tovorni list (e -CMR)  in tahografski zapisi iz točke (b)(iii) odstavka 2 tega člena.  
4. Prevoznik od 2. februarja 2022 dalje za namene nadzora v javnem vmesniku, povezanem z 
IMI, posodablja izjave o napotitvi iz točke (a) odstavka 2 tega člena.  
5. Od 2. februarja 2022 dalje se informacije iz izjav o napotitvi v podatkovnem skladišču IMI za 
namene preverjanja hranijo za obdobje 24 mesecev.  
6. Pogodbenica ali, v primeru Unije, država članica, na ozemlje katere je voznik napoten, in 
pogodbenica ali, v primeru Unije, država član ica, iz katere je voznik napoten, sta odgovorni za 
spremljanje, nadzor in izvrševanje obveznosti iz tega oddelka ter sprejmeta ustrezne ukrepe v 
primeru nespoštovanja tega oddelka.  
7. Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, države članice zagotovijo, da i nšpekcijski pregledi in 
nadzor skladnosti v skladu s tem členom in ob upoštevanju ustreznih določb tega oddelka niso 
diskriminatorni in/ali nesorazmerni.   
8. Za izvrševanje obveznosti na podlagi tega oddelka vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, 
države članice zagotovijo učinkovite mehanizme, prek katerih lahko napoteni vozniki neposredno 
vložijo pritožbe proti svojim delodajalcem, ter pravico do začetka sodn ih ali upravnih postopkov tudi 
v pogodbenici, na ozemlju katere so ali na ozemlje katere so bili vozniki napoteni, kadar ti vozniki 
menijo, da so utrpeli izgubo ali škodo zaradi neizpolnjevanja veljavnih pravil, tudi po končanem 
razmerju, med katerim je do mnevno prišlo do neizpolnjevanja predpisov.   
9. Odstavek 8 se uporablja brez poseganja v pristojnost sodišč vsake pogodbenice ali, v primeru 
Unije, držav članic, kot jo določajo zlasti ustrezni instrumenti prava Unije in/ali mednarodne 
konvencije.  
10. Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, države članice določijo pravila o kaznih, ki se 
uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi tega oddelka, in sprejmejo vse 
potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja in spoštovanja. Te kazni  morajo biti učinkovite, 
sorazmerne in odvračilne.  
Vsaka pogodbenica o navedenih določbah uradno obvesti drugo pogodbenico do 30. junija 2021. 
Komisijo nemudoma obvestijo o vseh nadaljnjih spremembah teh določb.  
 
824 
 Člen 7 – Uporaba sistema IMI  
1. Od 2. feb ruarja 2022 se informacije, vključno z osebnimi podatki, iz člena 6 izmenjujejo in 
obdelujejo v sistemu IMI, če so izpolnjeni naslednji pogoji:   
(a) pogodbenici zagotavljata, da se podatki, obdelani v sistemu IMI, uporabljajo samo za 
namen, za katerega so bili prvotno izmenjani;   
(b) kakršen koli prenos osebnih podatkov v Združeno kraljestvo na podlagi tega člena se lahko 
izvede le v skladu s točko (c) čl ena 23(1) Uredbe (EU) št. 1024/2012137 in 
(c) kakršen koli prenos osebnih podatkov v Unijo na podlagi tega člena se lahko izvede le v 
skladu s pravili o varstvu podatkov v mednarodnih prenosih Združenega kraljestva.  
2. Pristojni organi v vsaki pogodbenici podel ijo in prekličejo ustrezne pravice dostopa 
uporabnikom IMI.  
3. Uporabniki IMI lahko do osebnih podatkov, obdelanih v sistemu IMI, dostopajo samo na 
podlagi potrebe po seznanitvi in izključno za namene izvajanja in izvrševanja tega oddelka.  
4. Vsaka pogod benica ali, v primeru Unije, vsaka država članica lahko pristojnemu organu 
dovoli, da nacionalnim socialnim partnerjem z drugimi sredstvi kot prek sistema IMI, zagotovi 
ustrezne informacije, ki so na voljo v IMI, kolikor je to potrebno za namen preverjanja  skladnosti s 
pravili o napotitvi ter v skladu z nacionalnim pravom in praksami, pod pogojem, da:   
(a) se informacije nanašajo na napotitev na ozemlje zadevne pogodbenice ali, v primeru Unije, 
zadevne države članice in  
(b) se informacije uporabljajo izključno za  izvrševanje pravil o napotitvi.    
5. Specializirani odbor za cestni promet določi tehnične in postopkovne specifikacije za 
uporabo sistema IMI s strani Združenega kraljestva.  
6. Vsaka pogodbenica prispeva k operativnim stroškom sistema IMI. Specializirani odbor za 
cestni promet določi stroške, ki jih krije vsaka pogodbenica.  
 
  
                                                            
137 Uredba (EU) št.  1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25.  oktobra 2012 o upravnem 
sodelovanju  prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 
2008/49/ES (uredba IMI) (UL  L 316, 14.11.2012, str.  1) 
 
825 
  
 DEL B – Zahteve za voznike, ki so vključeni v prevoz blaga v skladu s členom ROAD.7 tega 
sporazuma  
Oddelek 1. Potrdilo o strokovni usposobljenosti  
Člen 1 – Področje  uporabe  
Ta oddelek se uporablja za vožnjo, ki jo opravlja vsakdo, ki je zaposlen ali ga uporablja cestni 
prevoznik v tovornem prometu pogodbenice, ki opravlja vožnje iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med 
ozemljema pogodbenic, prek njunih ozemelj in znotraj n junih ozemelj] tega sporazuma in uporablja 
vozila, za katera se zahteva vozniško dovoljenje kategorij C1, C1 + E, C ali C + E ali vozniško 
dovoljenje, ki ga specializirani odbor priznava kot enakovredno.   
Člen  2 – Izvzetja  
Potrdilo o strokovni usposoblje nosti se ne zahteva za voznike:   
(a) vozil, katerih največja dovoljenja hitrost ne presega 45 km/h;   
(b) vozil, ki jih uporabljajo ali nadzorujejo oborožene sile, civilna zaščita, gasilci, sile, pristojne 
za ohranjanje javnega reda in miru, ter vozil, ki opravlj ajo nujne reševalne prevoze, kadar 
se prevoz opravlja zaradi nalog, dodeljenih tem službam;  
(c) vozil, ki opravljajo cestne preizkuse za namene tehničnega razvoja, popravila ali 
vzdrževanja, ali voznike novih ali predelanih vozil, ki še niso dana v promet;  
(d) vozil, ki se uporabljajo v nujnih primerih ali so namenjena za reševalne akcije;  
(e) vozil, ki prevažajo material, opremo ali stroje, ki jih vozniki uporabljajo pri svojem delu, če 
vožnja teh vozil ni glavna dejavnost voznikov; ali  
(f) vozil, ki jih uporabljajo ali najemajo brez voznika poljedelska, vrtnarska, gozdarska, 
živinorejska ali ribiška podjetja za prevažanje blaga v okviru lastne podjetniške dejavnosti, 
razen če je vožnja del voznikove glavne dejavnosti ali če vožnja presega razdaljo, določeno 
v naciona lni zakonodaji, od sedeža podjetja, ki ima vozilo v lasti, najemu ali zakupu.   
 Člen 3 – Kvalifikacija in usposabljanje   
1. Za vožnjo, kakor je opredeljena v členu 1, so obvezne temeljne kvalifikacije in obvezno redno 
usposabljanje. V ta namen pogodbenic i določita:   
(a) sistem temeljnih kvalifikacij, ki ustreza eni od naslednjih dveh možnosti:   
(i) način, ki vključuje obiskovanje tečaja in preizkus   
V skladu z oddelkom 2(2.1) Dodatka ROAD.B.1.1 ta način pridobivanja temeljnih kvalifikacij vključuje 
obvezno obi skovanje tečaja za določeno obdobje. Zaključi se s preizkusom. Po uspešno opravljenem 
preizkusu se kvalifikacije potrdijo s spričevalom, kakor določa točka (a) člena 6(1).  
(ii) način, ki vključuje samo preizkus   
 
826 
 V skladu z oddelkom 2(2.2) Dodatka ROAD.B.1.1 t a način pridobivanja temeljnih kvalifikacij ne 
vključuje obveznega obiskovanja tečaja, ampak le praktični in teoretični preizkus. Po uspešno 
opravljenih preizkusih se kvalifikacije potrdijo s spričevalom, kakor določa točka (b) člena 6(1).   
Vendar pa lahk o pogodbenica dovoli vozniku vožnjo na njenem ozemlju pred pridobitvijo spričevala, 
če voznik opravlja tečaj poklicnega usposabljanja s trajanjem najmanj šest mesecev in največ treh let. 
V okviru navedenega tečaja poklicnega usposabljanja se lahko preizkus a iz točk (i) in (ii) opravita 
postopoma;   
(b) sistem rednega usposabljanja   
V skladu z oddelkom 4 Dodatka ROAD.B.1.1 redno usposabljanje vključuje obvezno obiskovanje 
tečaja. Potrdi se s spričevalom, kakor določa člen 8(1).   
2. Pogodbenica lahko določi tud i sistem pospešenega pridobivanja temeljnih kvalifikacij, tako 
da lahko voznik vozi v primerih iz točk (a)(ii) in (b) člena 5(2).   
V skladu z oddelkom 3 Dodatka ROAD.B.1.1 pospešeno pridobivanje temeljnih kvalifikacij vključuje 
obvezno obiskovanje tečaja.  Zaključi se s preizkusom. Po uspešno opravljenem preizkusu se 
kvalifikacije potrdijo s spričevalom, kakor določa člen 6(2).   
3. Pogodbenica lahko voznike, ki so pridobili spričevalo o strokovni usposobljenosti, določeno v 
členu 8 oddelka 1 Dela A, oprost i preizkusov iz odstavkov 1(a)(i) in (ii) ter iz odstavka 2 tega člena v 
zvezi s strokovnimi področji iz preizkusa, ki ga predvideva navedeni del te priloge, in po potrebi 
obiskovanja ustreznega tečaja.  
Člen 4 – Pridobljene pravice   
Vozniki, ki imajo voz niško dovoljenje kategorije C1, C1 + E, C ali C + E ali vozniško dovoljenje, ki ga je 
specializirani odbor za cestni promet priznal kot enakovredno, izdano najpozneje 10. septembra 
2009, so oproščeni potrebe po pridobitvi temeljne kvalifikacije.  
Člen 5 – Temeljne kvalifikacije   
1. Za pristop k opravljanju temeljnih kvalifikacij se ne zahteva predhodna pridobitev ustreznega 
vozniškega dovoljenja.   
2. Vozniki vozil, namenjenih za prevoz blaga, smejo voziti:   
(a) od 18. leta:   
(i) vozilo vozniških katego rij C in C + E, če imajo spričevalo iz člena 6(1); in  
(ii) vozilo vozniških kategorij C1 in C1 + E, če imajo spričevalo iz člena 6(2);   
(b) od 21. leta vozilo vozniških kategorij C in C + E, če imajo spričevalo iz člena 6(2);   
3. Brez poseganja v starostno omeji tev, določeno v odstavku 2, so vozniki, ki prevažajo blago in 
imajo spričevalo, kakor ga predvideva člen 6 za eno od kategorij iz odstavka 2 tega člena, oproščeni 
pridobivanja takšnega spričevala za katere koli druge kategorije vozil iz navedenega odstavka .   
4. Od voznikov, ki prevažajo blago in razširijo ali spremenijo svoje dejavnosti tako, da prevažajo 
potnike, ali obratno, ter imajo spričevalo, kakor ga določa člen 6, se ne zahteva, da ponavljajo skupni 
del temeljnih kvalifikacij, ampak le dele, ki so specifični za nove kvalifikacije.  
 
827 
 Člen 6 – Spričevalo, ki potrjuje temeljne kvalifikacije   
1. Spričevalo, ki potrjuje temeljne kvalifikacije   
(a) Spričevalo, podeljeno na podlagi obiskovanja tečaja in preizkusa   
Pogodbenici v skladu s členom 3(1)(a)(i) zaht evata od kandidatov za voznike, da obiskujejo tečaje v 
centrih za usposabljanje, ki jih pristojni organi odobrijo v skladu z oddelkom 5 Dodatka ROAD.B.1.1 (v 
nadaljnjem besedilu: „odobreni centri za usposabljanje“). Ti tečaji zajemajo vsa strokovna področj a iz 
oddelka 1 Dodatka ROAD.B.1.1. Tako usposabljanje se zaključi z uspešno opravljenim preizkusom, 
določenim v oddelku 2(2.1) Dodatka ROAD.B.1.1. Ta preizkus organizirajo pristojni organi 
pogodbenic ali katerikoli subjekt, ki ga ti določijo, in preverjajo , ali ima kandidat za voznika v zvezi z 
navedenimi strokovnimi področji stopnjo znanja, zahtevano v oddelku 1 Dodatka ROAD.B.1.1 . 
Navedeni organi ali subjekti nadzorujejo preizkus in po uspešnem zaključku vozniku izdajo spričevalo, 
ki potrjuje temeljne kva lifikacije.   
(b) Spričevalo, podeljeno na podlagi preizkusa   
Pogodbenici v skladu s členom 3(1)(a)(ii) od kandidatov za voznike zahtevata, da opravijo teoretični 
in praktični preizkus iz oddelka 2(2.2) Dodatka ROAD.B.1.1. Navedena preizkusa organizirajo pris tojni 
organi pogodbenic ali subjekt, ki ga ti določijo, in preverjajo, ali ima kandidat za voznika v zvezi z 
vsemi navedenimi strokovnimi področji stopnjo znanja, zahtevano v oddelku 1 Dodatka ROAD.B.1.1 . 
Navedeni organi ali subjekti nadzorujejo preizkuse in po uspešnem zaključku vozniku izdajo 
spričevalo, ki potrjuje temeljne kvalifikacije   
2 Spričevalo, ki potrjuje pospešeno pridobljene temeljne kvalifikacije   
Pogodbenice v skladu s členom 3(2) od kandidatov za voznike zahtevajo, da obiskujejo tečaje v 
odobrenih centrih za usposabljanje. Ti tečaji zajemajo vsa strokovna področja iz oddelka 1 Dodatka 
ROAD.B.1.1.   
Tako usposabljanje se zaključi s preizkusom, določenim v oddelku 3 Dodatka ROAD.B.1.1. Ta preizkus 
organizirajo pristojni organi pogodbenic ali  katerikoli subjekt, ki ga ti določijo, in preverjajo, ali ima 
kandidat za voznika v zvezi z navedenimi strokovnimi področji stopnjo znanja, zahtevano v oddelku 1 
Dodatka ROAD.B.1.1 . Navedeni organi ali subjekti nadzorujejo preizkus in po uspešnem zaključk u 
vozniku izdajo spričevalo, ki potrjuje pospešeno pridobljene temeljne kvalifikacije.   
Člen 7 – Redno usposabljanje   
Redno usposabljanje obsega usposabljanje, ki imetnikom spričevala omogoča, da posodobijo znanje, 
ki je nujno za njihovo delo, s posebnim  poudarkom na varnosti v cestnem prometu, zdravju in 
varnosti pri delu ter zmanjšanju vpliva vožnje na okolje.   
To usposabljanje organizira odobreni center za usposabljanje v skladu z oddelkom 5 Dodatka 
ROAD.B.1.1. Usposabljanje je sestavljeno iz predavan j v učilnici, praktičnega usposabljanja in, če je 
voljo, usposabljanja z orodji informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ali na najnaprednejših 
simulatorjih. Če se voznik zaposli pri drugem podjetju, je treba upoštevati že opravljeno redno 
usposab ljanje.   
Redno usposabljanje je sestavljeno tako, da širi in osvežuje vsebine iz oddelka 1 Dodatka 
ROAD.B.1.1. Zajema raznovrstne vsebine in vedno vključuje vsaj eno vsebino, povezano z varnostjo v 
 
828 
 cestnem prometu. Pri vsebinah usposabljanja se upošteva r azvoj ustrezne zakonodaje in tehnologije 
ter, kolikor je to mogoče, posebne potrebe voznika glede usposabljanja.   
Člen 8 – Spričevalo, ki potrjuje redno usposabljanje   
1. Ko voznik opravi redno usposabljanje iz člena 7, mu pristojni organi pogodbenic ali odobreni 
center za usposabljanje izdajo spričevalo, ki potrjuje redno usposabljanje.   
2. Prvi tečaj rednega usposabljanja opravijo naslednji vozniki:   
(a) imetniki spričeval iz člena 6 v roku pet let od izdaje navedenega spričevala in  
(b) vozniki iz člena 4 v petih letih po 10. septembru 2009.  
Pogodbenica lahko obdobja iz točk (a) ali (b) skrajša ali oprosti za največ dve leti.  
3. Voznik, ki je opravil prvi tečaj rednega usposa bljanja iz odstavka 2 tega člena, opravlja redno 
usposabljanje vsakih pet let pred iztekom veljavnosti spričevala, ki potrjuje redno usposabljanje.  
4 Imetniki spričevala iz člena 6 ali imetniki spričevala iz odstavka 1 tega člena in vozniki iz člena 
4, ki  ne opravljajo več poklica in ne izpolnjujejo zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3, opravijo redno 
usposabljanje, preden ponovno začnejo opravljati poklic.   
5. Vozniki, ki opravljajo cestni prevoz blaga in so opravili tečaje rednega usposabljanja za eno 
izmed vo zniških kategorij iz člena 5(2), so oproščeni obveznosti, da se udeležijo rednega 
usposabljanja za ostale kategorije, določene v navedenem odstavku.  
Člen 9 – Izvrševanje  
Pristojni organi pogodbenice bodisi poleg ustreznih kategorij vozniškega dovoljenja neposredno na 
vozniško dovoljenje namestijo identifikacijsko oznako, ki potrjuje, da ima voznik spričevalo o 
strokovni usposobljenosti in označuje datum poteka veljavnosti, bodisi uvedejo posebno izkaznico o 
vozniških kvalifikacijah, ki jo je treba sestavi ti v skladu z vzorcem iz Dodatka ROAD.B.1.2. Sprejemljiv 
je lahko kateri koli drug vzorec, če ga specializirani odbor za cestni promet prizna kot 
enakovrednega. Pogodbenica za namene tega oddelka prizna izkaznico o vozniških kvalifikacijah ali 
enakovreden dokument, kot je navedeno zgoraj, ki ga izdajo pristojni organi druge pogodbenice.   
Voznikom mora biti omogočeno, da na zahtevo pooblaščenega inšpektorja predložijo vozniško 
dovoljenje ali posebno izkaznico o vozniških kvalifikacijah ali enakovreden dokument s prepoznavnim 
znakom, ki potrjuje, da ima spričevalo o strokovni usposobljenosti .  
Dodatek ROAD.B.1.1: MINIMALNE ZAHTEVE ZA KVALIFIKACIJE IN USPOSABLJANJE   
Za zagotovitev čim večje usklajenosti pravil, ki urejajo cestni prevoz blaga iz naslova I tretjega 
naslova drugega dela [Cestni prevoz blaga] , so minimalne zahteve glede vozniških  kvalifikacij in 
usposabljanja ter odobritve centrov za usposabljanje določene v oddelkih 1 do 5 tega dodatka. 
Sprejemljiva je lahko katera koli druga vsebina teh kvalifikacij ali usposabljanja, če jo specializirani 
odbor za cestni promet šteje kot enakovr edno.  
 Oddelek 1: Seznam subjektov   
Znanje, ki ga morajo pogodbenice upoštevati pri ugotavljanju voznikovih temeljnih kvalifikacij in pri 
rednem usposabljanju, mora vključevati najmanj vsebine s tega seznama. Kandidati za voznike 
 
829 
 morajo doseči stopnjo zn anja in praktično usposobljenost, potrebno za varno vožnjo vseh vozil 
ustrezne vozniške kategorije. Minimalna raven znanja ne sme biti nižja od ravni, dosežene med 
obveznim izobraževanjem, dopolnjenim s poklicnim usposabljanjem.  
1. Izboljšanje racionalne vožnje, ki temelji na varnostnih predpisih   
1.1 Cilj: poznavanje značilnosti kinematične verige, da se tako lahko kar najbolj 
učinkovito uporablja:   
krivulje navora, moč, specifična poraba motorja, območje optimalne uporabe pri števcu vrtljajev, 
diagrami  prestavnega razmerja menjalnika.   
1.2 Cilj: poznavanje tehničnih lastnosti in delovanja varnostnih mehanizmov, da se lahko 
nadzoruje vozilo, zmanjša obraba in preprečijo motnje v delovanju:   
omejitve pri uporabi zavor in retarderja, kombinirana uporaba zavor in retarderja, učinkovitejša 
izraba razmerja med hitrostjo in prestavo, izraba inercije vozila, načini upočasnitve in zaviranja po 
klancu navzdol, ukrepanje pri okvari, uporaba elektronskih in mehanskih naprav, kot so elektronski 
nadzor stabilnosti, napredni sistemi za zaviranje v sili, protiblokirni zavorni sistem, sistemi za 
preprečevanje zdrsa pogonskih koles, sistemi za spremljanje lokacije vozila ter druge naprave za 
pomoč vozniku ali avtomatizacijske naprave, odobrene za uporabo.   
1.3 Cilj: spo sobnost optimizacije porabe goriva:   
optimizacija porabe goriva z uporabo znanja iz točk 1.1 in 1.2, pomembnost predvidevanja 
prometnega toka, ustrezna razdalja do drugih vozil in izkoriščanje vztrajnostnega momenta vozila, 
enakomerna hitrost, umirjen nač in vožnje in ustrezen tlak v pnevmatikah, kot tudi poznavanje 
inteligentnih prometnih sistemov, ki omogočajo učinkovitejšo vožnjo in boljše načrtovanje poti.   
1.4 Cilj: zmožnost predvideti in oceniti tveganja v prometu ter se jim prilagoditi:   
ozaveščeno st o različnih pogojih na cesti ter različnih prometnih in vremenskih razmerah ter 
prilagajanje tem pogojem oziroma razmeram, predvidevanje dogodkov, ki se bodo odvili; 
razumevanje, kako pripraviti in načrtovati potovanje v neobičajnih vremenskih razmerah;  
poznavanje uporabe ustrezne varnostne opreme in zmožnost oceniti, kdaj je treba potovanje odložiti 
ali odpovedati zaradi skrajnih vremenskih razmer; prilagajanje tveganjem v prometu, vključno z 
nevarnim ravnanjem v prometu ali nezbrano vožnjo (zaradi upor abe elektronskih naprav, 
prehranjevanja, pitja itd.); prepoznavanje nevarnih situacij in sposobnost soočiti se s stresom v takih 
situacijah, zlasti v zvezi z velikostjo in težo vozil ter ranljivimi udeleženci v cestnem prometu, kot so 
pešci, kolesarji in m otorna dvokolesna vozila, ter prilagajanje tem situacijam;   
prepoznavanje možnih nevarnih situacij ter ustrezno predvidevanje, kdaj lahko te potencialno 
nevarne situacije pripeljejo do situacij, ko je nesreča neizbežna, ter izbira in izvajanje ukrepov, ki  
povečajo varnost do te mere, da se je nesreči, če pride do te nevarne situacije, še vedno mogoče 
izogniti.   
1.5 Cilj: sposobnost nalaganja vozila z upoštevanjem varnostnih predpisov in pravilne 
uporabe vozila:   
sile, ki vplivajo na vozila med vožnjo, uporaba prestavnega razmerja menjalnika glede na tovor vozila 
in lastnosti ceste, uporaba sistemov samodejnega menjalnika, izračun koristnega tovora vozila ali 
 
830 
 sestave, izračun skupne prostornine, porazdelitev tovora , posledice prenatovorjenja osi, stabilnost 
vozila in težišče, vrste embalaže in palet;   
glavne kategorije blaga, ki ga je treba zaščititi, tehnike pritrjevanja in privezovanja, uporaba zaščitnih 
jermenov, uporaba vpenjalnih pripomočkov, uporaba pretovorn ih naprav, in pritrditev in odstranitev 
ponjav.   
2. Uporaba predpisov   
2.1 Cilj: poznavanje socialnega okolja cestnega prometa in predpisov, ki ga urejajo:   
najdaljša neprekinjena vožnja, ki velja za prometno panogo, načela, uporaba in posledice pravil v 
zvezi s časom vožnje in časom počitka ter pravil v zvezi s tahografom; sankcije za neuporabo, 
napačno uporabo ali ponarejanje tahografa; poznavanje socialnega okolja cestnega prometa: pravice 
in dolžnosti voznikov glede temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja.   
2.2 Cilj: poznavanje predpisov o prevozu blaga:   
operativne licence, dokumentacija, ki mora biti prisotna v vozilu, prepovedi vožnje na posameznih 
cestnih odsekih, pristojbine za uporabo cest, obveznosti na podlagi standardnih pogodb za p revoz 
blaga, priprava dokumentov, ki sestavljajo pogodbo za prevoz, mednarodna prometna dovoljenja, 
obveznosti na podlagi Konvencije o pogodbi za mednarodni cestni tovorni promet138, priprava 
mednarodnega tovornega lista, prehod meja, tovorni posredniki, pos ebni dokumenti, ki spremljajo 
blago.   
3. Zdravje, varnost na cesti in varovanje okolja, storitev, logistika   
3.1 Cilj: osveščanje voznikov glede nevarnosti na cesti in nesreč pri delu:   
vrste nesreč pri delu v prometu, statistika nesreč na cesti, udelež ba tovornjakov/avtobusov, 
človeške, materialne in finančne posledice.   
3.2 Cilj: zmožnost preprečevanja kaznivih dejanj in tihotapljenja ilegalnih priseljencev:   
splošne informacije, posledice za voznike, preventivni ukrepi, kontrolni seznam, predpisi o 
odgovornosti prevoznika.   
3.3 Cilj: zmožnost preprečevanja fizičnih tveganj:   
ergonomska načela, tvegani gibi in drža, fizična kondicija, način ravnanja s tovorom, osebna zaščita.   
3.4 Cilj: osveščanje o pomenu telesne in mentalne sposobnosti:   
načela zdrave, uravnotežene prehrane, učinki alkohola, drog ali drugih snovi, ki utegnejo vplivati na 
obnašanje, simptomi, vzroki, učinki utrujenosti in stresa, poglavitna vloga cikla delo -počitek.   
3.5 Cilj: zmožnost ocene razmer v sili:   
                                                            
138Sklenjena v Ženevi 19. maja 1956.  
 
831 
 ravnanje v sili: ocen a stanja, preprečevanje zapletov po nesreči, klicanje pomoči, pomoč ranjenim in 
nudenje prve pomoči, ravnanje v primeru požara, evakuacija potnikov iz tovornjaka, ravnanje v 
primeru agresije; osnovna načela priprave poročila o nesreči.   
3.6 Cilj: sposobno st z vedenjem prispevati k pozitivni podobi podjetja:   
vedenje voznika in podoba podjetja: pomen kakovosti voznikovih storitev za podjetje, vloge voznika, 
ljudi, s katerimi je voznik v stiku, vzdrževanje vozila, organizacija dela, komercialne in finančne 
posledice spora.   
3.7 Cilj: poznavanje ekonomskega okolja cestnega prevoza blaga in tržne ureditve:   
cestni promet glede na druge načine prevoza (konkurenca, nakladalci), različne dejavnosti v cestnem 
prometu (prevoz za najem ali plačilo, prevoz za lastne potrebe, pomožne prevozne dejavnosti) 
organizacija glavnih tipov prevoznih podjetij in pomožnih prevo znih dejavnosti, različne prevozne 
specializacije (cisterne, prevoz pri določeni temperaturi, nevarno blago, prevoz živali itd.), 
spremembe v panogi (razvejanje storitev, oprtni promet, podizvajanje itd.).  
Oddelek 2: Obvezne temeljne kvalifikacije iz točk e (a) člena  3(1) oddelka 1 dela B  
Pogodbenica lahko kot del usposabljanja iz tega oddelka in oddelka 3 tega dodatka upošteva 
posebne druge vrste usposabljanja v zvezi s cestnim prevozom blaga, ki se zahteva v skladu z njeno 
zakonodajo.  
2.1. Način, ki vklj učuje obiskovanje tečaja in preizkus   
Temeljne kvalifikacije morajo obsegati poučevanje vseh vsebin s seznama iz oddelka 1 tega dodatka. 
Pouk za temeljne kvalifikacije mora obsegati 280  ur.   
Vsak kandidat za voznika mora opravit vsaj 20 ur individualne v ožnje z vozilom zadevne kategorije, ki 
izpolnjuje vsaj zahteve za testna vozila.   
Pri individualni vožnji mora kandidata za voznika spremljati inštruktor, zaposlen pri odobrenem 
centru za usposabljanje. Vsak kandidat za voznika sme voziti največ osem ur od 20  ur individualne 
vožnje na posebnem terenu ali na zmogljivem simulatorju, da se oceni usposobljenost za racionalno 
vožnjo, ki temelji na varnostnih predpisih, zlasti v zvezi z obvladovanjem vozila ob različnih pogojih 
na cesti in spremembami teh glede  na različne vremenske razmere in čas dneva ali noči ter 
sposobnostjo optimizacije porabe goriva.    
Pogodbenica in, v primeru Unije, država članica lahko dovoli, da odobreni centri za usposabljanje del 
usposabljanja izvajajo z uporabo IKT, kot je e -učenje,  pri čemer se zagotovi ohranitev visoke 
kakovosti in učinkovitosti usposabljanja in izberejo področja, kjer se lahko ta orodja IKT najbolj 
učinkovito uporabijo. V takem primeru se zahtevata zanesljiva identifikacija uporabnikov in ustrezen 
nadzor.  
Za vozn ike iz člena 5(4) oddelka 1 dela B morajo temeljne kvalifikacije obsegati 70  ur, vključno s 
petimi urami individualne vožnje.   
Ob koncu usposabljanja pristojni organi pogodbenic ali subjekt, ki ga ti določijo, pripravijo vozniku 
pisni ali ustni preizkus. Preizkus mora obsegati najmanj eno vprašanje o vsakem cilju, navedenem na 
seznamu vsebin v oddelku 1 tega dodatka.  
 
832 
 2.2 Način, ki vključuje preizkus   
Pristojni organi pogodbenic ali subjekt, ki ga ti določijo, pripravijo zgoraj navedene teoretične in 
prak tične preizkuse, da preverijo, ali ima kandidat za voznika v zvezi z zgoraj navedenimi vsebinami 
in cilji stopnjo znanja, zahtevano v oddelku 1 tega dodatka.   
(a) Teoretični preizkus je sestavljen iz najmanj dveh delov:   
(i) vprašanja, ki vključujejo več možnih odgovorov, vprašanja, ki zahtevajo neposredni 
odgovor, ali kombinacija obeh načinov ter  
(ii) študij primerov.   
Teoretični preizkus mora trajati najmanj štiri ure.   
(b) Praktični preizkus je sestavljen iz dveh delov:   
(i) preizkus vožnje za oceno usposobljenosti za r acionalno vožnjo na podlagi 
varnostnih predpisov. Preizkus mora potekati, če je možno, na cestah izven naselij, 
na hitrih cestah in na avtocestah (ali podobno) in na vseh vrstah mestnih cest, ki 
predstavljajo različne stopnje težavnosti, na katere utegne n aleteti voznik. 
Zaželeno je, da ta preizkus poteka ob različni gostoti prometa. Čas vožnje po cesti 
mora biti kar najbolj izkoriščen, tako da se kandidat oceni v vseh prometnih 
območjih, kjer utegne voziti. Ta preizkus mora trajati najmanj 90 minut;   
(ii) prak tični preizkus, ki obsega najmanj točke 1.5, 3.2, 3.3 in 3.5 oddelka 1 tega 
dodatka.   
Ta preizkus mora trajati najmanj 30 minut.   
Vozilo, ki se uporablja za praktično vožnjo, mora izpolnjevati vsaj zahteve za testna vozila.  
Praktičnemu preizkusu je lahk o dodan tretji preizkus, ki poteka na posebnem terenu ali na 
zmogljivem simulatorju, da se oceni usposobljenost za racionalno vožnjo, ki temelji na varnostnih 
predpisih, zlasti v zvezi z obvladovanje vozila ob različnih pogojih na cesti in njihovimi spreme mbami 
glede na različne vremenske razmere in čas dneva ali noči.   
Trajanje tega morebitnega preizkusa ni določeno. Če voznik opravlja tak preizkus, se trajanje odšteje 
od 90 minut za preizkus vožnje iz (i), vendar odšteti čas ne sme presegati 30 minut.   
Pri voznikih iz člena 5(4) oddelka 1 dela B mora biti teoretični preizkus omejen na strokovna področja 
iz oddelka 1 tega dodatka, ki so v zvezi z vozili, za katere veljajo nove temeljne kvalifikacije. Vendar 
pa morajo ti vozniki v celoti opraviti praktični  preizkus.   
Oddelek 3: Pospešeno pridobivanje temeljnih kvalifikacij iz člena 3(2) oddelka 1 dela B Priloge 
ROAD.1   
Pospešeno pridobivanje temeljnih kvalifikacij mora obsegati poučevanje vseh strokovnih področij s 
seznama iz oddelka 1 tega dodatka. Traja ti mora 140  ur.   
Vsak kandidat za voznika mora opraviti vsaj 10 ur individualne vožnje z vozilom zadevne kategorije, 
ki izpolnjuje vsaj zahteve za testna vozila.  
 
833 
 Pri individualni vožnji mora kandidata za voznika spremljati inštruktor, zaposlen pri odobrenem 
centru za usposabljanje. Vsak kandidat za voznika sme voziti največ štiri ure od 10  ur individualne 
vožnje na posebnem terenu ali na zmogljivem simulatorju, da se oceni usposobljenost za racionalno 
vožnjo, ki temelji na varnostnih predpisih, zlasti v zvezi z obvladovanjem vozila ob različnih pogojih 
na cesti in spremembami teh pogojev na cesti glede na različne vremenske razmere in čas dneva ali 
noči ter sposobno stjo optimizacije porabe goriva.   
Določbe četrtega odstavka točke 2.1 oddelka 2 tega dodatka se uporabljajo tudi za pospešeno 
pridobivanje temeljnih kvalifikacij.   
Za voznike iz člena 5(4) oddelka 1 dela B mora pospešeno pridobivanje temeljnih kvalifikac ij obsegati 
35 ur, vključno z dvema urama in pol individualne vožnje.   
Ob koncu usposabljanja pristojni organi pogodbenic ali subjekt, ki ga ti določijo, pripravijo vozniku 
pisni ali ustni preizkus. Preizkus mora obsegati najmanj eno vprašanje o vsakem ci lju, navedenem na 
seznamu strokovnih področij v oddelku 1 tega dodatka.  
Pogodbenica lahko kot del usposabljanja iz tega oddelka upošteva posebne druge vrste 
usposabljanja v zvezi s cestnim prevozom blaga, ki se zahteva v skladu z njeno zakonodajo.  
Oddele k 4: Obvezno redno usposabljanje iz točke (b) člena  3(1) oddelka 1 dela B Priloge ROAD.1  
Tečaje obveznega rednega usposabljanja mora organizirati odobreni center za usposabljanje. Trajati 
morajo 35  ur vsakih pet let, vsakič najmanj sedem ur skupaj, ki pa so lahko razdeljene na dva 
zaporedna dneva. Pri e -učenju odobreni center za usposabljanje zagotovi ohranjanje ustrezne 
kakovosti usposabljanja, vključno z izbiro področja, kjer se lahko orodja IKT najbolj učinkovito 
uporabijo. Pogodbenice zlasti zahtevajo zanesljivo identifikacijo uporabnikov in ustrezen nadzor. 
Usposabljanje v obliki e -učenja ne sme trajati dlje od 12 ur. Vsaj eden od tečajev usposabljanja 
pokriva vsebino, povezano z varnostjo v cestnem prometu. Pri vsebini usposabljanja se upoštevajo 
potr ebe po usposabljanju v zvezi s prevozi, ki jih voznik izvaja, ter zadevnim pravnim in tehnološkim 
razvojem, upoštevati pa bi bilo treba, kolikor je mogoče, tudi potrebe posameznega voznika glede 
usposabljanja. V predpisanih 35 urah bi morale biti obravnava ne številne različne vsebine, vključno s 
ponovitvijo usposabljanja, kadar se izkaže, da voznik potrebuje posebno popravno izobraževanje.  
Pogodbenica in, v primeru Unije, država članica lahko kot del usposabljanja iz tega oddelka upošteva 
posebne druge vrs te usposabljanja v zvezi s cestnim prevozom blaga, ki se zahteva v skladu z njeno 
zakonodajo.  
Oddelek 5: Odobritev temeljnih kvalifikacij in rednega usposabljanja   
5,1. Center za usposabljanje, ki sodeluje pri temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju, 
morajo odobriti pristojni organi pogodbenic. Odobritev se izda le na podlagi pisne vloge. Vloga mora 
biti opremljena z dokumenti, ki vključujejo:   
5.1.1  ustrezen pr ogram kvalifikacij in usposabljanja, ki podrobno določa učne vsebine in 
podaja predlagan izvedbeni načrt in učne metode;   
5.1.2  inštruktorjeve kvalifikacije in področja dejavnosti;   
5.1.3  podatki o kraju izvajanja tečajev, učnem gradivu, pripomočkih, ki so na voljo za 
praktično delo, in o voznem parku, ki se uporablja;   
 
834 
 5.1.4  pogoji glede udeležbe na tečajih (število udeležencev).   
5.2. Pristojni organ mora izdati pisno odobritev ob upoštevanju naslednjih pogojev:   
5.2.1  usposabljanje je treba izvajati  v skladu z dokumenti, ki spremljajo vlogo;   
5.2.2  pristojni organ ima pravico poslati pooblaščene osebe, da pomagajo v odobrenih 
centrih, in ima pravico takšne centre kontrolirati glede sredstev, ki se uporabljajo, in glede pravilnega 
izvajanja tečajev u sposabljanja in preizkusov;   
5.2.3  odobritev se prekliče ali začasno odvzame, če niso več izpolnjeni pogoji za odobritev.   
Odobreni centri morajo jamčiti, da inštruktorji dobro poznajo večino najnovejših predpisov in zahtev 
v zvezi z usposabljanjem. V ok viru posebnega izbirnega postopka morajo inštruktorji izkazati 
poznavanje vsebin ter pedagoških in didaktičnih metod. V zvezi s praktičnim delom usposabljanja 
morajo izkazati izkušnje kot profesionalni vozniki ali podobne izkušnje, kot na primer inštruktor ji za 
tovornjake.   
Program inštrukcij mora biti v skladu s odobritvijo in mora obsegati vsebine s seznama v oddelku 1.  
     
 
835 
 Dodatek ROAD.B.1.2: Vzorec izkaznice o vozniških kvalifikacijah iz člena 9 oddelka 1 dela B te priloge  
 
Stran 1   
   
IZKAZNICA O V OZNIŠKIH KVALIFIKACIJAH  (DRŽAVA 
ČLANICA/ZDRUŽENO KRALJESTVO)  
1. 
2 
3 
4 a. 4b. 
4c. (4d.)  
5a. 5b. 
7 
(8.) 
 
9. 
 
 
 
Stran 2  
 
 
  
 
1. Priimek  
2. Ime 
3. Datum in kraj rojstva  
4a. Datum izdaje  
4b. Datum prenehanja veljavnosti  
4c. Izdal  
5a. Št. dovoljenja  
5b. Zaporedna št.  
10. Oznaka Unije139 
 
                                                            
139 Če se porablja  11. 
 
 9. 10. 
C1  
C  
D1  
D  
C1E  
CE  
D1E  
DE  6. 
FOTOGRAFIJ
A 
 
836 
 Oddelek 2. Čas vožnje, odmori in čas počitka  
Člen 1 – Področje uporabe   
1. Ta oddelek določa pravila o času vožnje, odmorih in času počitka za voznike iz točke  (b) člena 
ROAD 7(1) tega sporazuma, ki opravljajo vožnje iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemljema 
pogodbenic, prek njunih ozemelj in znotraj njunih ozemelj]  tega sporazuma.    
2. Kadar voznik opravlja vožnjo iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemljema p ogodbenic, 
prek njunih ozemelj in znotraj njunih ozemelj] tega sporazuma, se pravila iz tega oddelka uporabljajo 
za vsak cestni prevoz, ki ga opravlja voznik med ozemlji pogodbenic in med državami članicami.  
3. Ta oddelek se uporablja:   
(a) kadar največja dovoljena masa vozil, skupaj s kakršnim koli priklopnikom ali 
polpriklopnikom, presega 3,5 tone; ali   
(b) od 1. julija 2026 dalje, kadar največja dovoljena masa vozil, skupaj s  kakršnim koli 
priklopnikom ali polpriklopnikom, presega 2,5 tone.   
4. Ta oddelek se ne uporablja za prevoze z:   
(a) vozili ali kombinacijami vozil, katerih največja dovoljena masa ne presega 7,5  tone in ki se 
uporabljajo za:   
(i) prevoz materiala, opreme ali strojev za voznikovo uporabo pri voznikovem delu ali   
(ii) dostavo blaga,  izdelanega v okviru obrtne dejavnosti,   
le v radiju 100  km od baze podjetja ter pod pogojem, da vožnja vozila ni glavna voznikova dejavnost 
in da se prevoz ne opravlja za najem ali plačilo;  
(b) vozil, katerih največja dovoljenja hitrost ne presega 40  km/h;   
(c) vozili, ki jih imajo v  lasti ali v  najemu brez voznika oborožene sile, civilna zaščita, gasilci in 
sile, odgovorne za vzdrževanje javnega reda, če se prevoz opravlja kot posledica nalog, 
dode ljenih tem silam, in je pod njihovim nadzorom;   
(d) vozili, ki se uporabljajo v nujnih primerih ali reševalnih akcijah;   
(e) specializiranimi vozili, ki se uporabljajo za medicinske namene;   
(f) vozili, ki so specializirana za vleko vozil v  okvari in delujejo v  oddaljenosti 100 km od svoje 
baze;   
(g) vozili, s  katerimi se opravljajo preizkusne vožnje za namene tehničnega razvoja, popravila 
ali vzdrževanja,  ter novimi ali predelanimi vozili, ki še niso bila dana v  uporabo;   
(h) vozili, katerih največja dovoljena masa, skup aj s kakršnim koli priklopnikom ali 
polpriklopnikom, presega 2,5 tone, vendar ne presega 3,5 tone, in ki se uporabljajo za 
prevoz blaga, kadar se prevoz ne opravi za najem ali plačilo, temveč za lastni račun podjetja 
ali voznika, in vožnja ni glavna dejavn ost osebe, ki vozi vozilo;  
 
837 
 (i) komercialnimi vozili, ki imajo zgodovinski status v  skladu z  zakonodajo države članice, 
v kateri se vozijo, in ki se uporabljajo za nekomercialni prevoz blaga.   
Člen 2 – Opredelitev pojmov   
V tem oddelku se uporabljajo nasledn je opredelitve pojmov:  
(a) „prevoz po cesti“ pomeni vsako vožnjo naloženega ali praznega vozila, ki v celoti ali delno 
poteka po javnih cestah;   
(b) „odmor“ pomeni vsako obdobje, v  katerem voznik ne sme voziti ali opravljati katerega koli 
drugega dela in ki je n amenjeno izključno za oddih;   
(c) „drugo delo“ pomeni vse dejavnosti, ki so opredeljene kot delovni čas v točki (a) člena 2(1) 
oddelka 3 dela B, razen vožnje, vključno s katerim koli delom za istega ali drugega 
delodajalca v sektorju prevoza ali zunaj njega;   
(d) „počitek“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje, v  katerem lahko voznik svobodno razpolaga 
s svojim časom;   
(e) „dnevni čas počitka“ pomeni dnevno obdobje, v  katerem lahko voznik svobodno razpolaga 
s svojim časom, in zajema „redni dnevni čas počitka“ in „skrajš ani dnevni čas počitka“:   
(i) „redni dnevni čas počitka“ pomeni vsako obdobje počitka, ki traja vsaj 11 ur, in se 
lahko izkoristi v dveh obdobjih, od katerih mora biti prvo neprekinjeno obdobje, ki 
traja vsaj 3 ure, drugo pa neprekinjeno obdobje, ki traja vsa j 9 ur, in   
(ii) „skrajšani dnevni čas počitka“ pomeni vsako obdobje počitka, ki traja vsaj 9 ur, 
vendar manj kot 11 ur;   
(f) „tedenski čas počitka“ pomeni vsak tedenski čas, v  katerem lahko voznik svobodno 
razpolaga s  svojim časom, in zajema „redni tedenski čas počitka“ in „skrajšani tedenski čas 
počitka“:   
(i) „redni tedenski čas počitka“ pomeni vsako obdobje počitka, ki traja vsaj 45 ur, in   
(ii) „skrajšani tedenski čas počitka“ pomeni vsako obdobje počitka, ki traja manj kot 45 
ur in ki se lahko ob upoštevanju pogojev, določenih v členu 6(6) in 6(7) tega 
oddelka, skrajša na najmanj 24 zaporednih ur;   
(g) „teden“ pomeni obdobje od ponedeljka od 00.00 ure do nedelje do 24.00 ure;   
(h) „obdobje vožnje“ pomeni trajanje dejavnosti vožnje, zabeležene:   
(i) avtomatsko ali polavtomatsko s tahografom, kot je opredeljeno v točkah (e), (f), (g) 
in (h) člena 2 oddelka 4 dela B te priloge; ali  
(ii) ročno, kakor to zahtevata člen 9(2) in člen  11 oddelka 4 dela B te priloge;  
  
(i) „dnevni čas vožnje“ pomeni skupni čas vožnje med koncem enega dnevnega časa počitka in 
začetkom naslednjega dnevnega časa počitka ali med dnevnim časom počitka in tedenskim 
časo m počitka;   
 
838 
 (j) „tedenski čas vožnje“ pomeni skupni čas vožnje v  enem tednu;   
(k) „največja dovoljena masa“ pomeni največjo dovoljeno obratovalno maso polno naloženega 
vozila;   
(l) „vožnja z  več vozniki“ pomeni situacijo, v  kateri sta v  vsakem obdobju vožnje med ka terima 
koli dvema zaporednima dnevnima časoma počitka ali med dnevnim časom počitka in 
tedenskim časom počitka v  vozilu vsaj dva voznika, ki vozita. Za prvo uro vožnje z  več 
vozniki je prisotnost drugega voznika neobvezna, za preostanek obdobja pa obvezna;    
(m) „čas vožnje“ je celotni čas vožnje od trenutka, ko voznik začne z  vožnjo po času počitka ali 
odmoru, do začetka časa počitka ali odmora; čas vožnje je lahko neprekinjen ali prekinjen.   
Člen 3 – Zahteve za spremljevalce voznikov  
Najnižja starost spreml jevalcev voznikov je 18 let.  Vendar lahko vsaka pogodbenica in, v primeru 
Unije, država članica zniža najnižjo starost spremljevalcev voznikov na 16 let, pod pogojem, da je 
znižanje namenjeno poklicnemu usposabljanju in da so izpolnjene omejitve, ki jih d oloča Združeno 
kraljestvo in, za Unijo, nacionalna pravila države članice na področju zaposlovanja.   
Člen 4 – Čas vožnje   
1. Dnevni čas vožnje ne presega devet ur.   
Vendar pa se v  enem tednu dnevni čas vožnje lahko največ dvakrat podaljša do največ 10 ur .   
2. Tedenski čas vožnje ne presega 56 ur in ne povzroči prekoračitve najdaljšega tedenskega 
delovnega časa 60 ur.   
3. Skupni čas vožnje katerih koli dveh zaporednih tednov ne presega 90 ur.   
4. Dnevni in tedenski čas vožnje vključuje ves čas vožnje na  ozemlju pogodbenic.   
5. Voznik kot drugo delo zapiše vsak čas, porabljen, kot je opisano v točki (c) člena 2, in vsak 
čas, porabljen za vožnjo vozila, ki se uporablja za komercialne dejavnosti, ko vozniku ni treba 
zapisovati časa vožnje, ter v skladu s t očko (b)(iii) člena 6(5) oddelka 4 Dela B zapiše vsak čas 
pripravljenosti, kot je opredeljen v členu 2(2) oddelka 3 Dela B. Ti zapisi se vnesejo ročno na 
tahografski vložek ali izpisek oziroma z uporabo naprave za ročno vnašanje v tahograf.  
Člen 5 – Odmor    
Po štirih urah in pol vožnje ima voznik najmanj 45 -minutni neprekinjeni odmor, razen če začne 
s časom počitka.   
Ta odmor se lahko nadomesti z  vsaj 15 -minutnim odmorom, ki mu sledi najmanj 30 -minutni odmor 
razdeljen v  obdobju na takšen način, da je to v  skladu z  določbami iz prvega odstavka.   
Voznik, udeležen v vožnji z več vozniki, lahko vzame 45 -minutni odmor v vo zilu, ki ga vozi drug 
voznik, pod pogojem, da voznik, ki si vzame odmor, ne pomaga vozniku, ki vozi vozilo.  
Člen  6 – Počitek   
1. Voznik ima dnevni in tedenski čas počitka.   
 
839 
 2. V vsakem obdobju 24 ur po koncu predhodnega dnevnega časa počitka ali tedensk ega časa 
počitka voznik izkoristi nov dnevni čas počitka.   
Če del dnevnega časa počitka, ki je vključen v  24-urno obdobje, traja vsaj 9 ur, vendar manj kot 11 ur, 
se dnevni čas počitka šteje za skrajšani dnevni čas počitka.   
3. Dnevni čas počitka se lahk o podaljša na redni tedenski čas počitka ali skrajšani tedenski čas 
počitka.   
4. Voznik ima lahko največ tri skrajšane dnevne čase počitka med katerima koli dvema 
tedenskima časoma počitka.   
5. Z odstopanjem od odstavka 2 mora voznik, ki opravlja vožnjo z več vozniki, v 30 urah po 
koncu dnevnega ali tedenskega časa počitka vzeti nov dnevni čas počitka, ki traja najmanj 9 ur.   
6. V katerih koli dveh zaporednih tednih ima voznik vsaj:   
(a) dva redna tedenska časa počitka ali   
(b) en redni tedenski čas počitka in  en skrajšani tedenski čas počitka, ki traja vsaj 24  ur.   
Tedenski čas počitka se začne najpozneje na koncu šestih 24 -urnih obdobij od konca predhodnega 
tedenskega časa počitka.  
7.  Z odstopanjem od odstavka 6 lahko voznik, ki opravlja mednarodni prevoz blaga, zunaj 
ozemlja pogodbenice cestnega prevoznika v tovornem prometu ali, za voznike cestnih prevoznikov v 
tovornem prometu iz EU, zunaj ozemlja države članice cestnega prevoznika v tovornem prometu, 
koristi dva zaporedna skrajšana tedenska časa počitka , če ima v katerih koli štirih zaporednih tednih 
vsaj štiri tedenske čase počitka, od katerih sta vsaj dva redna tedenska časa počitka.  
Za namene tega odstavka se šteje, da voznik opravlja mednarodni prevoz, če začne zaporedna 
skrajšana tedenska časa poči tka zunaj ozemlja pogodbenice cestnega prevoznika v tovornem 
prometu in prebivališča voznikov ali, za Unijo, zunaj ozemlja države članice cestnega prevoznika v 
tovornem prometu in države prebivališča voznikov.   
Vsakršno skrajšanje tedenskega časa počitka se nadomesti z enako dolgim obdobjem počitka, ki se 
koristi v enem kosu pred koncem tretjega tedna, ki sledi zadevnemu tednu.  
Kadar se v skladu s tretjim pododstavkom koristita dva zaporedna skrajšana tedenska časa počitka, 
se pred naslednjim tedenskim ča som počitka koristi čas počitka, ki je nadomestilo za navedena 
skrajšana tedenska časa počitka.  
8. Vsak počitek, ki je nadomestilo za skrajšani tedenski čas počitka, se prišteje k  drugemu času 
počitka, ki traja vsaj devet ur.   
9. Voznik rednega tedenskega časa počitka in kakršnega koli tedenskega časa počitka, ki traja 
več kot 45  ur in je nadomestilo za predhodne skrajšane tedenske čase počitka, ne preživi v vozilu. 
Preživi ga v ustrezni in spolu primerni nastanitvi z ustreznimi sp alnimi in sanitarnimi prostori.   
Vse stroške nastanitve zunaj vozila krije delodajalec.  
10. Prevozna podjetja organizirajo delo voznikov tako, da se lahko v vsakem obdobju štirih 
zaporednih tednov vrnejo v operativni center delodajalca, v katerem so pona vadi bazirani in kjer se 
 
840 
 začne njihov tedenski čas počitka, v Združenem kraljestvu in, v primeru Unije, v državi članici, kjer 
ima delodajalec sedež, ali v svoj kraj prebivališča, da tam preživijo vsaj en redni tedenski čas počitka 
ali tedenski čas počitka , ki traja več kot 45  ur in je nadomestilo za skrajšani tedenski čas počitka.  
Če pa ima voznik dva zaporedna skrajšana tedenska časa počitka v skladu z odstavkom 7, organizira 
prevozno podjetje njegovo delo tako, da se lahko vrne pred začetkom rednega ted enskega časa 
počitka, ki traja več kot 45  ur in se koristi kot nadomestilo.  
Podjetje dokumentira, kako izpolnjuje to obveznost, in dokumentacijo hrani v svojih prostorih, da jo 
lahko predloži na zahtevo nadzornih organov.  
11. Tedenski čas počitka, ki se začne v  enem tednu in se nadaljuje v  naslednjem tednu, se lahko 
prišteje h  kateremu koli od teh dveh tednov, vendar ne k  obema.   
12. Z odstopanjem se lahko redni dnevni čas počitka ali skrajšani tedenski čas počitka največ 
dvakrat prekine z drugimi dejavn ostmi, ki skupaj ne presegajo ene ure, kadar voznik spremlja vozilo 
na trajektu ali vlaku. Vozniku je med tem rednim dnevnim časom počitka ali skrajšanim tedenskim 
časom počitka na voljo spalna kabina, ležišče na ladji ali ležalni vagon.  
Kar zadeva redni tedenski čas počitka, se to odstopanje za vožnje s trajektom ali vlakom uporablja le, 
kadar:   
(a) vožnja predvidoma traja 8  ur ali več in   
(b) ima voznik dostop do spalne kabine na trajektu ali ležalnega vagona na vlaku.  
13. Vsak čas, porabljen  za potovanje na lokacijo, na kateri se prevzame vozilo, ki sodi na 
področje uporabe tega oddelka, ali vrnitev s te lokacije, kadar vozilo ni na voznikovem domu niti v 
operativnem centru delodajalca, v katerem je voznik ponavadi baziran, se ne šteje za poč itek ali 
odmor, razen če je voznik na trajektu ali vlaku in ima dostop do spalne kabine, ležišča na ladji ali 
ležalnega vagona.  
14. Vsak čas, ki ga voznik porabi med vožnjo vozila, ki ne sodi na področje uporabe tega oddelka, 
k ali od vozila, ki sodi na p odročje uporabe tega oddelka, ki ni voznikov dom ali operativni center 
delodajalca, v  katerem je voznik ponavadi baziran, šteje kakor drugo delo.  
Člen 7 – Odgovornost cestnih prevoznikov v tovornem prometu   
1. Cestni prevoznik v tovornem prometu pogodben ice voznikom, ki so pri njem zaposleni ali mu 
dani na voljo, ne sme izplačevati nikakršnih plačil, niti v obliki bonusov ali dodatkov k plači, ki so 
povezana s prevoženimi razdaljami, hitrostjo dostave in/ali količino prevoženega blaga, če so ta 
plačila ta kšna, da ogrožajo varnost v cestnem prometu in/ali spodbujajo kršitve tega oddelka.  
2. Cestni prevoznik v tovornem prometu pogodbenice organizira cestni prevoz in ustrezno 
pouči člane posadke, da lahko ravnajo v skladu z določbami tega oddelka.  
3. Cestni  prevoznik v tovornem prometu pogodbenice je odgovoren za kršitve, ki jih povzročijo 
vozniki prevoznika, tudi če je bila kršitev storjena na ozemlju druge pogodbenice.   
Brez poseganja v pravico pogodbenic, da cestne prevoznike v tovornem prometu štejeta z a 
popolnoma odgovorne, lahko pogodbenici to odgovornost pogojujeta s kršitvami odstavkov 1 in 2 s 
strani prevoznika. Pogodbenici lahko upoštevata kakršne koli dokaze, ki izkazujejo, da cestni 
prevoznik v tovornem prometu utemeljeno ne more odgovarjati za s torjeno kršitev.   
 
841 
 4. Cestni prevozniki v tovornem prometu, pošiljatelji, špediterji, glavni izvajalci, podizvajalci in 
agencije za zaposlovanje voznikov zagotovijo, da pogodbeno dogovorjeni načrti časa prevoza 
upoštevajo ta oddelek.   
5. Cestni prevoznik v tovornem prometu, ki uporablja vozila, opremljena z nadzorno napravo v 
skladu z odstavki (f), (g) ali (h) člena 2(2) oddelka 4 dela B in ki spadajo na področje uporabe tega 
oddelka:   
(i) zagotovi, da se vsi ustrezni podatki prenesejo iz enote v  vozilu in vo znikove kartice 
tako pogosto, kot to določi pogodbenica, in da se vsi ustrezni podatki prenesejo 
bolj pogosto, da zagotovi, da se prenesejo vsi podatki, ki zadevajo dejavnosti, ki jih 
opravlja ta cestni prevoznik v tovornem prometu ali ki se opravljajo za tega 
prevoznika; in  
(ii) zagotovi, da se vsi preneseni podatki iz vozila in voznikove kartice hranijo najmanj 
dvanajst mesecev po evidentiranju in da so na zahtevo osebe, pristojne za nadzor, 
taki podatki dostopni bodisi neposredno bodisi na daljavo iz prostor ov cestnega 
prevoznika v tovornem prometu;  
za namene tega odstavka se „prenos“ razume v skladu z opredelitvijo iz člena 2(2)(h) oddelka 2 dela 
C.    
Najdaljše obdobje, v katerem se ustrezni podatki v skladu s točko (i) tega odstavka prenesejo, je 90 
dni za  podatke z enote v vozilu in 28 dni za podatke z voznikove kartice.   
Člen 8 – Izjeme   
1. Voznik lahko odstopa od členov 4 do 6 do obsega, ki je potreben za zagotovitev varnosti 
oseb, vozila ali njegovega tovora, če s tem ne ogroža varnosti v cestnem prom etu in če pripelje do 
primernega mesta, kjer lahko ustavi. Voznik navede razlog za tako odstopanje ročno na 
tahografskem vložku ali na izpisu ali v  svojem urniku dela najpozneje ob prihodu na primerno mesto, 
kjer lahko ustavi.   
2. Voznik lahko v izjemnih okoliščinah odstopa tudi od člena 4(1) in (2) in člena 6(2), če s tem 
ne ogrozi varnosti v cestnem prometu, ter dnevni in tedenski čas vožnje prekorači za največ eno uro, 
da prispe v operativni center delodajalca ali kraj svojega prebivališča za tedenski č as počitka.   
Pod enakimi pogoji lahko voznik, da bi dosegel operativni center delodajalca ali kraj svojega stalnega 
prebivališča za tedenski čas počitka, dnevni in tedenski čas vožnje prekorači za največ dve uri, če je 
imel neposredno pred dodatno vožnjo neprekinjen 30 -minutni odmor.  
Voznik razlog za tako odstopanje navede ročno na tahografskem vložku ali izpisu ali v svojem urniku 
dela najpozneje, ko prispe v namembni kraj ali na primerno mesto, kjer lahko ustavi.  
Vsakršno podaljšanje vožnje se nadomesti  z enako dolgim obdobjem počitka, ki se koristi v enem 
kosu skupaj s katerim koli obdobjem počitka pred koncem tretjega tedna po zadevnemu tednu.  
3. Pod pogojem, da varnost v cestnem prometu s tem ni ogrožena, lahko vsaka pogodbenica in, 
v primeru Unije, država članica odobri odstopanje od členov 3 do 6, pri čemer takšne izjeme določi 
ob upoštevanju posameznih pogojev na svojem ozemlju ali, s soglasjem druge pogodbenice, na 
ozemlju druge pogodbenice, ki se uporabljajo za prevoz:   
 
842 
 (a) z vozili, ki jih imajo v  lasti ali v  najemu brez voznika za prevoz po cesti organi oblasti, ki ne 
konkurirajo zasebnim cestnim prevoznikom v tovornem prometu;   
(b) z vozili, ki jih uporabljajo ali najemajo brez voznika poljedelska, vrtnarska, gozdarska, 
živin orejska ali ribiška podjetja za prevažanje blaga v  okviru lastne podjetniške dejavnosti 
znotraj območja s  polmerom 100 km od kraja, v  katerem je podjetje;   
(c) s kmetijskimi in gozdarskimi traktorji, ki se uporabljajo za kmetijske in gozdarske dejavnosti 
znot raj območja s  polmerom 100 km od kraja, v  katerem je podjetje, ki ima vozilo v  lasti, 
najemu ali zakupu;   
(d) z vozili ali kombinacijami, katerih največja dovoljena masa ne presega 7,5 tone in ki se jih 
izvajalci univerzalnih storitev uporabljajo za dostavo p ošiljk v okviru univerzalnih storitev. 
Ta vozila se lahko uporabljajo samo v  območju s  polmerom 100 km od kraja, v  katerem je 
podjetje, če vožnja z  vozilom ni glavna voznikova dejavnost;  
(e) z vozili, ki vozijo izključno na otokih, katerih površina ne presega 2 300 kvadratnih 
kilometrov in niso povezani s preostalim državnim ozemljem z mostom, nasipom ali 
predorom, odprtim za motorna vozila;  
(f) z vozili za prevoz blaga v območju s polmerom 100  km od kraja, v katerem je podjetje, s 
pogonom na zemeljski plin ali ute kočinjeni zemeljski plin ali na električni pogon, katerih 
največja dovoljena masa, skupaj z maso priklopnika ali polpriklopnika, ne presega 7,5 tone;   
(g) z vozili, ki se uporabljajo za vzdrževanje kanalizacije, za varovanje pred poplavami, za 
preskrbo z  vodo, plinom in elektriko, za vzdrževanje in nadzor cest ali za zbiranje in 
odstranjevanje odpadkov od vrat do vrat, za vzdrževanje telefonskih in telegrafs kih 
napeljav, radijskega in televizijskega oddajanja  ter odkrivanje radijskih in televizijskih 
oddajnikov ali sprejemnikov;   
(h) s specializiranimi vozili za prevažanje cirkuške opreme in opreme za zabaviščne parke;   
(i) s posebno opremljenimi vozili za mobilne projekte, ki se uporabljajo predvsem za 
izobraževanje v  mirujočem stanju;   
(j) z vozili za odvažanje mleka s kmetij in/ali za vračanje cistern za mleko ali mlečnih 
proizvodov, ki so namenjenih za živalsko krmo, na kmetije;  
(k) s specializiranimi vozili za prevaž anje denarja in/ali dragocenih predmetov;   
(l) z vozili za odvoz živalskih odpadkov ali trupel živali, ki niso namenjeni za prehrano ljudi;   
(m) z vozili, ki se uporabljajo izključno na cestah znotraj vozlišč, kot so pristanišča, pristaniška 
razkladališča in žel ezniški terminali;   
(n) z vozili za prevoz živih živali s  kmetij na lokalne trge in obratno ali s  trgov v  lokalne klavnice 
v premeru do 100 km;  
(o) z vozili ali kombinacijami vozil, ki prevažajo gradbene stroje za gradbeno podjetje znotraj 
polmera 100  km od baze podjetja, če vožnja vozil ni glavna voznikova dejavnost; in  
(p) z vozili za dostavo sveže betonske mešanice.  
 
843 
 4. Če delovni pogoji voznikov in varnost v cestnem prometu s tem niso ogroženi in so 
izpolnjene omejitve iz člena 3 oddelka 3 dela B, lahko pogodbeni ca ali, v primeru Unije, država 
članica odobri začasne izjeme od uporabe členov 4 do 6 tega oddelka za prevoze, ki se opravljajo v 
izjemnih okoliščinah, v skladu s postopkom, ki se uporablja v pogodbenici.   
Začasne izjeme se ustrezno utemeljijo in o njih se takoj uradno obvesti druga pogodbenica. 
Specializirani odbor za cestni promet določi podrobnosti tega obvestila. Vsaka pogodbenica te 
informacije nemudoma objavi na javnem spletnem mestu in zagotovi, da se pri njenih dejavnostih 
izvrševanja upošteva izj ema, ki jo odobri druga pogodbenica.    
  
 
844 
 Oddelek 3.  Delovni čas voznega osebja  
Člen 1 – Področje uporabe  
1. Ta oddelek se uporablja za vozno osebje, zaposleno pri cestnih prevoznikih v tovornem 
prometu pogodbenic, ki opravljajo vožnje iz člena ROAD.4 [Pr evoz blaga med ozemljema 
pogodbenic, prek njunih ozemelj in znotraj njunih ozemelj] tega sporazuma.   
Ta oddelek se uporablja tudi za samozaposlene voznike.   
2. Če ta oddelek vsebuje posebne predpise o voznem osebju, ki opravlja dejavnosti v cestnem 
prome tu, ima prednost pred ustreznimi določbami člena LPF.2.27.  
3. Ta oddelek dopolnjuje določbe oddelka 2 dela B, ki imajo prednost pred določbami tega 
oddelka.  
4. Pogodbenica lahko ne uporablja tega oddelka za vozno osebje in samozaposlene voznike, ki 
opravl jajo največ dve povratni vožnji v skladu s členom ROAD.4 [Prevoz blaga med ozemljema 
pogodbenic, prek njunih ozemelj in znotraj njunih ozemelj] tega sporazuma v enem koledarskem 
mesecu.  
5. Kadar pogodbenica ne uporablja tega oddelka v skladu z odstavkom 4,  o tem obvesti drugo 
pogodbenico.  
Člen 2 – Opredelitev pojmov  
V tem oddelku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(1) „delovni čas“ pomeni:  
(a) za vozno osebje: čas od začetka do konca dela, v katerem je vozna oseba na svojem 
delovnem mestu na voljo delodajalcu in opravlja svoje funkcije ali dejavnosti, to je:  
  čas, ki je namenjen vsem dejavnostim v cestnem prometu, zlasti za:  
(i) vožnjo,  
(ii) natovarjanje in raztovarjanje,  
(iii) pomoč potnikom pri vstopu v vozilo in izstopu iz njega,  
(iv) čiščenje in tehnično vzdr ževanje ter  
(v) vsa druga dela za zagotovitev varnosti vozila in njegovega tovora ali izpolnitev 
zakonskih ali uradnih obveznosti, neposredno povezanih s posebnim prevozom, ki 
se pravkar opravlja, vključno s spremljanjem natovarjanja in raztovarjanja, 
upravnimi formalnost mi s policijo, carino, uradniki za priseljevanje itd.,  
– čas, ko voznik ne more prosto razpolagati s svojim časom in mora biti na svojem 
delovnem mestu pripravljen prevzeti običajno delo, pri čemer opravlja nekatere z njegovim 
delom povezane naloge, zlast i med čakanjem na natovarjanje ali raztovarjanje, kadar 
predvideno trajanje teh del ni znano vnaprej, to je bodisi pred odhodom ali neposredno 
 
845 
 pred dejanskim začetkom zadevnega časa bodisi v skladu s splošnimi pogoji, o katerih so se 
pogodili socialni part nerji in/ali so določeni z zakonodajo pogodbenic;  
(b) za samozaposlene voznike velja ista opredelitev za čas od začetka do konca dela, v katerem 
je samozaposleni voznik na svojem delovnem mestu na voljo stranki in opravlja funkcije ali 
dejavnosti, ki niso spl ošne upravne dejavnosti in niso neposredno povezane s posebnim 
prevozom, ki se pravkar opravlja.  
K delovnemu času se ne prištevajo odmori iz člena 4, počitek iz člena 5 in brez poseganja v 
zakonodajo pogodbenic ali sporazume med socialnimi partnerji, po k aterih se tak čas nadomesti ali 
omeji, čas pripravljenosti iz točke (2) tega člena;  
(2) „čas pripravljenosti“ pomeni:  
– čas, ki se ne šteje za odmor in počitek, v katerem vozna oseba ni dolžna ostati na svojem delovnem 
mestu, vendar mora biti na voljo za  vse klice za začetek ali nadaljevanje vožnje ali za opravljanje 
drugih del. Tovrstni čas pripravljenosti vključuje zlasti čas, v katerem vozna oseba spremlja vozilo, ki 
se prevaža s trajektom ali vlakom, kakor tudi čas čakanja na mejah in zaradi prepovedi  vožnje.  
– Te čase in njihovo predvideno trajanje pozna vozna oseba vnaprej, to je bodisi pred odhodom ali 
neposredno pred dejanskim začetkom zadevnega časa bodisi v skladu s splošnimi pogoji, o katerih so 
se pogodili socialni partnerji in/ali so določeni  z zakonodajo pogodbenic,  
– za vozno osebje, ki vozi v posadki, čas sedenja ob vozniku ali v spalniku med vožnjo;  
(3) „delovno mesto“ pomeni:  
– lokacijo glavne poslovne enote cestnega prevoznika v tovornem prometu, za katerega oseba, ki 
opravlja spremlj evalne dejavnosti v cestnem prometu, izvaja naloge, skupaj z različnimi 
podružnicami, ne glede na to, ali so v istem kraju kakor sedež podjetja ali glavna poslovna enota;  
– vozilo, ki ga oseba, ki opravlja spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu, upora blja pri izvajanju 
svojih nalog, in  
– vse druge kraje, kjer se izvajajo s prevozom povezane dejavnosti;  
(4) „vozna oseba“ za namene tega oddelka pomeni vsakega delavca, vključno s pripravniki in 
vajenci, ki je del potujočega osebja in dela za podjetje, ki opravlja cestni prevoz potnikov ali blaga na 
ozemlju druge pogodbenice;  
(5) „samozaposleni voznik“ pomeni v sako osebo, katere glavna poklicna dejavnost je cestni 
prevoz blaga za najem ali plačilo, ki sme delati zase in ni vezana na delodajalca s pogodbo o zaposlitvi 
ali kakršnim koli drugim delovnopravnim odvisnim razmerjem, ki lahko svobodno organizira zadevne  
delovne dejavnosti, katerih dohodek je neposredno odvisen od ustvarjenega dobička, in lahko 
posamično ali prek sodelovanja s samozaposlenimi vozniki svobodno vstopa v poslovne odnose z več 
strankami.  
Za namene tega oddelka veljajo za voznike, ki teh meri l ne izpolnjujejo, enake obveznosti in pravice, 
kot jih za vozno osebje predvideva ta oddelek;  
(6) „oseba, ki opravlja spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu“ pomeni vsako vozno osebo 
ali samozaposlenega voznika, ki opravlja take dejavnosti;  
 
846 
 (7) "ted en" pomeni obdobje od ponedeljka od 00.00. ure do nedelje do 24.00 ure;  
(8) „nočni čas“ pomeni vsak z nacionalno zakonodajo določen čas vsaj štirih ur med 00.00 in 
07.00 uro;  
(9) „nočno delo“ pomeni vsako delo, ki se opravlja v nočnem času.  
Člen 3 – Najd aljši tedenski delovni čas  
1. Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da povprečni tedenski delovni 
čas ne sme presegati 48 ur. Najdaljši tedenski delovni čas se lahko poveča na 60 ur, samo če se v 
štirih mesecih ne preseže povprečje 48 ur.   
2. Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je delovni čas za različne 
delodajalce vsota delovnega časa. Delodajalec pisno pozove zadevno vozno osebo k predložitvi 
evidence delovnega časa, opravljenega pri drugem delodajalcu. Vozn a oseba predloži te podatke 
pisno.  
Člen 4 – Odmor  
Vsaka pogodbenica brez poseganja v določbe oddelka 2 Dela B te priloge sprejme potrebne ukrepe 
za zagotovitev, da osebe, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu, v nobenem 
primeru ne dela jo brez odmora več kakor šest ur zaporedoma. Delovni čas se prekine z odmorom v 
trajanju najmanj 30 minut, če skupni delovni čas znaša med šest in devet ur, ter z odmorom najmanj 
45 minut, če skupni delovnih čas znaša več kakor devet ur.  
Odmori se lahko r azdelijo na obdobja po vsaj 15 minut.  
Člen  5 – Čas počitka  
Za namene tega oddelka za vajence in pripravnike, ki delajo v podjetju, ki opravlja prevozne storitve 
za potnike ali blago po cesti na ozemlju druge pogodbenice, veljajo iste določbe o času počit ka kot za 
druge vozne osebe v skladu z oddelkom 2 Dela B te priloge.   
Člen 6 – Nočno delo  
Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da:  
(a) pri opravljanju nočnega dela dnevni delovni čas ne presega 10 ur v vsakem 24 -urnem 
obdobju in  
(b) se za  nočno delo dodeli nadomestilo v skladu s predpisi nacionalne zakonodaje, 
kolektivnimi pogodbami, sporazumi med socialnimi partnerji in/ali v skladu z nacionalno 
prakso, če tako nadomestilo ne ogroža varnosti v cestnem prometu.  
Člen 7 – Odstopanja  
1. Odstopanja od členov 3 in 6 se lahko iz objektivnih ali tehničnih razlogov ali razlogov 
organizacije dela sprejmejo s kolektivnimi pogodbami, sporazumi med socialnimi partnerji ali, če to 
ni mogoče, z zakoni in drugimi predpisi, če se posvetuje s predstavniki  delodajalcev in zadevnimi 
delavci ter se prizadeva za spodbujanje vseh ustreznih oblik socialnega dialoga.  
 
847 
 2. Možnost odstopanja od člena 3 ne sme povzročiti, da se za izračun najdaljšega povprečnega 
tedenskega delovnega časa 48 ur določi referenčno obdo bje, daljše od šestih mesecev.  
3. Specializirani odbor za cestni promet se obvesti o odstopanjih, ki jih pogodbenica uporablja v 
skladu z odstavkom 1.  
Člen 8 – Obveščanje in evidence  
Vsaka od pogodbenic zagotovi, da:  
(a) se vozno osebje obvesti o pomembnih  nacionalnih predpisih, notranjih pravilnikih cestnega 
prevoznika v tovornem prometu in sporazumih med socialnimi partnerji, zlasti o kolektivnih 
pogodbah in vseh sporazumih podjetja, ki so bili sprejeti na podlagi tega oddelka; ter  
(b) se evidentira delovni č as oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu. 
Evidence se hranijo najmanj dve leti po koncu zadevnega obdobja. Delodajalci so odgovorni 
za evidentiranje delovnega časa voznega osebja. Delodajalci zagotovijo vozni osebi na 
njegovo zahte vo kopije evidenc opravljenih delovnih ur.  
Člen  9 – Ugodnejše določbe  
Ta oddelek ne vpliva na pravico vsake pogodbenice, da uporabi ali uvede zakone ali druge predpise, 
ugodnejše za zdravje in varnost oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestne m prometu, ali 
na njihovo pravico, da olajšajo ali dovolijo uporabo kolektivnih pogodb ali drugih sporazumov med 
socialnimi partnerji, ki so ugodnejši za zdravje in varnost voznega osebja. Ta pravila se uporabljajo 
nediskriminacijsko.  
  
 
848 
  
Oddelek 4. Uporaba  tahografov s strani voznikov   
Člen 1 – Vsebina in načela   
Ta oddelek določa zahteve za voznike, ki spadajo na področje uporabe oddelka 2 dela B v zvezi z 
uporabo tahografov iz člena ROAD 7(1)(b) tega sporazuma.  
Člen 2 – Opredelitev pojmov   
V tem oddelku se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 oddelka 2 dela B.  
Poleg opredelitev pojmov iz odstavka 1 se v tem oddelku uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „tahograf“ ali „zapisovalna naprava“ pomeni opremo, ki se namesti v cestna vozila, za 
avtomat sko ali polavtomatsko prikazovanje, zapisovanje, tiskanje, hranjenje in izpisovanje 
podatkov o gibanju, vključno s hitrostjo, teh vozil in podrobnosti o določenih obdobjih 
dejavnosti njihovih voznikov;   
(b) „tahografski vložek“ pomeni vložek za zapis in shran jevanje zapisanih podatkov, ki se vstavi 
v analogni tahograf in na katerega njegovi pisalni mehanizmi neprekinjeno beležijo 
informacije, ki se zapisujejo;  
(c)  „tahografska kartica“ pomeni pametno kartico, ki je predvidena za uporabo s tahografom 
in omogoča i dentifikacijo vloge imetnika kartice ter omogoča prenos in shranjevanje 
podatkov s tahografom;   
(d) „vozniška kartica“ pomeni tahografsko kartico, ki jo organi pogodbenice izdajo določenemu 
vozniku; ta kartica identificira voznika in omogoča shranjevanje poda tkov o dejavnosti 
voznika;   
(e) „analogni tahograf“ pomeni tahograf, ki je v skladu s specifikacijami iz Priloge I 
k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85140, kakor je bila prilagojena z Dodatkom 
ROAD.B.4.1;   
(f) „digitalni tahograf“ pomeni tahograf, ki ustreza enemu od n aslednjih seznamov specifikacij, 
kakor so bili prilagojeni z Dodatkom ROAD.B.4.2:   
- Priloga IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85, veljavna do 30. septembra 2011;   
- Priloga IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85, veljavna do 1. oktobra 2011; ali  
- Priloga IB k Ur edbi Sveta (EGS) št. 3821/85, veljavna do 1. oktobra 2012;  
(g) „pametni tahograf 1“ pomeni tahograf, ki je v skladu s Prilogo IC k Izvedbeni uredbi 
Komisije (EU) 2016/799, ki se uporablja od 15. junija 2019, kakor je bila prilagojena z 
Dodatkom ROAD.B.4.3;  
                                                            
140 UREDBA SVETA (EGS) 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nad zorni napravi) v cestnem 
prometu  
UL L 370, 31.12.1985, str.  8. 
 
849 
 (h) „pametni tahograf 2“ pomeni tahograf, ki izpolnjuje naslednje zahteve:   
- samodejno beleženje prehoda meje;  
- beleženje natovarjanja in raztovarjanja;  
- beleženje, ali se vozilo uporablja za prevoz blaga ali potnikov, in  
- ima specifikacije, ki se določijo v izvedbenih aktih iz prvega odstavka člena  11 
Uredbe (EU) št. 165/2014141, kakor so bili prilagojeni s sklepom 
specializiranega odbora za cestni promet;   
(i) „dogodek“ pomeni nenormalno delovanje, ki ga zazna digitalni tahograf, do katerega lahko 
pride zaradi pos kusa goljufije;  
(j) „neveljavna kartica“ pomeni kartico, ki je zaznana kot kartica z napako ali pri kateri začetno 
ugotavljanje pristnosti ni bilo uspešno ali kateri se veljavnost še ni začela oziroma je že 
potekla;  
Člen 3 – Uporaba vozniških kartic  
1. Vozn iška kartica je vezana na osebo.  
2. Voznik ne more imeti več kot ene veljavne vozniške kartice in lahko uporablja le svojo 
osebno vozniško kartico. Voznik ne sme uporabljati poškodovane vozniške kartice ali kartice, ki je 
potekla.  
Člen 4 – Izdajanje vozniških kartic  
1. Za vozniško kartico se zaprosi pri pristojnem organu države članice, v kateri ima voznik 
običajno prebivališče.   
2. Za namene tega člena „običajno prebivališče“ pomeni kraj, kjer oseba običajno živi, najmanj 
185 dni  v vsakem koledarskem letu, zaradi osebnih ali poklicnih vezi, v primeru osebe brez poklicnih 
vezi pa zaradi osebnih vezi, ki kažejo tesne povezave med navedeno osebo in krajem, kjer živi.  
Za običajno prebivališče osebe, ki ima poklicne vezi drugje kakor osebne vezi in zato živi izmenoma v 
različnih krajih v pogodbenicah, pa se šteje kraj njenih osebnih vezi, če se taka oseba tja redno vrača. 
Ni nujno, da je zadnji pogoj izpolnjen, kadar oseba živi v pogodbenici, da bi opravljala nalogo za 
določen čas.  
3. Vozniki svoje običajno prebivališče ustrezno dokažejo z osebno izkaznico ali kakim drugim 
veljavnim dokumentom.  
                                                            
141 Uredba (EU) št.  165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4.  februarja 2014 o tahografih v 
cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št.  3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v 
cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št.  561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o 
usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom Besedilo velja za EGP  
UL L 60, 28.2.2014, str.  1 
 
850 
 Člen 5 – Podaljšanje vozniških kartic  
Kadar želi voznik svojo vozniško kartico podaljšati, zaprosi pristojne organe pogodbenice, v kateri 
ima običajno prebivališče, vsaj 15 delovnih dni pred datumom poteka njene veljavnosti.  
Člen 6 – Uporaba vozniških kartic in tahografskih vložkov  
1. Vozniki uporabljajo tahografske vložke ali vozniške kartice vsak dan vožnje od trenutka, ko 
prevzamejo vozilo . Tahografski vložek ali vozniška kartica se ne odvzame pred koncem dnevnega 
delovnega časa, razen če je odvzem drugače dovoljen ali potreben, da se po prečkanju meje vnese 
oznaka države. Tahografski vložek ali vozniška kartica se ne uporablja dlje, kot je  predvideno.   
2. Vozniki tahografske vložke ali vozniške kartice ustrezno zaščitijo in ne smejo uporabljati 
umazanih ali poškodovanih tahografskih vložkov ali vezniških kartic. Voznik zagotovi, da se lahko 
izpis podatkov iz tahografa na zahtevo osebe, pri stojne za nadzor, ob upoštevanju trajanja prevoza v 
primeru kontrolnega pregleda pravilno izvede.  
3. Kadar voznik zaradi morebitne oddaljenosti od vozila ne more uporabljati vgrajenega 
tahografa, se obdobja iz točk (b)(ii), (b)(iii) in (b)(iv) odstavka 5:   
(a) če je vozilo opremljeno z analognim tahografom, vpišejo na tahografski vložek ročno, 
avtomatsko ali na drug način, tako da so čitljiva in se tahografski vložek ne umaže, ali  
(b) če je vozilo opremljeno z digitalnim tahografom, pametnim tahografom 1 ali pame tnim 
tahografom 2, vpišejo na vozniško kartico z uporabo naprave za ročno vpisovanje, ki je v 
tahografu.  
Nobena pogodbenica voznikom ne naloži obveznosti predložitve obrazcev, s katerimi bi potrjevali 
svoje dejavnosti, kadar niso v vozilu.  
4. Kadar je v vozilu, ki ima vgrajen digitalni tahograf, pametni tahograf 1 ali pametni tahograf 2 
več voznikov, vsak voznik zagotovi, da je njegova vozniška kartica vstavljena v ustrezno režo v 
tahografu.  
Kadar je v vozilu, ki ima vgrajen analogni tahograf,  več voznikov, vozniki vnesejo ustrezne 
spremembe na tahografske vložke, tako da se ustrezni podatki zapišejo na tahografski vložek 
voznika, ki dejansko vozi vozilo.  
5. Vozniki:  
(a) zagotovijo, da čas zapisa na tahografskem vložku ustreza uradnemu času v drž avi registracije 
vozila;  
(b) upravljajo preklopne mehanizme, ki omogočajo ločen in razločen zapis naslednjih časovnih 
obdobij:  
: čaš vožnje,  (i) pod oznako 
(ii) pod oznako : „drugo delo“, ki pomeni vsako dejavnost, razen vožnje, kot 
je opredeljena v točki (a) člen a 2 oddelka 3 dela B, in tudi vsako 
delo za istega ali drugega delodajalca v prevozniškem sektorju ali zunaj njega;  
(iii) pod oznako : „razpoložljivost“, kot je opredeljena v členu  2(b) oddelka 3 

 
851 
 dela B ;   
(iv) pod oznako : odmore, počitek, letni ali bolniški dopu st ter  
(v) pod oznako za „trajekt/vlak“ : poleg oznake: čas počitka na trajektu ali 
vlaku v skladu z odstavkom 12 člena 6 oddelka 2 dela B .    
6. Vsak voznik vozila, na katerem je nameščen analogni tahograf, na svoj tahografski vložek 
vpiše naslednje podatke:  
(a) na začetku uporabe tahografskega vložka – priimek in ime voznika;  
(b) datum ter kraj začetka in prenehanja uporabe tahografskega vložka;  
(c) regist rsko številko vsakega vozila, ki mu je dodeljeno, na začetku prve vožnje, ki se zapisuje 
na tahografskem vložku, in pozneje, če med uporabo tahografskega vložka zamenja vozilo;  
(d) stanje kilometrskega števca:  
(i) na začetku prve vožnje, ki se zapiše na tahografs kem vložku;  
(ii) na koncu zadnje vožnje, ki se zapiše na tahografskem vložku;  
(iii) če zamenja vozilo med delovnim dnem, stanje števca v prvem vozilu, ki mu je bilo 
dodeljeno, in stanje števca v naslednjem vozilu;  
(e) čas vsake zamenjave vozila in  
(f) oznako države, v ka teri se dnevni delovni čas začne, in oznako države, v kateri se dnevni 
delovni čas konča. Voznik vnese tudi oznako države, v katero vstopi po prehodu meje 
države članice EU in Združenega kraljestva, in sicer na začetku prvega postanka v navedeni 
državi čla nici ali Združenem kraljestvu. Ta prvi postanek se opravi na najbližjem mestu, kjer 
je mogoče ustaviti, na meji ali po njenem prečkanju. Kadar se meja prečka na trajektu ali 
vlaku, voznik oznako države vnese v pristanišču ali na postaji prihoda.   
7. Voznik v digitalni tahograf vnese oznaki držav, v katerih je začel in končal dnevni delovni čas.  
Po 2. februarju 2022 voznik vnese tudi oznako države, v katero vstopi po prehodu meje države 
članice EU in Združenega kraljestva, in sicer na začetku prvega p ostanka v navedeni državi članici ali 
Združenem kraljestvu. Ta prvi postanek se opravi na najbližjem mestu, kjer je mogoče ustaviti, na 
meji ali po njenem prečkanju. Kadar se meja prečka na trajektu ali vlaku, voznik oznako države vnese 
v pristanišču ali n a postaji prihoda.  
Država članica ali Združeno kraljestvo lahko zahteva, da vozniki vozil, ki so vključena v prevoze na 
njenem ozemlju, oznaki države dodajo podrobnejše geografske podatke, če je vsaka pogodbenica o 
njih vnaprej uradno obvestila drugo pogod benico.  
Voznikom ni treba vpisovati podatkov iz prvega stavka prvega pododstavka, če tahograf samodejno 
zapisuje podatke o kraju.  
Člen 7 – Pravilna uporaba tahografov  
1. Prevozno podjetje in vozniki zagotavljajo pravilno delovanje in ustrezno uporabo di gitalnega 
tahografa in vozniške kartice. Prevozna podjetja in vozniki pri uporabi analognih tahografov 
zagotavljajo njihovo pravilno delovanje in ustrezno uporabo tahografskih vložkov.  

 
852 
 2. Podatke, ki so zapisani na tahografskem vložku ali shranjeni v taho grafu, na vozniški kartici 
ali na izpisih iz tahografa, je prepovedano ponarejati, zatajiti, skrivati ali uničiti. Prepovedana je tudi 
vsako prirejanje tahografa, tahografskega vložka ali vozniške kartice, ki bi lahko povzročila 
ponarejanje, skrivanje ali uničenje podatkov in/ali izpisanih informacij. Na vozilu ne sme biti nobene 
naprave, ki bi se lahko uporabila v ta namen.  
Člen 8 – Ukradene, izgubljene ali poškodovane vozniške kartice  
1. Organi pogodbenic, ki kartice izdajajo, vodijo evidenco o izdanih,  ukradenih, izgubljenih in 
poškodovanih vozniških karticah najmanj za čas, ki je enak času njihove veljavnosti.  
2. Če je vozniška kartica poškodovana ali ne deluje pravilno, jo voznik vrne pristojnemu organu 
države, v kateri ima običajno prebivališče. Tat vina vozniške kartice se uradno prijavi pristojnim 
organom države, v kateri je bila kartica ukradena.  
3. Vsaka izguba vozniške kartice se z uradno izjavo sporoči pristojnim organom pogodbenice, ki 
je kartico izdala, in pristojnim organom pogodbenice običa jnega prebivališča voznika, če sta različni.  
4. Če je vozniška kartica poškodovana, ne deluje pravilno ali je izgubljena ali ukradena, voznik v 
sedmih koledarskih dneh pristojne organe pogodbenice, v kateri ima običajno prebivališče, zaprosi 
za njeno zame njavo.   
5. V okoliščinah iz odstavka 4 lahko voznik nadaljuje vožnjo brez vozniške kartice največ 15 
koledarskih dni, ali daljše obdobje, kadar je to potrebno za vrnitev vozila v prostore, kjer je 
nastanjen, pod pogojem, da lahko dokaže, da v tem obdobju ne more predložiti ali uporabljati 
kartice.   
Člen 9 – Poškodovane vozniške kartice in tahografski vložki  
1. V primeru, da sta tahografski vložek ali vozniška kartica, na katerih je zapis, poškodovana, 
voznik hrani poškodovani tahografski vložek ali vozni ško kartico skupaj z rezervnim tahografskim 
vložkom, s katerim ju je nadomestil.  
2. Kadar je vozniška kartica poškodovana, ne deluje pravilno, je izgubljena ali ukradena, voznik:  
(a) na začetku vožnje izpiše podrobne podatke o vozilu, ki ga vozi, in na ta iz pis vpiše:  
(i) podatke, ki omogočajo identifikacijo voznika (ime, številka vozniške kartice ali 
vozniškega dovoljenja), vključno s svojim podpisom; in  
(ii) obdobja iz točk (b)(ii), (b)(iii) in (b)(iv) člena 6(5);  
(b) na koncu vožnje izpiše podatke za obdobja, ki jih je zapisal tahograf, evidentira vsa obdobja 
drugega dela, pripravljenosti in počitka, ki jih je imel od izdelave izpisa na začetku vožnje in 
jih tahograf ni zapisal, ter na tem dokumentu označi podatke, ki omogočajo identifikacijo 
voznika (ime, številka vozniške kartice ali vozniškega dovoljenja), vključno s podpisom 
voznika.  
Člen 10 – Zapisi, ki jih opravi voznik  
1. Kadar voznik vozi vozilo, ki je opremljeno z analognim tahografom, mora na zahtevo 
pooblaš čene osebe, pristojne za nadzor, kadar koli predložiti:  
 
853 
 (i) tahografske vložke za tekoči dan in tiste, ki jih je uporabljal v predhodnih 28 dneh,  
(ii) vozniško kartico, če jo ima, in  
(iii) vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem dnevu in v predhodnih 28 dneh.   
2. Kadar voznik vozi vozilo, ki je opremljeno z digitalnim tahografom, pametnim tahografom 1 
ali pametnim tahografom 2, mora na zahtevo pooblaščene osebe, pristojne za nadzor, kadar koli 
predložiti:  
(i) voznikovo vozniško kartico;  
(ii) vse ročne zapise in izpise , izdelane v tekočem dnevu in v predhodnih 28 dneh, in  
(iii) tahografske vložke, ki ustrezajo obdobju iz točke (ii), v katerem je vozil vozilo z 
vgrajenim analognim tahografom.   
Od 31. decembra 2024 se obdobje 28 dni iz točk (i) in (ii) odstavka 1 ter točke (ii ) odstavka 2 
nadomesti s 56 dnevi.   
3. Pooblaščena oseba, pristojna za nadzor, lahko skladnost z oddelkom 2 dela B preveri z 
analizo tahografskih vložkov, analizo prikazanih, izpisanih ali prenesenih podatkov, ki jih je tahograf 
zapisal, ali z analizo voz niške kartice ali, če te ni, z analizo katerega koli drugega spremnega 
dokumenta, ki utemeljuje neskladnost z eno izmed določb navedenega oddelka.  
Člen 11 – Postopki za voznike v primeru nepravilnega delovanja naprave  
Medtem ko je tahograf neuporaben ali  deluje nepravilno, voznik vnese podatke, ki omogočajo 
njegovo identifikacijo (ime, številko vozniške kartice ali vozniškega dovoljenja), vključno s svojim 
podpisom, ter informacije za različna obdobja, ki jih tahograf ni več pravilno zapisal ali izpisal:  
(a) na tahografskem vložku ali vložkih ali  
(b) na začasnem vložku, ki se priloži tahografskemu vložku ali hrani skupaj z vozniško kartico.  
Člen 12 – Izvršilni ukrepi  
1. Vsaka pogodbenica sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev upoštevanja določb 
oddelkov 2 do 4 dela B, zlasti z vsakoletnim zagotavljanjem ustrezne ravni cestnih preverjanj in 
preverjanj, ki se izvajajo v prostorih podjetij in zajemajo velik in reprezentativen delež voznega 
osebja, voznikov, podjetij in vozil vseh vrst prevoza, ki spadajo na po dročje uporabe navedenih 
oddelkov.   
Pristojni organi vsake pogodbenice organizirajo preverjanja tako, da:   
(i) v vsakem koledarskem letu se preverijo najmanj 3  % delovnih dni voznikov vozil, ki 
spadajo v področje uporabe oddelka 2 dela B; in  
(ii) najmanj 30  % sk upnega števila preverjenih delovnih dni se preveri na cesti in vsaj 
50 % v prostorih podjetij.  
Elementi cestnih preverjanj vključujejo:   
(i) dnevni in tedenski čas vožnje, prekinitve ter dnevni in tedenski čas počitka;  
 
854 
 (ii) tahografske vložke iz prejšnjih dni, k i so v vozilu, in/ali podatke, shranjene za isto 
obdobje na vozniški kartici in/ali v pomnilniku tahografa in/ali izpisov, kadar je to 
potrebno; in   
(iii) pravilno delovanje tahografa.   
Navedena preverjanja se izvajajo brez razlikovanja med vozili, podjetji in  vozniki, ne glede na to, ali 
imajo prebivališče v pogodbenici ali ne, in ne glede na izvor ali namembni kraj potovanja ali vrsto 
tahografa.   
Elementi preverjanj v prostorih podjetij poleg elementov, ki se preverjajo na cesti, vključujejo tudi:   
(i) tedenski čas počitka in čas vožnje med navedenimi počitki;   
(ii) štirinajstdnevne omejitve vožnje;   
(iii) nadomestilo za skrajšani tedenski čas počitka v skladu s členom 6(6) in 6(7) oddelka 
2 dela B ter  
(iv) uporabo tahografskih vložkov in/ali podatkov z enote v vozilu in vozniških kartic ter 
izpisov in/ali organizacijo delovnega časa  voznikov.    
2. Če so na podlagi ugotovitev cestnega preverjanja pri vozniku vozila, registriranega na 
ozemlju druge pogodbenice , razlogi za domnevo, da so bile storjene kršitve, ki jih ni mogoče odkriti 
med preverjanjem zaradi pomanjkanja potrebnih podatkov, si pristojni organi pogodbenic med seboj 
pomagajo razjasniti okoliščine. Kadar pristojni organi pogodbenice v ta namen oprav ijo preverjanje v 
prostorih podjetja, se rezultati navedenega preverjanja sporočijo pristojnim organom druge 
pogodbenice.   
3. Pristojni organi pogodbenic med seboj sodelujejo pri organizaciji usklajenih cestnih 
preverjanj.   
4. Vsaka pogodbenica vzpostavi  sistem ocenjevanja tveganja za podjetja na podlagi relativnega 
števila in resnosti vseh kršitev iz Dodatka ROAD.A.1 in vseh kršitev s seznama, ki ga sestavi 
specializirani odbor v skladu s členom 6(3) oddelka 1 dela A in ki jih je storilo posamezno podjet je.    
5. Podjetja z  visoko stopnjo tveganja se preverjajo natančneje in pogosteje.  
6. Vsaka pogodbenica in, v primeru Unije, vsaka država članica svojim pristojnim organom 
omogoči, da cestnemu prevozniku v tovornem prometu in/ali vozniku naložijo kazen za  kršitev 
veljavnih določb o času vožnje, odmorih in času počitka, ki so bile ugotovljene na njenem ozemlju in 
za katere kazen še ni bila naložena, tudi če je bila kršitev storjena na ozemlju druge pogodbenice ali, 
v primeru Unije, na ozemlju države članice  ali tretje države.  
   
 
855 
 Dodatek ROAD.B.4.1: Prilagoditve tehničnih specifikacij analognega tahografa  
Za namene tega oddelka se Priloga I k Uredbi (EGS) št. 3821/85 prilagodi:  
(a) V oddelku III (Zahteve glede konstrukcije tahografa) se v odstavku 4.1 
pododdel ka (c) (Zapisovalniki tahografa) se "v členu 15(3), druga alinea (b), (c) 
in (d) Uredbe" nadomesti z "v točkah (ii), (iii) in (iv) člena 6(5)(b) oddelka 4 dela 
B Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo 
in Evropsko skupnostjo  za atomsko energijo na eni strani ter Združenim 
kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani“.   
(b) V oddelku III (Zahteve glede konstrukcije tahografa) se v odstavku 4.2 pododdelka (c) 
(Zapisovalniki tahografa) se „členu 15 te uredbe“ nadome sti s „členu 6(5) oddelka 4 dela B 
Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko 
skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in 
Severna Irska na drugi strani“.   
(c) V oddelku IV  (Tahografski vložki) se v tretjem pododstavku odstavka 1 pododdelka (a) 
(Splošno) „člena 15(5) te uredbe“ nadomesti s „člena 6(6) oddelka 4 dela B Priloge ROAD -1 
k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za 
atomsko en ergijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska 
na drugi strani“.   
(d) V oddelku V (Vgradnja tahografa) se v prvem pododstavku odstavka 5 „te uredbe“ 
nadomesti z „oddelka 4 dela B in oddelka 2 dela C Priloge ROAD -1 k Sporazumu  o trgovini 
in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni 
strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani“.   
(e) V oddelku V (Vgradnja tahografa) se v tretjem pododstavku odstavka 5 bese dilo „delu A 
Priloge II k Direktivi Sveta 70/156/EGS“ nadomesti s „Konsolidirani resoluciji o proizvodnji 
vozil (R.E.3)“ in „uredbo“ nadomesti z „oddelkom 2 dela C Priloge ROAD -1 k Sporazumu o 
trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnost jo za atomsko energijo na 
eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani“.  
(f) V oddelku VI (Kontrolni in inšpekcijski pregledi) se v besedilo pred odstavkom 1 za „Države 
članice“ vstavi „in Združeno kraljestvo“.  
(g) V odde lku VI (Kontrolni in inšpekcijski pregledi) se v drugem pododstavku odstavka 1 
(Certifikacija novih ali popravljenih instrumentov) za „države članice“ vstavi „in Združeno 
kraljestvo“ ter „te uredbe in njenih prilog“ nadomestijo z „oddelka 4 dela B in oddel ka 2 
dela C Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in 
Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika 
Britanija in Severna Irska na drugi strani“.  
(h) V oddelku VI (Kontrolni in inšpekcijs ki pregledi) se v pododstavku (b) odstavka 3 (Občasni 
kontrolni pregledi) za „države članice“ vstavi „in Združeno kraljestvo“.  
  
 
856 
 Dodatek ROAD.B.4.2: Prilagoditve tehničnih specifikacij digitalnega tahografa   
Za namene tega oddelka se Priloga IB k Uredbi (EGS) št. 3821/85, vključno z njenimi dodatki, kakor 
je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2135/98, prilagodi:  
1. V primeru Združenega kraljestva se sklicevanje na „državo članico“ nadomesti z besedo 
„pogodben ica“, razen sklicevanja v pododdelku IV (Zahteve glede izdelave in funkcionalne zahteve za 
tahografske kartice), odstavku 174 in pododdelku VII (Izdajanje kartic), odstavku 268a.   
2. „Uredba Sveta (EGS) št. 3820/85“ in „Uredba (ES) št.  561/2006“ se nadom estita z „oddelek 
2 dela B Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko 
skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna 
Irska na drugi strani";    
Za namene tega oddelka se oddelek I Priloge IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 prilagodi:   
3. točka (u) se nadomesti z naslednjim:   
„(u)“ efektivni obseg avtoplaščev“ pomeni povprečje razdalj, ki jih prevozi vsako posamezno 
pogonsko kolo vozila (kolo, k i premika vozilo) med enim polnim obratom. Meritev navedenih razdalj 
se opravi pod standardnimi preskusnimi pogoji, kot so opredeljeni v zahtevi 414, rezultati pa so 
izraženi kot „l = … mm“. Proizvajalec vozila lahko nadomesti merjenje teh razdalj s teoret ičnim 
izračunom, v katerem upošteva porazdelitev mase med osmi pri praznem vozilu v normalnem 
delovanju, to pomeni s hladilno tekočino, mazivom, gorivom, orodjem in rezervnim kolesom ter 
voznikom. Metoda takšnega teoretičnega izračuna mora biti potrjena s strani pristojnega organa 
pogodbenice še pred aktivacijo tahografa;“  
4. V točki (bb) se sklicevanje na „Direktivo Sveta 92/6/EGS“ nadomesti z besedilom „pravo, ki 
se uporablja za vsako pogodbenico“.   
5. Točka (ii) se nadomesti z naslednjim:   
„‚varnostno  certificiranje‘ pomeni: proces certificiranja, ki ga opravi certifikacijski organ na podlagi 
skupnih meril, za zagotovitev, da obravnavana zapisovalna naprava (ali njen del) ali tahografska 
kartica izpolnjuje varnostne zahteve, opredeljene v ustreznih pro filih zaščite;“  
6. V točki (mm) se sklicevanje na „Direktivo 92/23/EGS“ nadomesti s „Pravilnikom UN/ECE 
št. 54“.   
7. Opomba  17 v točki  (nn) se nadomesti z naslednjim:    
„‚identifikacijska številka vozila‘ pomeni fiksno kombinacijo znakov, ki jo proizvaj alec dodeli vsakemu 
vozilu in je sestavljena iz dveh delov: prvega, sestavljenega iz največ šestih znakov (črk ali številk), ki 
označujejo splošne značilnosti vozila, zlasti tip in model; in drugega z osmimi znaki, od katerih so prvi 
štirje lahko črke ali številke, drugi štirje pa samo številke, ki skupaj s prvim delom zagotavljajo jasno 
identifikacijo posameznega vozila.“  
8. V točki (rr) se prva alinea nadomesti z naslednjim:  
„– vgradi in uporablja le pri vozilih tipa M1 in N1, kot določa Konsolidirana re solucija o proizvodnji 
vozil (R.E.3)“.  
 
 
857 
 Za namene tega oddelka se oddelek II (Splošne značilnosti in funkcije zapisovalne naprave) Priloge IB 
k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 prilagodi:  
9. V odstavku 004 se zadnji pododstavek črta.   
Za namene tega oddelk a se oddelek III (Zahteve glede izdelave in funkcionalne zahteve za 
zapisovalno napravo) Priloge IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 prilagodi:   
10. V odstavku 065 se sklicevanje na „Direktive 2007/46/ES“ nadomesti s „Konsolidirane 
resolucije o konstrukci ji vozil (R.E.3)“.    
11. V točki 162 se sklicevanje na „Direktive 95/54/ES z dne 31. oktobra 1995 o prilagoditvi 
Direktive Sveta 72/245/EGS“ nadomesti z besedilom „Pravilnika UN/ECE št. 10“.  
Za namene tega oddelka se oddelek IV (Zahteve glede izdelave in funkcionalne zahteve za 
tahografske kartice) Priloge IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 prilagodi:   
12. V odstavku 174 se sklicevanje na „UK: Združeno kraljestvo" nadomesti z besedilom "Za 
Združeno kraljestvo je razlikovalna oznaka UK.“   
13. V odstavku 185 se besedilo „območju Skupnosti“ nadomesti z izrazom „območju Unije in 
Združenega kraljestva“.   
14. V točki 188 se sklicevanje na „Direktivo 95/54/ES z dne 31. oktobra 1995“ nadomesti z 
besedilom „Pravilnik UN/ECE št. 10“.  
15. V odstavku 189 se zadnji pododstavek črta.  
Za namene tega oddelka se oddelek V (Namestitev zapisovalne naprave) Priloge IB k Uredbi Sveta 
(EGS) št. 3821/85 prilagodi:   
16. V odstavku 250a se sklicevanje na „Uredbo (E S) št.  68/2009“ nadomesti z „Dodatek 12 k tej 
prilogi“.  
Za namene tega oddelka se oddelek VI (Preverjanja, kontrole in popravila) Priloge IB k Uredbi 
Sveta (EGS) št. 3821/85 prilagodi:  
17. Uvodni stavek se nadomesti z  naslednjim:   
„Zahteve glede okolišč in, ki upravičujejo prelom plomb, omenjene v členu 5(5) oddelka 2 dela C 
Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za 
atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi 
strani, so opredeljene v poglavju V(3) te priloge.“   
18. V pododdelku 1 (Odobritev izvajalcev ali delavnic) se sklicevanje na "člen 12(1) te uredbe“ 
nadomesti s „člena 8 oddelka 2 dela C Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju m ed 
Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom 
Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani".  
Za namene tega oddelka se oddelek VII (Izdajanje kartic) Priloge IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 
3821/85 pr ilagodi:  
 
858 
 19. V odstavku 268a se za besedilom „države članice“ ne glede na to, kje se pojavi, vstavi „in 
Združeno kraljestvo“.   
Za namene tega oddelka se oddelek VIII (Odobritev tipa zapisovalne naprave in tahografskih 
kartic) Priloge IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 prilagodi:  
20. V odstavku 271 se črta besedilo „v skladu s členom 5 te uredbe“.   
Za namene tega oddelka se Doda tek 1 (Slovar podatkov) k Prilogi IB k Uredbi (EGS) št. 3821/85 
prilagodi:  
21. V točki 2.111 se sklicevanje na „Direktivo 92/23 (EGS) 31.3.1992, UL L 129, str. 95“ 
nadomesti z besedilom „Pravilnikom UN/ECE št. 54“.  
Za namene tega oddelka se Dodatek 9 (Odo britev tipa - seznam obveznih preskusov) k Prilogi IB k 
Uredbi (EGS) št. 3821/85 prilagodi:  
22. V podtočki 5.1 oddelka 2 (Funkcionalni preskusi enote v vozilu) se sklicevanje na „z Direktivo 
95/54/ES“ nadomesti z besedilom „s Pravilnikom UN/ECE št. 10“.  
23. V podtočki 5.1 oddelka 3 (Funkcionalni preskusi zaznavala gibanja) se sklicevanje na „z 
Direktivo 95/54/ES“ nadomesti z besedilom „s Pravilnikom UN/ECE št. 10“.  
Za namene tega oddelka se Dodatek 12 (Pretvornik za vozila kategorij M1 in N1) k Prilogi IB k 
Uredbi (EGS) št. 3821/85 prilagodi:  
24. V oddelku 4 (Zahteve za izdelavo in funkcionalnost pretvornika) se v odstavku 4.5 (Delovne 
lastnosti) v točki ADA_023 besedilo „z Direktivo Komisije 2006/28/ES o spremembi Direktive Sveta 
72/245/EGS“ nadomesti z be sedilom „s Pravilnikom UN/ECE št. 10“.  
25. V točki 5.1 tabele pododdelka 7.2 (Certifikat o funkcionalnosti) se besedilo „z Direktivo 
2006/28/ES“ nadomesti s „s Pravilnikom UN/ECE št.  10“.  
  
 
859 
 Dodatek ROAD.B.4.3: Prilagoditve tehničnih specifikacij pametnega tahografa  
Za namene tega oddelka se Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 2016/799, vključno z njenimi 
prilogami in dodatki, prilagodi:  
1. v primeru Združenega kraljestva se sklicevanje na „d ržavo članico“ nadomesti z besedilom 
„pogodbenica“, razen sklicevanja v točki (229) pododdelka 4.1 in točki (424) oddelka 7;  
2. „Uredba (EGS) št.  3820/85“ in „Uredba (ES) št.  561/2006“ se nadomestita z „oddelek 2 dela 
B Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovi ni in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo 
za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi 
strani";    
3. "Uredba (EU) št.  165/2014„ se nadomesti z „oddelek 4 dela B in oddelek 2 dela C  Priloge 
ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za 
atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi 
strani, razen sklicevanja v točki (402) pododdelka 5.3 in  točki (424) oddelka 7";  
4. „Direktiva (EU) 2015/719“ in „Direktiva Sveta 96/53/ES“ se nadomesti z „oddelek 1 dela C 
Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za 
atomsko energijo na eni strani ter Združ enim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi 
strani“.    
Za namene tega oddelka se oddelek 1 (Opredelitve pojmov) Priloge IC k Izvedbeni uredbi Komisije 
(EU) 2016/799 prilagodi:   
5. točka (u) se nadomesti z naslednjim:   
„(u) „dejanski obseg  koles“ pomeni:  
povprečje razdalj, ki jih prevozi vsako posamezno pogonsko kolo vozila (kolo, ki premika vozilo) med 
enim polnim obratom. Meritev navedenih razdalj se opravi pod standardnimi preskusnimi pogoji, kot 
so opredeljeni v zahtevi 414, rezultati pa so izraženi kot „l = … mm“. Proizvajalec vozila lahko 
nadomesti merjenje teh razdalj s teoretičnim izračunom, v katerem upošteva porazdelitev mase med 
osmi pri praznem vozilu v normalnem delovanju, to pomeni s hladilno tekočino, mazivom, gorivom, 
orodje m in rezervnim kolesom ter voznikom. Metoda takšnega teoretičnega izračuna mora biti 
potrjena s strani pristojnega organa pogodbenice še pred aktivacijo tahografa.“  
6. V točki (hh) se sklicevanje na „Direktivo Sveta 92/6/EGS“ nadomesti z besedilom „pravo,  ki 
se uporablja za vsako pogodbenico“.   
7. V točki (uu) se sklicevanje na „Direktivo 92/23/EGS“ nadomesti z besedilom „Pravilnik 
UN/ECE št. 54“.  
8. Opomba  9 v točki  (vv) se nadomesti z naslednjim:    
„‚identifikacijska številka vozila‘ pomeni fiksno komb inacijo znakov, ki jo proizvajalec dodeli vsakemu 
vozilu in je sestavljena iz dveh delov: prvega, sestavljenega iz največ šestih znakov (črk ali številk), ki 
označujejo splošne značilnosti vozila, zlasti tip in model; in drugega z osmimi znaki, od katerih so prvi 
štirje lahko črke ali številke, drugi štirje pa samo številke, ki skupaj s prvim delom zagotavljajo jasno 
identifikacijo posameznega vozila.“  
9. v točki (yy) se prva alinea nadomesti z naslednjim:   
 
860 
 „– vgradi in uporablja le pri vozilih tipa M1 in  N1 (kot določa Konsolidirana resolucija o proizvodnji 
vozil (R.E.3)“.  
10. Točka  (aaa) se črta.  
11. Prvi odstavek točke (ccc) se nadomesti z besedilom „15. junija 2019“.  
Za namene tega oddelka se oddelek 2 (Splošne značilnosti in funkcije zapisovalne naprave) Priloge 
IC k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/799 prilagodi:   
12. Zadnji pododstavek odstavka (7) pododdelka 2.1 se črta.  
Za namene tega oddelka se oddelek 3 (Zah teve glede konstrukcije in funkcionalne zahteve za 
zapisovalne naprave) Priloge IC k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/799 prilagodi:  
13. V točki 200 pododdelka 3.20 se drugi stavek tretjega pododstavka črta.  
14. Točka (201) pododdelka 3.20 se nadomesti  z naslednjim:   
„Enota v vozilu je morda lahko zmožna po ustrezni namenski serijski povezavi, neodvisni od opcijske 
povezave CAN preko vodila (ISO 11898 Cestna vozila - izmenjava digitalnih informacij - kontrolno 
območno omrežje (Controller Area Network, CAN) za komunikac ije z veliko hitrostjo) iznašati tudi 
naslednje podatke za obdelavo v drugih elektronskih napravah nameščenih v vozilu:   
– tekoči datum in čas UTC,   
– hitrost vozila,   
– celotno prevoženo pot vozila (števec prevožene poti),   
– tekočo izbrano dejavnost voznika in sovoznika,   
– informacijo, ali je v voznikovi reži in v sovoznikovi reži vstavljena kakšna tahografska kartica, in če 
je, identifikacijske informacije o kartici (številko kartice in državo izdajateljico).   
Poleg tega minimalnega seznama lahko zapisovalna naprava iznaša še druge podatke.   
Kadar je ključ električnega kontakta vozila vključen, mora te podatke oddajati ves čas. Kadar je ključ 
električnega kontakta izključen, mora oddajati vsaj ustrezne podatke o vsaki menjavi voznikove ali 
sovozni kove dejavnosti in o vstavitvi ali izvleku tahografske kartice. Če je zapisovalna naprava 
katerega od izhodnih podatkov v stanju izključenega električnega kontakta vozila zadržala, jih mora 
posredovati, ko je električni kontakt spet vključen.  
V primeru, d a se prenašajo osebni podatki, je potrebno voznikovo soglasje.“  
Za namene tega oddelka se oddelek 4 (Zahteve glede konstrukcije in funkcionalne zahteve za 
tahografske kartice) Priloge IC k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/799 prilagodi:   
15. V točki ( 229) pododdelka 4.1 se doda naslednji pododstavek:   
„Za Združeno kraljestvo je razlikovalna oznaka UK.“  
 
861 
 16. V točki (237) se „člena  26(4)  Uredbe  (EU)  št.   165/2014 “ nadomesti s „člena 9(2) oddelka 2 
dela C Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in so delovanju med Evropsko unijo in Evropsko 
skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna 
Irska na drugi strani";  
17. V točki 241 pododdelka 4.4 poglavja 4 te priloge se besedilo „na ozemlju Skupnosti“ 
nado mesti z izrazom „na ozemlju Unije in Združenega kraljestva“.  
18. Točka  246 pododdelka  4.5 se črta.  
Za namene tega oddelka se oddelek 5 (Namestitev zapisovalne naprave) Priloge IC k Izvedbeni 
uredbi Komisije (EU) 2016/799 prilagodi:   
19. Točka 397 pododd elka 5.2 se nadomesti z naslednjim:   
(397)  Samo za vozila M1 in N1 in vozila, opremljena s pretvornikom v skladu z Dodatkom 
16 te priloge, in kadar ni mogoče vključiti vseh potrebnih informacij, opisanih v zahtevi 396, se lahko 
uporabi druga, dodatna ploš čica. V teh primerih ta dodatna ploščica vsebuje vsaj zadnje štiri alinee iz 
zahteve 396.“  
20. V točki (402) pododdelka 5.3 se „členom 22(3)  Uredbe  (EU)  št.   165/2014 “ nadomesti s 
„členom 5(3) oddelka 2 dela C Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko 
unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika 
Britanija in Severna Irska na drugi strani";   
Za namene tega oddelka se oddelek 6 (Preverjanja, kontrolni pregledi in popravila) Prilog e IC k 
Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/799 prilagodi:   
21. Uvodni stavek se nadomesti z  naslednjim:  
„Zahteve glede okoliščin, ki upravičujejo prelom pečatov, so opredeljene v poglavju 5.3 te 
priloge.“  
Za namene tega oddelka se oddelek 7 (Izdajanje kartic) Priloge IC k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 
2016/799 prilagodi:   
22. V točki (424) se za sklicem na "države članice" vstavi "in Združeno kraljestvo" in sklicevanje 
na "člen 31 Uredbe (EU) št. 165/2014 " se nadomesti s "člen 13 oddelka 2 dela C Priloge ROAD -1 k 
Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko 
energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani“.   
Za na mene tega oddelka se Dodatek 1 (Slovar podatkov) k Prilogi IC k Izvedbeni uredbi Komisije 
(EU) 2016/799 prilagodi:  
23. V točki 2.163 se sklicevanje na „z Direktivo 92/23/EGS“ nadomesti z besedilom „s 
Pravilnikom UN/ECE št. 54“.  
Za namene tega oddelka se Dodatek 11 (Skupni varnostni mehanizmi) k Prilogi IC k Izvedbeni 
uredbi Komisije (EU) 2016/799 prilagodi:  
24. V točki 9.1.4 (Raven opreme: enote v vozilu) se v prvi opombi pod točko CSM_78 „Uredbi  
(EU)  št.  581/2010“ nadomesti s „členu 7(5) oddelka 2 del a B Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini 
 
862 
 in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter 
Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani“;  
25. V točki 9.1.5 (Raven opreme: tahografske kartice) se v opombi pod CSM_89 „Uredbo (EU) 
št. 581/2010“ nadomesti s „členom 7(5) oddelka 2 dela B Priloge ROAD -1 k Sporazumu o trgovini in 
sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter 
Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani“.   
Za namene tega oddelka se Dodatek 12 (Določanje položaja na podlagi globalnega satelitskega 
navigacijskega sistema (GNSS)) k Prilogi IC k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/799 prilagodi:  
26. Drugi pododstavek oddelka 1 (Uvod) se črta.  
27. V oddelku 2 (Specifikacija GNSS sprejemnika) se sklicevanje na „združljivost s storitvami, ki 
jih zagotavljata programa Galileo in EGNOS (skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev) iz 
Uredbe (EU) št. 128 5/2013 Evropskega parlamenta in Sveta“ nadomesti z besedilom „združljivost s 
satelitskim sistemom za povečevanje (SBAS)“.  
Za namene tega oddelka se Dodatek 16 (Pretvornik za vozila kategorij M1 in N1) k Prilogi IC k 
Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2016/799 prilagodi:  
28. V točki 5.1 tabele v oddelku (7) (Homologacija zapisovalne naprave v primeru uporabe 
pretvornika) se sklic na „Direktivo 2006/28/ES“ nadomesti s sklicem na „Pravilnik UN/ECE št. 10“.  
 
  
 
863 
  DEL C – Zahteve za vozila, ki se uporabljajo za prevo z blaga v skladu s členom ROAD.8 tega 
sporazuma  
Oddelek 1. Teže in mere  
Člen 1 – Vsebina in načela  
Največje teže in mere vozil, ki se lahko uporabljajo za vožnje iz člena ROAD.4 [Prevoz blaga med 
ozemljema pogodbenic, prek njunih ozemelj in znotraj njun ih ozemelj] tega sporazuma, so določene 
v Dodatku ROAD C.1.1.  
Člen 2 – Opredelitev pojmov  
V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:   
(a) „motorno vozilo“ pomeni vsako vozilo na motorni pogon, ki se premika po cesti z lastno 
močjo,   
(b) „priklo pno vozilo“ pomeni vsako vozilo, namenjeno priključitvi na motorno vozilo (razen 
polpriklopnikov) ter konstruirano in opremljeno za prevoz blaga,   
(c) „polpriklopnik“ pomeni vsako vozilo, namenjeno priključitvi na motorno vozilo tako, da se 
del polpriklopnika  opira na motorno vozilo, pri tem pa precejšen del njegove teže in teže 
njegovega tovora nosi motorno vozilo, ter konstruirano in opremljeno za prevoz blaga,   
(d) „skupina vozil“ pomeni bodisi:   
– skupino vozil, sestavljeno iz motornega tovornega vozila in p riklopnega vozila; bodisi   
– skupino vozil, sestavljeno iz sedlastega vlačilca in polpriklopnika,   
(e) „klimatizirano vozilo“ pomeni vsako vozilo, katerega zamenljive ali stalne nadgradnje so 
opremljene posebej za prevoz blaga pri nadzorovanih temperaturah in katerega stranske 
stene so, vključno z izolacijo, debele vsaj 45 mm,   
(f) „največje dovoljene mere“ po menijo največje mere za uporabo vozila,  
(g) „največja dovoljena teža“ pomeni največjo težo za uporabo obremenjenega vozila,   
(h) „največja dovoljena osna obremenitev“ pomeni največjo težo za uporabo obremenjene osi 
ali skupine osi,   
(i) „tona“ pomeni težo mase ene tone in ustreza 9,8 kilonewtona (kN),   
(j) „nedeljiv tovor“ pomeni tovor, ki za namene cestnega prevoza ne more biti razdeljen na 
dva ali več tovorov brez pretiranih stroškov ali možnosti poškodb in ga zaradi mer ali mase 
ni mogoče prevažati z motornim vozilo m, priklopnim vozilom ali skupino vozil, ki v vseh 
pogledih ustrezajo temu oddelku,  
(k) „alternativna goriva“ pomeni goriva ali vire energije, ki se vsaj deloma uporabljajo kot 
nadomestek za fosilne naftne vire pri oskrbi prevoza z energijo ter ki lahko poten cialno 
prispevajo k dekarbonizaciji prevoznega sektorja in izboljšujejo njegove okoljske 
parametre; vključujejo:   
 
864 
 (i) električno energijo, ki se uporablja v vseh vrstah električnih vozil;   
(ii) vodik;   
(iii) zemeljski plin, vključno z biometanom, v plin asti (stisnjeni zemeljski plin – SZP) in tekoči 
obliki (utekočinjeni zemeljski plin – UZP);   
(iv) utekočinjeni naftni plin (UNP);   
(v) mehansko energijo iz shranjevanja v vozilu/vira v vozilu, vključno z odpadno toploto,   
(l) „vozilo na alternativna goriva“  pomeni motorno vozilo, ki ga v celoti ali delno poganja 
alternativno gorivo,   
(m) „brezemisijsko vozilo“ pomeni težko tovorno vozilo brez motorja z notranjim zgorevanjem 
ali z motorjem z notranjim zgorevanjem, ki izpušča manj kot 1  g CO2/kWh, ter   
(n) „intermodalni prevoz“ pomeni prevoz enega ali več zabojnikov ali zamenljivih tovorišč z 
dolžino največ 45 čevljev, pri čemer tovornjak, priklopnik, polpriklopnik (z vlečno enoto ali 
brez nje), zamenljivo tovorišče ali zabojnik uporablja cesto na začetnem i n/ali zadnjem delu 
poti, na drugem delu poti pa železniški prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh ali 
pomorski prevoz.  
Člen 3 – Posebna dovoljenja  
Vozila ali skupine vozil, ki presegajo največje dovoljene teže in mere, določene v Dodatku Cesta 
C.1.1, lahko sodelujejo v prometu samo s posebnimi dovoljenji, ki jih brez diskriminacije izdajo 
pristojni organi, ali na podlagi podobnih nediskriminatornih dogovorov s temi organi za posamične 
primere, kadar vozila ali skupine vozil prevažajo ali nameravajo pre važati nedeljive tovore.  
Člen 4 – Lokalne omejitve  
Ta oddelek ne izključuje nediskriminatorne uporabe določb o cestnem prometu, ki veljajo v vsaki 
pogodbenici in dovoljujejo omejitev teže in/ali dimenzij vozil na nekaterih cestah ali nizkih objektih.   
To vključuje tudi možnost za uvedbo lokalnih omejitev glede največjih dovoljenih mer in/ali tež vozil, 
ki se lahko uporabljajo v določenih območjih ali na določenih cestah, kjer infrastruktura ni primerna 
za dolga in težka vozila, kot so mestna središča, ma jhne vasi ali kraji posebnega naravnega pomena.   
Člen 5 – Aerodinamične naprave, pritrjene na zadnji del vozil ali skupin vozil  
1. Vozila ali skupine vozil, opremljene z aerodinamičnimi napravami, lahko presežejo največje 
dovoljene dolžine iz točke 1.1 D odatka ROAD.C.1.1, da se omogoči dodajanje takih naprav zadnjemu 
delu vozil ali skupin vozil. Vozila ali skupine vozil, opremljene s takšnimi napravami, morajo biti 
skladne s točko 1.5 Dodatka ROAD.C.1.1, kakršne koli prekoračitve največjih dolžin pa ne sm ejo imeti 
za posledico povečanja dolžine natovarjanja teh vozil ali skupin vozil.   
2. Aerodinamične naprave iz odstavka 1 izpolnjujejo naslednje operativne pogoje:   
(a) v primerih, ko je ogrožena varnost drugih udeležencev v cestnem prometu ali voznika, jih 
voznik prepogne, zloži ali odstrani;   
(b) če aerodinamične naprave in oprema v položaju med uporabo presegajo 500 mm, morajo 
biti zložljive ali prepogljive;  
 
865 
 (c) pri njihovi uporabi v mestni in medmestni cestni infrastrukturi se upoštevajo posebne 
značilnosti območij, na katerih je največja dovoljena hitrost manjša ali enaka 50 km/h in na 
katerih je prisotnost ranljivih udeležencev verjetnejša, in   
(d) kadar so zložene/prepognjen e, se največja dovoljena dolžina ne poveča za več kot 20  cm.   
Člen 6 – Aerodinamične kabine  
Vozila ali skupine vozil lahko presežejo največje dolžine iz točke 1.1 Dodatka ROAD.C.1.1, če njihove 
kabine zagotavljajo izboljšano aerodinamično učinkovitost, e nergetsko učinkovitost in varnost. Vozila 
ali skupine vozil, opremljeni s takšnimi kabinami, morajo biti skladne s točko 1.5 Dodatka 
ROAD.C.1.1, kakršno koli preseganje največjih dolžin pa ne sme imeti za posledico povečanja 
nosilnosti teh vozil.  
Člen 7 – Intermodalni prevoz  
1. Največje dolžine iz točke 1.1 Dodatka ROAD.C.1.1, po potrebi ob upoštevanju člena 6, in 
največja razdalja iz točke 1.6 Dodatka ROAD.C.1.1 se lahko presežejo za 15 cm za vozila ali skupine 
vozil, ki prevažajo zabojnike dolžine 45 če vljev ali zamenljiva tovorišča dolžine 45 čevljev, prazne ali 
natovorjene, pod pogojem, da je cestni prevoz zadevnega zabojnika ali zamenljivega tovorišča del 
intermodalnega prevoza, ki se izvaja v skladu s pogoji, ki jih določi vsaka pogodbenica.  
2. Pri intermodalnem prevozu se lahko največja dovoljena teža vozila za motorna vozila s 
petimi ali šestimi osmi preseže za dve toni v kombinaciji iz točke 2.2.2(a) Dodatka ROAD.C.1.1 in za 
štiri tone v kombinaciji iz točke 2.2.2(b) Dodatka ROAD.C.1.1.  Največja d ovoljena teža teh vozil ne 
sme presegati 44 ton.  
Člen 8 – Dokazilo o skladnosti  
1. V dokaz o skladnosti s tem oddelkom morajo imeti vozila, ki jih zajema, eno od naslednjih 
dokazil:   
(a) kombinacija obeh naslednjih tablic:   
- predpisana tablica proizvajalca p omeni tablico ali oznako, ki jo proizvajalec pritrdi na 
vozilo in na kateri so navedene glavne tehnične značilnosti, potrebne za identifikacijo 
vozila, in ki pristojnim organom zagotavlja ustrezne informacije v zvezi z največjo 
dovoljeno maso obremenjenega  vozila; in  
- tablica o merah, ki se v največji možni meri pritrdi poleg predpisane tablice proizvajalca 
in vsebuje naslednje podatke:  
(1) ime proizvajalca;  
(2) identifikacijsko številko vozila;  
(3) dolžino motornega vozila, priklopnega vozila ali polpriklopnika (L);   
(4) širino motornega vozila, priklopnega vozila ali polpriklopnika (W) in  
(5) podatke o merjenju dolžine skupine vozil:  
 
866 
 – razdalja (a) med sprednjo stranjo motornega vozila in središčem naprave za 
spenjanje na vlečnem vozilu (vlečna sklopka ali sedlo); pri sedlu z več vlečnimi 
legami morajo biti navedene najmanjše in največje vrednosti (a min in a max),   
– razdalja (b) med središčem naprave za spenjanje priklopnega vozila (vlečnim 
ušesom) ali polpriklopnika (kraljevim čepom) in zadnjim delom priklopnega vozila 
ali polpriklopnika; pri napravi z več vlečnimi točkami, morajo biti navedene 
najmanjše in največje vrednosti (b min in b max).   
Dolžina skupine vozil pomeni dolžino motornega vozila in dolžino priklopnega 
vozila ali polpriklopnika, nameščenih v ravni  črti drug za drugim.  
(b) eno samo tablico z informacijami obeh tablic iz točke (a) ali  
(c) enoten dokument, ki ga je izdal pristojni organ pogodbenice ali, v primeru Unije, države 
članice, v kateri je bilo vozilo registrirano ali dano v uporabo, ki vsebuje iste informacije kot 
tablice iz točke (a). Biti mora v vozilu na lahko dostopnem mestu za inšpekcijo in ustrezno 
zaščiten.  
2. Če značilnosti vozila ne ustrezajo več značilnostim, navedenim na dokazilu o skladnosti, pogodbenica 
ali, v primeru Unije, država članica , v kateri je bilo vozilo registrirano ali dano v uporabo, sprejme 
ustrezne ukrepe za spremembo dokazila o skladnosti.  
3. Tablice in dokumente iz odstavka 1 pogodbenice štejejo za dokazilo o skladnosti vozila, predpisano v 
tem oddelku.  
Člen 9 – Izvrševanje   
1. Vsaka pogodbenica sprejme posebne ukrepe za prepoznavo vozil ali skupin vozil v prometu, za 
katere je verjetno, da presegajo največjo dovoljeno težo in jih morajo pristojni organi pogodbenic 
zato preveriti, da se zagotovi skladnost z zahtevami tega oddel ka. To se lahko doseže s pomočjo 
avtomatskih sistemov, nameščenih na cestno infrastrukturo, ali z opremo za tehtanje, nameščeno 
v vozilih. Taka oprema za tehtanje, nameščena v vozilih, je točna in zanesljiva, popolnoma 
interoperabilna in združljiva z vsemi  tipi vozil.  
2. Pogodbenica ne zahteva, da se oprema za tehtanje, nameščena v vozilo, vgradi v vozila ali skupine 
vozil, ki so registrirane v drugi pogodbenici.  
3. Če se za ugotavljanje kršitev tega oddelka in naložitev kazni uporabljajo avtomatski sistemi, se  ti 
sistemi certificirajo. Kadar se avtomatski sistemi uporabljajo le za namene prepoznavanja, ni 
treba, da so certificirani.  
4. Pogodbenici v skladu s členom 14 oddelka 1 dela A te priloge zagotovita, da si njuni pristojni 
organi izmenjujejo informacije o k ršitvah in kaznih, povezanih s tem členom.  
  
 
867 
  
DODATEK ROAD.C.1.1: NAJVEČJE TEŽE IN MERE TER SORODNE ZNAČILNOSTI VOZIL  
1. Največje dovoljene mere vozil (v metrih, „m“)  
1.1 Največja dolžina:    
– motorno vozilo  12,00  m   
– priklopno vozilo   12,00  m   
– skupina vozil (sedlasti vlačilec s polpriklopnikom)   16,50  m   
– skupina vozil (motorno tovorno vozilo in priklopno vozilo)   
1.2 Največja širina:   18,75  m  
(a) vsa vozila, razen vozil iz točke (b)   2,55  m   
(b) nadgradnje klimatiziranih vozil ali klimatiziranih zabojnikov  2,60  m 
ali zamenljiva tovorišča,  ki jih prevažajo vozila   
  
1.3 Največja višina (vsa vozila)  4,00  m   
  
1.4 Snemljive nadgradnje in standardne tovorne enote, npr. zabojniki, so vključene v merah v točkah 
1.1, 1.2, 1.3, 1.6, 1.7, 1.8 in 4.4.   
1.5 Vsako motorno vozilo ali skupina vozil mora biti sposobno voziti v krožnem pasu z zunanjim 
polmerom 12,50 m in no tranjim polmerom 5,30 m   
1.6 Največja razdalja med osjo kraljevega čepa in zadnjim delom polpriklopnika  
 12,00  m   
1.7 Največja razdalja, merjena vzporedno z vzdolžno osjo skupine vozil, sestavljene iz motornega 
tovornega vozila in priklopnega vozila, o d skrajne sprednje zunanje točke tovornega prostora za 
kabino motornega vozila do skrajne zadnje zunanje točke priklopnega vozila, zmanjšana za razdaljo 
med zadnjo stranjo motornega vozila in prednjim delom   
priklopnega vozila  15,65  m 
1.8 Največja razdal ja, merjena vzporedno z vzdolžno osjo skupine vozil, sestavljene iz motornega 
tovornega vozila in priklopnega vozila, od skrajne sprednje zunanje točke tovornega prostora za 
kabino do skrajne zadnje zunanje točke priklopnega vozila  
   16,40  m 
  
2. Največj a dovoljena teža vozila (v tonah)   
2.1 Vozila, ki so del skupine vozil  
2.1.1 Dvoosno priklopno vozilo   18 ton   
  
2.1.2 Triosno priklopno vozilo   24 ton   
2.2 Skupine vozil   
 
868 
 Pri kombinacijah vozil, vključno z vozili na alternativna goriva ali brezemisijskimi vozili, se največja 
dovoljena teža iz tega oddelka poveča za dodatno težo alternativnega goriva za največ eno tono ali 
brezemisijske tehnologije za največ dve toni.   
2.2.1 Skupine vozil (motorno tovorno vozilo in priklopno vozilo) s petimi ali šestimi osmi   
(a) dvoosno motorno vozilo s triosnim priklopnim vozilom   40 ton   
(b) triosno motorno vozilo z dvo - ali triosnim priklopnim vozilom   
2.2.2 Skupine vozil (sedlasti vlačilec s polpriklopnikom) s petimi ali 
šestimi osmi   40 ton   
(a) dvoosno motorno vozilo s triosnim polpriklopnikom   40 ton   
(b) triosno motorno vozilo z dvo - ali triosnim polpriklopnikom   
2.2.3 Skupina vozil s štirimi osmi, sestavljena iz dvoosnega motornega 
vozila   40 ton  
in dvoosnega priklopnega vozila   36 ton   
2.2.4 Skupina vozil (sedlasti vlačilec s polpriklopnikom) s štirimi osmi, sestavljena iz dvoosnega 
vlačilca in dvoosnega polpriklopnika, če je razdalja med osmi polpriklopnika:  
med 1,3 in 1,8 m      36 ton  
več kot 1,8 m, 36 ton (+ 2 toni, če st a upoštevani največja dovoljena teža (MAW) motornega vozila 
(18 ton) in največja dovoljena obremenitev tandemske osi polpriklopnika (20 ton) in če je pogonska 
os opremljena z dvojnimi pnevmatikami in zračnim ali temu podobnim vzmetenjem)  
2.3 Motorna vozil a   
Pri motornih vozilih na alternativna goriva ali brezemisijskih vozilih se največja dovoljena teža iz 
pododdelkov 2.3.1 in 2.3.2 poveča za dodatno težo alternativnega goriva za največ eno tono ali 
brezemisijske tehnologije za največ dve toni.  
2.3.1 Dvo osna motorna vozila   18 ton   
2.3.2 Triosna motorna vozila   25 ton (oziroma 26 ton, 
kadar je pogonska os 
opremljena z dvojnimi kolesi 
in zračnim vzmetenjem ali 
enakovrednim vzmetenjem 
ali kadar je vsaka pogonska 
os opremljena z dvojnimi 
kolesi in največja teža vsake 
osi ne presega 9,5 tone)  
 
869 
 2.3.3 Štiriosna motorna vozila z dvema upravljanima osema    32 ton, kadar je pogonska os 
opremljena z dvojnimi kolesi 
in zračnim vzmetenjem ali 
enakovrednim vzmetenjem 
ali kadar je vsaka pogonska 
os opremljena z dvojnimi 
kolesi in največja teža vsake 
osi ne presega 9,5 tone  
  
3. Največja dovoljena osna obremenitev vozil (v tonah)   
3.1 Enojne osi   
Enojna nepogonska os   
3.2 Tandemske osi priklopnih vozil in polpriklopnikov   
Vsota obremenitev na vsako tandemsko os ne sme presegati, če je 
razdalja (d) med osmi:   10 ton   
– do 1 m (d < 1,0)   11 ton   
– od 1,0 do 1,3 m (1,0 ≤ d < 1,3)   16 ton   
– od 1,3 do 1,8 m (1,3 ≤ d < 1,8)   18 ton   
– 1,8 m ali več (1,8 ≤ d)   20 ton  
3.3 Triosna priklopna vozila in polpriklopniki   
Vsota obremenitev na vsako tandemsko os ne sme presegati, če je razdalja (d) med osmi:   
do 1,3 m (d ≤ 1,3)         21 ton   
od 1,3 do 1,4 m (1,3 < d ≤ 1,4)      24 ton   
3.4 Pogonska os   
Pogonska os vozil iz točk 2.2 in 2.3   11,5 ton   
3.5 Tandemska os motornih vozil   
Vsota obremenitev na vsako tandemsko os ne sme presegati, če je razdalja (d) med osmi:   
– do 1 m (d < 1,0)   11,5 tone   
– od 1,0 do 1,3  m (1,3 ≤ d < 1,3)   16 ton   
– od 1,3 do 1,8 m (1,3 ≤ d < 1,8)   18 ton (oziroma 19 ton, 
kadar je pogonska os 
opremljena z dvojnimi 
kolesi in zračnim 
vzmetenjem ali 
enakovrednim vzmetenjem  
ali kadar je vsaka pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi  
in največja teža vsake osi ne pre sega 9,5 tone)  
 
870 
 4. Druge značilnosti vozil  
4.1 Vsa vozila   
Teža ki jo prenaša ena ali več pogonskih osi vozila ali skupine vozil, ne sme biti manjša od 25 % 
celotne teže vozila ali skupine vozil.  
4.2 Skupine vozil (motorno tovorno vozilo in priklopno vozilo)   
Razdalja med zadnjo osjo motornega vozila in prvo osjo priklopnega vozila ne sme biti manjša od 
3,00 m   
4.3 Največja dovoljena teža, ki je odvisna od medosne razdalje vozila   
Največja dovol jena teža v tonah štiriosnega motornega vozila ne sme presegati petkratne razdalje v 
metrih med skrajno prvo in skrajno zadnjo osjo vozila.  
4.4 Polpriklopniki   
Razdalja med osjo kraljevega čepa in katero koli točko na sprednji strani polpriklopnika, merj ena 
vodoravno, ne sme presegati 2,04 m  
 
  
 
871 
  
Oddelek 2 Zahteve za tahografe, vozniške kartice in kartice servisnih delavnic  
Člen 1 – Vsebina in načela  
Ta oddelek določa zahteve za vozila, ki spadajo na področje uporabe oddelka 2 dela B te priloge v 
zvezi z vgradnjo, testiranjem in nadzorom  tahografov iz člena ROAD 8(2) tega sporazuma.   
Člen 2 – Opredelitev pojmov   
1. V tem oddelku se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 oddelka 2 in člena 2 oddelka 4 dela B te 
priloge.  
2. Poleg opredelitev pojmov iz odsta vka 1 se v tem oddelku uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „enota vozila“ pomeni tahograf, razen zaznavala gibanja in povezovalnih kablov zaznavala 
gibanja. Enota vozila je lahko ena sama enota ali več enot, porazdeljenih po vozilu, če 
izpolnjuje va rnostne zahteve tega oddelka; enota vozila med drugim vključuje procesno 
enoto, pomnilnik podatkov, funkcijo merjenja časa, dve vmesniški napravi za pametne 
kartice (voznikovo in sovoznikovo), tiskalnik, prikazovalnik, konektorje in priprave za 
vnašanje po datkov s strani uporabnika;   
(b) „zaznavalo gibanja“ pomeni del tahografa, ki daje signal, ustrezen hitrosti in/ali prevoženi 
poti vozila;   
(c) „nadzorna kartica“ pomeni tahografsko kartico, ki jo organi pogodbenice izdajo 
pristojnemu nacionalnemu nadzornemu org anu; ta kartica identificira nadzorni organ in 
neobvezno tudi osebo, pristojno za nadzor, ter omogoča dostop do branja, izpisa in/ali 
prenosa podatkov, ki so shranjeni v pomnilniku podatkov ali na vozniških karticah in 
neobvezno na karticah servisnih delav nic;  
(d) „kartica servisne delavnice“ pomeni tahografsko kartico, ki jo organi pogodbenice izdajo 
imenovanemu osebju proizvajalca tahografa, serviserju, proizvajalcu vozil ali servisni 
delavnici, odobrenim v navedeni pogodbenici; ta kartica identificira imetn ika kartice in 
omogoča testiranje, umerjanje in aktiviranje tahografov in/ali prenos iz njih;  
(e) „aktivacija“ pomeni fazo, v kateri se vzpostavi vsestransko delovanje tahografa in se prek 
kartice servisne delavnice uporabljajo vse funkcije, vključno z varnos tnimi;  
(f) „umerjanje“ digitalnega tahografa pomeni posodobitev ali potrditev parametrov vozila, 
vključno z identifikacijo vozila in značilnostmi vozila, ki se hranijo v pomnilniku podatkov, in 
sicer z uporabo kartice servisne delavnice;  
(g) „prenos podatkov“ z digitalnega ali pametnega tahografa pomeni kopiranje, skupaj z 
digitalnim podpisom, dela ali celotnega niza datotek, shranjenih na pomnilniku podatkov 
enote vozila ali v spominu tahografske kartice, pod pogojem, da ta postopek ne spremeni 
ali zbriše shranj enih podatkov;  
(h) „napaka“ pomeni nenormalno delovanje, ki ga zazna digitalni tahograf, do katerega lahko 
pride zaradi nepravilnega delovanja ali okvare opreme;  
 
872 
 (i) „namestitev“ pomeni vgradnjo tahografa v vozilo;  
(j) „redni kontrolni pregledi“ pomeni skupek del, opravljenih z namenom preverjanja, ali 
tahograf deluje pravilno, ali njegove nastavitve ustrezajo parametrom vozila, in ali so na 
tahograf morda pritrjene naprave za prirejanje;  
(k) „popravilo“ pomeni kakršno koli popravilo zaznavala gibanja ali enote v vozil u, pri katerem 
je potreben odklop napajanja, njegov odklop od drugih delov tahografa ali odpiranje 
zaznavala gibanja ali enote vozila;  
(l) „interoperabilnost“ pomeni zmožnost sistemov ter osnovnih poslovnih procesov za 
izmenjavo podatkov ter informacij;  
(m) „vme snik“ pomeni napravo med sistemi, ki omogoča povezovanje in komuniciranje 
sistemov;  
(n) „merjenje časa“ pomeni stalni digitalni zapis usklajenega univerzalnega datuma in časa 
(UTC) ter  
(o) „sporočilni sistem TACHOnet“ pomeni sporočilni sistem, ki je skladen s 
tehničnimi specifikacijami iz prilog I do VII Izvedbene uredbe Komisije (EU) 
2016/68 z dne 21. januarja 2016 o splošnih postopkih in specifikacijah, 
potrebnih za medsebojno povezanost elektronskih registrov vozniških kartic142.   
Člen 3 – Vgradnja  
1. Tahografi  iz odstavka 2 se vgradijo v vozila:   
(a) kadar največja dovoljena masa vozil, skupaj s kakršnim koli priklopnikom ali 
polpriklopnikom, presega 3,5 tone; ali   
(b) od 1. julija 2026 dalje, kadar največja dovoljena masa vozil, skupaj s  kakršnim koli 
priklopnikom ali polpriklopnikom, presega 2,5 tone.    
2. Tahografi so:  
(a) za vozila, ki so prvič dana v promet pred 1. majem 2006, analogni tahograf;  
(b) za vozila, ki so bila prvič dana v promet med 1. majem 2006 in 30. septembrom 2011, prva 
različica digitalnega tahografa;  
(c) za vozila, ki so bila prvič dana v promet med 1. oktobrom 2011 in 30. septembrom 2012, 
druga različica digitalnega tahografa;  
(d) za vozila, ki so bila prvič dana v promet med 1. oktobrom 2012 in 14. junijem 2019, tretja 
različica digitalnega tahografa;  
(e) za vozil a, prvič registrirana od 15. junija 2019 do dveh let po začetku veljavnosti podrobnih 
specifikacij iz člena 2(2)(g) oddelka 4 dela B te priloge, pametni tahograf 1; in  
                                                            
142UL L 15, 22.1.2016, str.  51. 
 
873 
 (f) za vozila, prvič registrirana več kot dve leti po začetku veljavnosti podrobnih specifik acij iz 
člena 2(2)(h) oddelka 4 dela B te priloge, pametni tahograf 2.  
3. Vsaka pogodbenica lahko iz uporabe tega oddelka izvzame vozila iz člena 8(3) oddelka 2 dela B te 
priloge.  
4. Vsaka pogodbenica lahko iz uporabe tega oddelka izvzame vozila za prevoze, za katera se je odobrila 
izjema v skladu s členom 8(4) oddelka 2 dela B te priloge. Vsaka pogodbenica nemudoma uradno 
obvesti drugo pogodbenico o uporabi tega odstavka.  
5. Najpozneje tri leta po koncu leta začetka veljavnosti podrobnih tehničnih specifikacij za  pametni 
tahograf 2 se vozila iz odstavka 1(a), ki so opremljena z analognim ali digitalnim tahografom, med 
delovanjem na ozemlju pogodbenice, ki ni pogodbenica, v kateri so registrirana, opremijo s 
pametnim tahografom 2.   
6. Najpozneje štiri leta po začetku veljavnosti podrobnih tehničnih specifikacij za pametni tahograf 2 se 
vozila iz odstavka 1(a), ki so opremljena s pametnim tahografom 1, med delovanjem na ozemlju 
pogodbenice, ki ni pogodbenica, v kateri so registrirana, op remijo s pametnim tahografom 2.  
7. Od 1. julija 2026 se vozila iz odstavka 1(b) opremijo s pametnim tahografom 2, ko delujejo na 
ozemlju pogodbenice, ki ni pogodbenica, v kateri so registrirana.   
8. Nobena določba tega oddelka ne vpliva na uporabo pravil Unije o napotitvi voznikov v cestnem 
prometu za cestne prevoznike v tovornem prometu na ozemlju Unije.  
Člen 4 – Varstvo podatkov  
1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se obdelava osebnih podatkov v okviru tega oddelka izvaja izključno 
za namene preverjanja skladnosti  s tem oddelkom.   
2. Vsaka pogodbenica zlasti zagotovi, da so osebni podatki zaščiteni pred uporabami, ki niso strogo 
navedene v odstavku 1, v zvezi z:  
(a) uporabo globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za zapisovanje podatkov o 
lokaciji iz tehni čnih specifikacij za pametni tahograf 1 in pametni tahograf 2;  
(b) elektronsko izmenjavo podatkov o vozniških karticah iz člena 13 in zlasti vsako čezmejno 
izmenjavo takšnih podatkov s tretjimi stranmi ter  
(c) hranjenje zapisov s strani cestnih prevoznikov v tovo rnem prometu iz člena 15.   
3. Digitalni tahografi so zasnovani tako, da zagotavljajo zasebnost. Obdelujejo se le podatki, ki so 
potrebni za namene iz odstavka 1.   
4. Lastniki vozil, cestni prevozniki v tovornem prometu in vsi drugi zadevni subjekti ravnajo v s kladu z 
ustreznimi določbami o varstvu osebnih podatkov.   
 
874 
 Člen 5 – Vgradnja in popravilo  
1. Tahografe lahko vgrajujejo ali popravljajo le serviserji, servisne delavnice ali proizvajalci vozil, ki so 
jih za ta namen pooblastili pristojni organi  pogodbenice v  skladu s členom 7.   
2. Pooblaščeni serviserji, servisne delavnice ali proizvajalci vozil zapečatijo tahograf, potem ko 
preverijo, da deluje pravilno in zlasti na tak način, da se zagotovi, da nobena naprava za prirejanje ne 
more poškodovati ali spremeniti zapisanih podatkov.  
3. Pooblaščeni serviser, servisna delavnica ali proizvajalec vozil na pečate odtisne posebno oznako in 
poleg tega v digitalne tahografe, pametne tahografe 1 in pametne tahografe 2 vnese elektronske 
varnostne podatke za izvajanje preverjanj pristnosti. Vsaka p ogodbenica vodi in objavi register 
uporabljenih oznak in elektronskih varnostnih podatkov ter potrebne informacije v zvezi z 
uporabljenimi elektronskimi varnostnimi podatki.   
4. Za namene potrditve, da je bila vgradnja tahografa opravljena v skladu z zahteva mi tega oddelka, se 
pritrdi ploščica o vgraditvi na tak način, da je jasno vidna in enostavno dostopna.   
5. Sestavni deli tahografa se zapečatijo. Zapečatijo se vse povezave s tahografom, ki bi lahko bile 
izpostavljene posegom, vključno s povezavo med zaznav alom gibanja in menjalnikom, ter po potrebi 
ploščica o vgraditvi.  
Pečat lahko odstranijo ali poškodujejo le:  
– serviserji ali servisne delavnice, ki so jih pristojni organi v skladu s členom 7 odobrili za 
popravila, vzdrževanje ali ponovno umerjanje taho grafa, ali pa ustrezno usposobljene in po 
potrebi pooblaščene osebe, pristojne za nadzor, z namenom nadzora ali  
– če je to potrebno zaradi popravila ali spremembe vozila, ki vpliva na pečat. V takih primerih se 
v vozilu  hrani pisna izjava, v kateri sta nav edena datum in čas, ko je bil pečat poškodovan, ter 
so navedeni razlogi za odstranitev tega pečata.   
Odstranjene ali poškodovane pečate brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje v sedmih dneh po 
njihovi odstranitvi ali poškodbi zamenja pooblaščeni serviser  ali servisna delavnica. Kadar so bili 
pečati odstranjeni ali poškodovani za potrebe nadzora, jih lahko brez nepotrebnega odlašanja 
zamenja oseba, pristojna za nadzor, ki ima opremo za pečatenje in edinstveno posebno oznako.  
Kadar oseba, pristojna za nadz or, odstrani pečat, se nadzorna kartica vstavi v tahograf od trenutka, 
ko se odstrani pečat, do konca kontrolnega pregleda, tudi v primeru namestitve novega pečata. 
Oseba, pristojna za nadzor, izda pisno izjavo, ki vsebuje vsaj naslednje informacije:  
– iden tifikacijsko številko vozila;  
– ime inšpektorja;  
– nadzorni organ in državo;  
– številko nadzorne kartice;   
– številko odstranjenega pečata;  
 
875 
 – datum in čas odstranitve pečata ter  
– številko novega pečata, kadar je oseba, pristojna za nadzor, namestila nov pečat.  
Pred zamenjavo pečatov tahograf preveri in kalibrira pooblaščena servisna delavnica, razen kadar je 
bil pečat odstranjen ali poškodovan za potrebe nadzora in ga je zamenjala oseba, pristojna za 
nadzor.  
Člen 6 – Kontrolni pregledi tahografov  
1. Tahografe red no pregledujejo pooblaščene servisne delavnice. Redni kontrolni pregledi se 
opravijo najmanj vsaki dve leti.   
2. Pri kontrolnih pregledih iz odstavka 1 se preveri vsaj naslednje:  
– ali je tahograf pravilno nameščen in ustrezen za vozilo,  
– ali tahograf deluje pravilno,  
– ali je na tahografu homologacijska oznaka,  
– ali je nameščena ploščica o vgraditvi,  
– ali so vsi pečati nedotaknjeni in učinkoviti,  
– da na tahografu ni pritrjena nobena naprava za prirejanje oziroma da ni znakov, da b i bila takšna 
naprava uporabljena, in  
– preverjanje velikosti pnevmatik in njihovega dejanskega obsega.  
3. Servisne delavnice pripravijo poročilo o kontrolnem pregledu, kadar je bilo treba odpraviti 
nepravilnosti pri delovanju tahografa, ne glede na to, ali gre za rezultat rednega kontrolnega 
pregleda ali kontrolnega pregleda, ki se opravi na posebno zahtevo pristojnega nacionalnega 
organa. Servisne delavnice hranijo seznam vseh poročil o kontrolnih pregledih, ki so jih pripravile.  
4. Poročila o kontrolnih preg ledih se hranijo vsaj dve leti od časa priprave poročila. Vsaka 
pogodbenica odloči, ali se bodo poročila o kontrolnem pregledu v tem obdobju hranila ali poslala 
pristojnemu organu. Če poročila o kontrolnih pregledih hrani servisna delavnica, ta na zahtevo 
pristojnega organa predloži poročila o kontrolnih pregledih in umerjanjih, opravljenih v tem 
obdobju.  
Člen 7 – Pooblastitev serviserjev, servisnih delavnic in proizvajalcev vozil  
1. Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, vsaka država članica pooblasti, red no nadzoruje in potrjuje 
serviserje, servisne delavnice in proizvajalce vozil, ki lahko izvajajo vgradnje, preverjanja, kontrolne 
preglede in popravila tahografov.  
2. Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, vsaka država članica zagotovi, da so serviserji, se rvisne 
delavnice in proizvajalci vozil usposobljeni in zanesljivi. Za ta namen vzpostavijo in objavijo sklop 
jasnih nacionalnih postopkov ter zagotovijo izpolnjevanje naslednjih minimalnih meril:  
 
876 
 (a) osebje je ustrezno usposobljeno;  
(b) na voljo je oprema, potrebna za izvajanje ustreznih testov in nalog; in  
(c) serviserji, servisne delavnice in proizvajalci vozil so na dobrem glasu.  
3. Revizije pooblaščenih serviserjev ali servisnih delavnic se izvajajo na naslednji način:  
(a) pri pooblaščenih serviserjih ali serv isnih delavnicah se najmanj vsaki dve leti revidirajo postopki, ki 
jih uporabljajo pri obravnavanju tahografov. Revizija se mora osredotočiti zlasti na uvedene 
varnostne ukrepe in obravnavanje kartic servisnih delavnic. Pogodbenici ali, v primeru Unije, dr žave 
članice lahko te revizije izvajajo brez iz vajanja obiskov na kraju samem in  
(b) potekajo tudi nenapovedane tehnične revizije pooblaščenih serviserjev ali servisnih delavnic, da se 
preverijo opravljena umerjanja, kontrolni pregledi in vgradnje. Te revizije  zajamejo letno vsaj 10  % 
pooblaščenih serviserjev in servisnih delavnic.  
4. Vsaka pogodbenica in njeni pristojni organi ustrezno ukrepajo za preprečevanje navzkrižja interesov 
med serviserji ali servisnimi delavnicami ter cestnimi prevozniki v tovornem prometu. Zlasti kadar 
obstaja resno tveganje za navzkrižje interesov, se sprejm ejo dodatni posebni ukrepi, s katerimi se 
zagotovi, da serviser ali servisna delavnica ravna skladno s tem oddelkom.  
5. Pristojni organi vsake pogodbenice serviserjem, servisnim delavnicam in proizvajalcem vozil, ki ne 
izpolnjujejo obveznosti iz tega oddelka , začasno ali za stalno prekličejo pooblastilo.  
Člen 8 - Kartice servisnih delavnic  
1. Veljavnost kartic servisnih delavnic ne sme biti daljša od enega leta. Pri podaljševanju kartice 
servisne delavnice se pristojni organ prepriča, da serviser, servisna del avnica ali proizvajalec vozil 
izpolnjuje merila iz člena 7(2).  
2. Pristojni organ kartico servisne delavnice podaljša v 15 delovnih dneh po prejemu veljavne zahteve 
za podaljšanje, ko prejme vso potrebno dokumentacijo. Če je kartica servisne delavnice 
poškod ovana, ne deluje pravilno, je izgubljena ali ukradena, pristojni organ izda nadomestno kartico 
v petih delovnih dneh po prejemu podrobne zahteve v ta namen. Pristojni organi vodijo register 
izgubljenih, ukradenih in poškodovanih kartic.  
3. Če pogodbenica ali , v primeru Unije, država članica prekliče pooblastilo serviserja, servisne delavnice 
ali proizvajalca vozil, kakor določa člen 7, prekliče tudi kartice servisne delavnice, ki jih je izdala.  
4. Vsaka pogodbenica ukrene vse potrebno, da prepreči ponarejanje k artic servisnih delavnic, 
razdeljenih pooblaščenim serviserjem, servisnim delavnicam in proizvajalcem vozil.  
Člen 9 – Izdajanje vozniških kartic  
1. Vozniške kartice izda pristojni organ pogodbenice, v kateri ima voznik običajno prebivališče, 
na voznikovo  zahtevo. Kadar pristojni organi pogodbenice, ki izdajo vozniško kartico, podvomijo v 
verodostojnost izjave o običajnem prebivališču, ali če gre za posebni nadzor, lahko od voznika 
zahtevajo kakršne koli dodatne informacije ali dokazila.  
 
877 
 Za namene tega čl ena „običajno prebivališče“ pomeni kraj, kjer oseba običajno živi, najmanj 185 dni 
v vsakem koledarskem letu, zaradi osebnih ali poklicnih vezi, v primeru osebe brez poklicnih vezi pa 
zaradi osebnih vezi, ki kažejo tesne povezave med navedeno osebo in kraj em, kjer živi.  
Za običajno prebivališče osebe, ki ima poklicne vezi drugje kakor osebne vezi in zato živi izmenoma v 
različnih krajih v pogodbenicah, pa se šteje kraj njenih osebnih vezi, če se taka oseba tja redno vrača. 
Ni nujno, da je zadnji pogoj izpo lnjen, kadar oseba živi v pogodbenici, da bi opravljala nalogo za 
določen čas.  
2. Vsaka pogodbenica ali, v primeru Unije, država članica lahko v ustrezno utemeljenih in 
izjemnih primerih izda začasno vozniško kartico, ki je ni mogoče podaljšati in velja n ajveč 185 dni, in 
sicer vozniku, ki nima običajnega prebivališča v pogodbenici, če je tak voznik v delovno pravnem 
razmerju s podjetjem, ki ima sedež v pogodbenici izdajateljici, in da lahko v tem primeru na zahtevo 
predloži potrdilo za voznike.  
3. Pristo jni organi pogodbenice izdajateljice sprejmejo ustrezne ukrepe, da se prepričajo, da 
prosilec še nima veljavne vozniške kartice, in vozniško kartico opremijo z osebnimi podatki voznika 
ter zagotovijo, da so podatki na njej vidni in varni.  
4. Vozniška kartica ne sme veljati več kot pet let.  
5. Veljavna vozniška kartica se ne prekliče ali razveljavi, razen če pristojni organi pogodbenice 
ugotovijo, da je ponarejena ali da voznik uporablja kartico, katere imetnik ni on sam, ali da je kartico 
pridobil na podlagi lažnih izjav in/ali ponarejenih dokumentov. Če pogodbenica ali, v primeru Unije, 
država članica, ki ni pogodbenica izdajateljica, ali, v primeru Evropske unije, ki ni država članica 
izdajateljica, sprejme ukrepe za razveljavitev ali prekli c, kartico čim prej vrne organom pogodbenice 
ali, v primeru Unije, organom države članice, ki jo je izdala, in navede razloge za njeno razveljavitev 
oz. preklic.  Če se predvideva, da bo vrnitev kartice trajala več kot dva tedna, pogodbenica, ki je 
kartico razveljavila ali preklicala, ali, v primeru Unije, država članica, ki je kartico razveljavila ali 
preklicala, pogodbenico izdajateljico ali, v primeru Unije, državo članico izdajateljico v teh dveh 
tednih obvesti o razlogih za njeno razveljavitev oz. prekl ic.   
6. Pristojni organ pogodbenice izdajateljice lahko zahteva, da voznik nadomesti vozniško 
kartico z novo kartico, če je to potrebno za uskladitev z ustreznimi tehničnimi specifikacijami.   
7. Vsaka pogodbenica ukrene vse potrebno za preprečitev možnos ti ponarejanja vozniških 
kartic.  
8. Ta člen pogodbenici ali, v primeru Unije, državi članici ne preprečuje, da bi izdala vozniško 
kartico vozniku, ki ima običajno prebivališče na delu ozemlja te pogodbenice, za katerega se ta 
priloga ne uporablja, pod pog ojem, da se v takšnih primerih uporabljajo ustrezne določbe tega 
oddelka.  
Člen 10 – Podaljšanje vozniških kartic  
1. Kadar je v primeru podaljšanja pogodbenica, v kateri ima voznik običajno prebivališče, različna od 
pogodbenice, ki je izdala njegovo trenutno  kartico, in če so organi prejšnje države članice ti 
zaprošeni, da to vozniško kartico podaljšajo, obvestijo organe, ki so izdali staro kartico, o razlogih za 
njeno podaljšanje.  
 
878 
 2. Ob zahtevi za podaljšanje kartice, katere veljavnost bo kmalu potekla, pristo jni organ pred tem 
datumom izda novo kartico, če mu je bila zahteva poslana v roku iz člena 5 oddelka 4 dela B te 
priloge.  
Člen 11 – Ukradene, izgubljene ali poškodovane vozniške kartice  
1. Organi, ki kartice izdajajo, vodijo evidenco o izdanih, ukradenih, izgubljenih in poškodovanih 
vozniških karticah najmanj za čas, ki je enak času njihove veljavnosti.  
2. Če je vozniška kartica poškodovana, če ne deluje pravilno ali če je izgubljena ali ukradena, pristojni 
organ pogodbenice, kateri ima voznik običajno prebiv ališče, izda nadomestno kartico v osmih 
delovnih dneh od dneva, ko je prejel podrobno zahtevo.  
Člen 12 – Vzajemno priznavanje vozniških kartic  
1. Vsaka pogodbenica sprejme vozniške kartice, ki jih je izdala druga pogodbenica.  
2. Kadar imetnik veljavne voznišk e kartice, ki jo je izdala pogodbenica, pridobi običajno prebivališče 
v drugi pogodbenici in je zaprosil za zamenjavo svoje kartice z enakovredno vozniško kartico, je za 
preverjanje, ali je predložena kartica še veljavna, odgovorna pogodbenica ali, v prime ru Unije, 
država članica, ki izvede zamenjavo.  
3. Pogodbenici ali, v primeru Unije, države članice, ki izvedejo zamenjavo, vrnejo staro kartico 
organom pogodbenice izdajateljice ali, v primeru Unije, državi članici izdajateljici in navedejo 
razloge za vrnite v.  
4. Kadar pogodbenica ali, v primeru Unije, država članica nadomesti ali zamenja vozniško kartico, se 
nadomestitev ali zamenjava in morebitna poznejša nadomestitev ali zamenjava evidentirajo v 
navedeni pogodbenici ali, v primeru Unije, državi članici.  
Člen 13 – Elektronska izmenjava informacij o vozniških karticah  
1. Da se preveri, ali prosilec še ni imetnik veljavne vozniške kartice, pogodbenici, ali v primeru Unije, 
države članice za obdobje, ki je vsaj enako obdobju veljavnosti kartic, vodijo nacionalne e lektronske 
registre z naslednjimi informacijami o vozniških karticah:   
–  priimek in ime voznika,  
–  datum in, če je na voljo, kraj rojstva voznika,  
–  številka veljavnega vozniškega dovoljenja in država, ki je vozniško dovoljenje izdala (če je 
navedena),  
–  status vozniške kartice in  
–  številka vozniške kartice.  
2. Elektronski registri pogodbenic ali, v primeru Unije, držav članic so medsebojno povezani in dostopni 
na celotnem ozemlju pogodbenic z uporabo sporočilnega sistema TACHOnet ali združljivega sistema. 
Če se uporablja združljiv sistem, je mogoča izmenjava ele ktronskih podatkov z drugo pogodbenico 
prek sporočilnega sistema TACHOnet.  
 
879 
 3. Pogodbenice ali, v primeru Unije, države članice pri izdajanju, nadomeščanju in, kadar je potrebno, 
podaljševanju vozniške kartice z izmenjavo elektronskih podatkov preverijo, ali voznik že ima drugo 
veljavno vozniško kartico. Izmenjava podatkov je omejena  na podatke, potrebne za takšno 
preverjanje.  
4. Osebe, pristojne za nadzor, imajo dostop do elektronskega registra, da lahko preverijo status 
vozniške kartice.  
Člen 14 – Namestitve tahografov  
1. Digitalni tahografi se ne namestijo tako, da bi samodejno preklo pili na določeno kategorijo 
dejavnosti, kadar je motor vozila ugasnjen ali stikalo za vžig izklopljeno, razen če lahko voznik še 
naprej ročno izbira ustrezno kategorijo dejavnosti.  
2. Vozila ne smejo biti opremljena z več kot enim tahografom, razen za namene  testiranja na terenu.  
3. Vsaka pogodbenica prepove proizvodnjo, distribucijo, oglaševanje in/ali prodajo naprav, ki so 
izdelane in/ali namenjene za prirejanje tahografov.  
Člen 15 – Odgovornost cestnih prevoznikov v tovornem prometu  
1. Cestni prevozniki v tov ornem prometu so odgovorni za zagotavljanje, da so njihovi vozniki ustrezno 
usposobljeni in imajo ustrezna navodila v zvezi s pravilnim delovanjem digitalnih, pametnih ali 
analognih tahografov, izvajajo redna preverjanja, s katerimi se prepričajo, da njiho vi vozniki 
tahografe pravilno uporabljajo, in svojih voznikov niti neposredno niti posredno ne spodbujajo k 
zlorabi tahografov.  
Cestni prevozniki v tovornem prometu izdajo voznikom vozil, opremljenih z analognim tahografom, 
zadostno število tahografskih v ložkov, pri čemer upoštevajo osebno naravo tahografskih vložkov, 
trajanje prevoza in morebitno potrebo po nadomestitvi poškodovanih tahografskih vložkov ali 
vložkov, ki jih je odvzela pooblaščena oseba, pristojna za nadzor. Cestni prevozniki v tovornem 
prometu izdajo voznikom samo tahografske vložke, katerih vzorec je odobren in primeren za 
uporabo v napravi, ki je vgrajena v vozilo.  
Cestni prevoznik v tovornem prometu zagotovi, da se lahko izpis podatkov iz tahografa na zahtevo 
osebe, pristojne za nadzor,  ob upoštevanju trajanja prevoza v primeru kontrolnega pregleda pravilno 
izvede.  
2. Cestni prevozniki v tovornem prometu hranijo tahografske vložke in izpise, kadar koli so izpisi 
narejeni v skladu s členom 9 oddelka 4 dela B te priloge, v časovnem zaporedju  in čitljivi obliki vsaj 
eno leto po njihovi uporabi in kopije na njihovo zahtevo izročijo zadevnim voznikom. Cestni 
prevozniki v tovornem prometu na zahtevo izročijo zadevnim voznikom tudi kopije prenesenih 
podatkov iz vozniških kartic in tiskane izpise t eh kopij. Tahografski vložki, izpisi in preneseni podatki 
se izdelajo ali izročijo na zahtevo vsake pooblaščene osebe, pristojne za nadzor.  
3. Cestni prevozniki v tovornem prometu so odgovorni za kršitve tega oddelka in oddelka 4 dela B te 
priloge, ki jih po vzročijo njihovi vozniki ali vozniki, ki so jim dani na voljo. Vendar lahko vsaka 
pogodbenica to odgovornost pogojuje s kršitvijo prvega pododstavka odstavka 1 tega člena ter člena 
7(1) in (2) oddelka 2 dela B te priloge s strani cestnega prevoznika v tovo rnem prometu.  
 
880 
 Člen 16 – Postopki za cestne prevoznike v tovornem prometu v primeru nepravilnega delovanja 
naprave  
1. V primeru okvare ali nepravilnega delovanja tahografa cestni prevoznik v tovornem prometu 
zagotovi pri pooblaščenem serviserju ali v pooblaš čeni servisni delavnici popravilo takoj, ko je to 
mogoče.  
2. Če se vozilo ne more vrniti v prostore cestnega prevoznika v tovornem prometu v enem tednu po 
okvari ali po ugotovitvi nepravilnega delovanja, se popravilo opravi na poti.  
3. Vsaka pogodbenica ali, v  primeru Unije, države članice pristojne organe pooblastijo za prepoved 
uporabe vozila v primerih, ko okvara oziroma nepravilno delovanje ni bilo odpravljeno, kot določata 
odstavka 1 in 2, kolikor je to v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne pogodbenice.   
Člen 17 – Postopek za izdajo tahografskih kartic  
Evropska komisija pristojnim organom Združenega kraljestva v skladu s politiko potrjevanja 
evropskega overitelja digitalnih potrdil (ERCA) in politiko potrjevanja Združenega kraljestva zagotovi 
kriptograf ski material za izdajanje tahografskih kartic za voznike, servisne delavnice in nadzorne 
organe.   
   
 
881 
 PRILOGA ROAD -2: VZOREC DOVOLJENJA ZA  MEDNARODNI LINIJSKI  IN POSEBNI LINIJSKI  PREVOZ  
(Prva stran dovoljenja)  
(Oranžen papir – DIN A4)  
(Besedilo se pripravi v uradnih jezikih (ali enem od uradnih jezikov) pogodbenice, kjer je 
zahteva predložena.)  
  
Dovoljenje  
V skladu z naslovom I tretjega razdelka drugega dela [Cestni prevoz blaga] Sporazuma o trgovini in 
sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter 
Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani,    
  
DRŽAVA IZDAJATELJICA:  
……………………………………………………………………………….…..  
Organ za izdajo dovoljenja:  
……………………………………………………………………………….  
Razpoznavni znak države izdajateljice: ……………. (143)  
ŠT. DOVOLJENJA:  ................................... za linijski 
prevoz □ (2) za posebni linijski prevoz □ (2)  
z avtobusom med pogodbenicama Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in 
Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in 
Severna Irska na drugi strani,   
do: …………………………………………………………………………………………………...  
………………………………………………………………………………………………………..  
Priimek, ime ali naziv prevoznika o ziroma vodilnega prevoznika v primeru skupine podjetij ali 
partnerstva:  
Naslov:  
…………………………………………………………………………………………………... 
……………………………………………………………………………………………………………  
...  
Telefonska številka, številka telefaksa ali elektronski naslov:  
.…………………………………………………………………………….  
………………………………………………………………………………………………………..   
                                                            
143 Avstrija (A), Belgij a (B), Bolgarija (BG), Hrvaška (HR), Ciper (CY), Češka republika (CZ), Danska (DK), 
Estonija (EST), Finska (FIN), Francija (F), Nemčija (D), Grčija (GR), Irska (IRL), Italija (I), Latvija (LV), Litva (LT), 
Luksemburg (L), Madžarska (H), Malta (MT), Nizozem ska (NL), Poljska (PL), Portugalska (P), Romunija (RO), 
Slovaška (SK), Slovenija (SLO), Španija (E), Švedska (S) Združeno kraljestvo (UK), izpolnite.  
2 Označite ali izpolnite ustrezna polja.  
 
882 
  
 
 
(Druga stran dovoljenja)  
Ime, naslov, telefonska številka in številka telefaksa ali elektronski naslovi prevoznika oziroma v primeru 
skupine prevoznikov ali partnerstva imena v seh prevoznikov v skupini ali partnerstvu; navesti je treba tudi 
imena vseh podizvajalcev in jih kot take opredeliti:  
(1) ……………………………………………………………………………………………………………  
(2) ……………………………………………………………………………………………………………  
(3) ……………………………………………………………………………………………………………  
(4) ……………………………………………………………………………………………………………  
(5) ……………………………………………………………………………………………………………  
Po potrebi se priloži seznam.  
Veljavnost dovoljenja: Pošiljatelj: ………………………………. do: ……………………………..……...  
Kraj in datum izdaje: ………………………………………………………………………………………..  
Podpis  in žig organa za izdajo dovoljenja ali agencije: ……………………………………………………..  
1. Proga: ……………………………………………………………………………………………………….  
………………………………………………………………………………………..:…………………….….  
(a) Odhodni kraj prevoza: …………………………………...…………………………………  
…………………………………………………………………….. ............…………………………………....  
(b) Namembni kraj prevoza: …………….……………………………………………………..  
…………………………………………………………..……………………………………………………....  
Osnovni opis potovanja, s podčrtanimi postajališči, na katerih potniki vstopajo in izstopajo: 
………………..……..…………  
………………………… ………………………………………………………………………………………..  
2. Časovni razpored: 
………………………………………………………………………………………………..….  
(Priložiti temu dovoljenju)  
3. Posebni linijski prevoz:  
(a) Vrsta potnikov: ………………….………………….…….  
……………………………...........................................................................  
4. Drugi pogoji ali posebne postavke …...…………...................................................  
...................................................................... .......................................  
.............................................................................................................  
Žig organa, ki izdaja dovoljenje 
Pomembna opomba:   
 
883 
 (1)  To dovoljenje velja za celotno vožnjo.  
(2)  Dovoljenje ali kopijo, ki jo overi organ za izdajo dovoljenja, je treba imeti v vozilu celotno potovanje in 
ga na zahtevo predložiti uradnikom za izvrševanje.  
(3)  Odhodni in namembni kraj morata biti na ozemlju pogodbenice, kjer ima prevoznik sedež in kjer so 
avtobusi registrirani.  
(Tretja stran dovoljenja)  
  
SPLOŠNE UGOTOVITVE  
  
(1) Cestni prevoznik v potniškem prometu začne opravljati prevoz v obdobju, navedenem v 
odločbi organa, ki je izdal dovoljenje.  
  
(2) Razen v primeru višje sile prevoznik v mednarodnem linijskem ali posebnem linijskem 
prevozu sprejme vse ukrepe, da se zagotovi prevoz, ki ustreza pogojem, navedenim v 
dovoljenju.  
  
(3) Prevoznik javno objavi informacije o progi, postajališčih, voznem redu, vo zninah in 
pogojih prevoza.  
  
(4) Brez poseganja v dokumente, ki se nanašajo na vozilo ali voznika (kot sta registrska 
izkaznica vozila in vozniško dovoljenje), se naslednji dokumenti štejejo za kontrolne 
dokumente na podlagi člena X+4 naslova II tretjega razdelka drugega dela [Cestni 
prevoz potnikov] Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in 
Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom 
Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani ter jih je treba hran iti v vozilu in na 
zahtevo predložiti kateri  koli pooblaščeni nadzorni uradni osebi:   
  
– dovoljenje ali njegova overjena kopija za opravljanje mednarodnih linijskih ali 
posebnih linijskih prevozov;  
  
– licenca prevoznika za mednarodni cestni prevoz potnikov ali njena overjena 
kopija, ki se izda v skladu z zakonodajo Združenega kraljestva ali Unije;  
  
– v primeru opravljanja mednarodnega posebnega linijskega prevoza pogodba med 
organizatorjem in prevoznikom ali njena overjena kopija ter dokument, ki 
dokazuje, d a so potniki posebna skupina, ki se loči od preostalih potnikov, za 
namene posebnega linijskega prevoza;  
  
– kadar prevoznik linijskega ali posebnega linijskega prevoza v začasnih ali 
izjemnih okoliščinah uporablja dodatna vozila, mora poleg zgoraj navedeni h 
dokumentov imeti tudi kopijo pogodbe med prevoznikom, ki opravlja 
mednarodni linijski ali posebni linijski prevoz, in podjetjem, ki zagotavlja 
dodatna vozila, ali enakovreden dokument.  
(Četrta stran dovoljenja)  
 
884 
   
SPLOŠNE DOLOČBE  (nadaljevanje)  
  
(5) Prevozniki, ki opravljajo mednarodni linijski prevoz, razen posebnega linijskega 
prevoza, izdajajo vozovnice, s katerimi potrjujejo pravice potnikov do prevoza in ki so 
hkrati kontrolni dokument, ki dokazuje sklenitev prevozne pogodbe med potnikom in 
prevo znikom, posamezno ali skupno. Na vozovnicah, ki so lahko tudi elektronske, se 
navede:  
  
(a) ime operatorja;  
  
(b) odhodni in namembni kraj in, če je ustrezno, tudi povratna vožnja;  
  
(c) obdobje veljavnosti vozovnice in, če je ustrezno, datum in čas odhoda;  
  
(d) cena prevoza.  
  
Potnik predloži vozovnico na zahtevo katere  koli pooblaščene nadzorne uradne osebe.  
  
(6) Prevozniki, ki opravljajo mednarodne linijske ali posebne linijske prevoze potnikov 
omogočijo vse preglede, katerih namen je zagotoviti pravilno opravljanje  prevoza, 
zlasti glede časov vožnje in obdobij počitka ter varnosti v cestnem prometu in emisij.  
  
________________  
  
 
885 
 PRILOGA ROAD -3: VZOREC VLOGE ZA DOVOLJENJE ZA MEDNARODNI LINIJSKI IN POSEBNI LINIJSKI 
PREVOZ  
(Bel papir – DIN A4)  
(Besedilo se pripravi v uradnih jezikih (ali enem od uradnih jezikov) pogodbenice, kjer je 
zahteva predložena.)  
  
OBRAZEC VLOGE ZA IZDAJO DOVOLJENJA ALI PODALJŠANJE  
DOVOLJENJA ZA IZVAJANJE MEDNARODNEGA LINIJSKEGA ALI 
MEDNARODNEGA POSEBNEGA LINIJSKEGA PRE VOZA144)  
Za začetek linijskega prevoza  □ 
Za začetek posebnega linijskega prevoza  □ 
Za podaljšanje dovoljenja za prevoz  □ 
Za spremembo pogojev dovoljenja za prevoz  □  
z avtobusom med pogodbenicama v skladu s Sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in 
Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna 
Irska na drugi strani,  
………………………………………………………………………………………………………........  
(Organ za izdajo dovoljenja)  
1. Priimek in ime ali naziv pre voznika vlagatelja; v primeru vloge skupine prevoznikov ali partnerstva se 
navede ime prevoznika, ki so ga drugi prevozniki pooblastili za predložitev vloge:  
………………………………………………………………………………………………………........  
………………………………………………………………………………………………………........  
2. Prevoze bo opravljal (1)  
prevoznik □ skupina prevoznikov □ partnerstvo □ podizvajalec □  
3. Nazivi in naslovi prevoznika oziroma v primeru skupine prevoznikov ali partnerstva nazivi vseh 
prevoznikov v skupini ali partnerstvu; poimensko je treba navesti tudi  vse podizvajalce (2)  
3.1 …………………………………………………..………. tel. ………………….…….…  
3.2 ……………………………………………………..….… tel. ………………….……….  
3.3 ………………………………………………………....... tel. ………………….....….…  
3.4 …………………………………………………………... tel. ……………………......…  
 
(Druga stran vloge za dovoljenje ali podaljšanje dovoljenja)  
 
4 V primeru posebnega linijskega prevoza:  
                                                            
144 Označite ali izpolnite ustrezna 
polja.  
2 Po potrebi priložit e seznam.  
 
886 
 4.1 Vrsta potnikov: (145) delavci □ učenci/dijaki/študentje □ drugi □  
5 Trajanje zahtevanega dovoljenja ali datum zaključka prevoza:  
………………………………………………………………… ……………………………….........  
6 Glavna proga prevoza (podčrtajte mesta, kjer bodo potniki vstopali in izstopali, z navedbo polnega 
naslova): (146)  
……………………………………………………………………………………………...……….........  
…..………………………………………………………………………………………………............... 
…………………………………………………………………………………………………….............  
7 Obdobje prevoza: …………………………………………………………………….…….  
…………………………………………………………………………………………………..………....  
…………………………………………………………………………………………………..………....  
8 Pogostost (dnevno, tedensko itd.): ………………………………………………………...…….  
9 Voznine ……………………………………… Priložena priloga.  
10 Priložite urnik vožnje, da se lahko preveri skladnost z mednarodnimi pravili o času vožnje in obdobjih 
počitka.  
11 Zahtevano število dovoljenj ali overje nih kopij dovoljenj: ( 3)  
…………………………………………………………………………………………………….........  
12 Morebitne dodatne informacije:  
………………………………………………………………………………………………........…….  
(Kraj in datum) (Podpis vlagatelja)  
………………………………………………………………………………………………………….  
Ker mora biti v vozilu dovoljenje ali njegova overjena kopija, mora število dovoljenj ali overjenih kopij, ki jih 
izda organ za izdajo dovoljenja, ustrezati številu vozil, ki so hkrati potrebna za opravljanje prevoza.  
Pomembna opomba  
Vlogi je treba prilo žiti predvsem:  
(a) vozni red, vključno z dodatnim časom za nadzor na zadevnih mejnih prehodih;  
(b) overjeno kopijo licence prevoznika za mednarodni cestni prevoz potnikov, ki se izda v skladu z nacionalno 
zakonodajo ali zakonodajo Unije;  
(c) zemljevid v ustreznem merilu z označeno progo in postajališči, na katerih potniki vstopajo ali izstopajo;  
(d) urnik vožnje, da se lahko preveri skladnost z mednarodnimi pravili o času vožnje in obdobjih počitka;  
(e) vse ustrezne informacije glede avtobusnih term inalov.    
                                                            
145 Označite ali izpolnite ustrezna polja.  
146 Organ za izdajo dovoljenja lahko zahteva predložitev ločenega celotnega seznama krajev, kjer bodo 
potniki vstopali in izstopali, z navedbo polnega naslova. 3 Ustrezno izpolnite.  
 
887 
 
PRILOGA ROAD -4: VZOREC POTNIŠKE SPREMNICE ZA OBČASNE PREVOZE  
 
 
POTNIŠKA SPREMNICA št. .............. iz zvezka št. ...................  
(Barva Pantone 358 (svetlo zelena) ali njej čim bolj podobna barva, format DIN A4, nepremazan papir)  
OBČASNI PREVOZI S KABOTAŽO IN OBČASNI PREVOZI S TRANZITOM  
(Po potrebi se lahko vsaka postavka priloži na ločenem listu)  
1 
Registrska številka avtobusa   
………………………………………………………  
Kraj, datum in podpis prevoznika  
2  
 
 
Prevoznik in, če ustreza, podizvajalec ali 
skupin a prevoznikov  1. …………………………………………………  
2. …………………………………………………  
3. …………………………………………………  
3 Ime(- na) 
voznika( -ov) 1. …………………………………………………  
2. …………………………………………………  
3. …………………………………………………  
4 Organizacija ali oseba, odgovorna za občasni 
prevoz  1. ………………………. 2. ……………………….  
3. ……………………….  4. ……………………….  
5 Vrsta prevoza  Občasni prevoz s kabotažo  
Občasni prevoz s tranzitom  
6 Odhodni kraj prevoza: – Država: …………………………  
Namembni kraj prevoza: – Država: …………………………  
7 Vožnja  Dnevne etape vožnje in/ali 
postajališča za vstop ali izstop 
potnikov  Število 
potnikov  Prazno 
(označite z 
X)  Predvideni km  
Datum  od do 
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
8 Kraji povezave z drugimi prevozi v isti 
skupini, če obstajajo  Število potnikov 
izstopilo  Končni namembni kraj  Vstop potnikov  
 
888 
     
    
9 Nepredvidene spremembe  
………………………………………………………………………………………………………………  
………………………………………………………………………………………………………………  
 
 
 
889 
 PRILOGA FISH.1  
# Koda  Splošno ime  Območja ICES  Deleži  
2021  2022  2023  2024  2025  2026 in naprej  
EU UK EU UK EU UK EU UK EU UK EU UK 
1 ALF/3X14 - sluzoglavke 
(3,4,5,6,7,8,9,10,12,
14) vode Združenega kraljestva, Unije 
in mednarodne vode območij 3, 4, 
5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 in 14  96,95  3,05  96,95  3,05  96,95  3,05  96,95  3,05  96,95  3,05  96,95  3,05  
2 ANF/07.  morska spaka (7)  7 78,78  21,22  78,24  21,76  77,70  22,30  77,05  22,95  76,62  23,38  76,62  23,38  
3 ANF/2AC4 -C morska spaka 
(Severno morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4; vode 
Združenega kraljestva območja 2a  13,74  86,26  12,92  87,08  12,11  87,89  11,13  88,87  10,48  89,52  10,48  89,52  
4 ANF/56 -14 morska spaka 
(zahodno od 
Škotske)  6; vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5b; 
mednarodne vode območij 12 in 
14 60,99  39,01  59,62  40,38  58,25  41,75  56,60  43,40  55,50  44,50  55,50  44,50  
5 ARU/1/2.  velika srebrenka 
(1,2)  vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območij 1 in 2  56,90  43,10  56,90  43,10  56,90  43,10  56,90  43,10  56,90  43,10  56,90  43,10  
6 ARU/3A4 -C velika srebrenka 
(Severno morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4; vode Unije 
območja 3a  98,40  1,60  98,40  1,60  98,40  1,60  98,40  1,60  98,40  1,60  98,40  1,60  
7 ARU/567.  velika srebrenka 
(zahodne)  območji 6 in 7; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5  94,41  5,59  94,41  5,59  94,41  5,59  94,41  5,59  94,41  5,59  94,41  5,59  
8 BLI/12INT - modri leng 
(mednarodne 12)  mednarodne vode območja 12  99,14  0,86  99,14  0,86  99,14  0,86  99,14  0,86  99,14  0,86  99,14  0,86  
9 BLI/24 - modri leng (Severno 
morje)  vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 2; 
vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4  73,19  26,81  73,19  26,81  73,19  26,81  73,19  26,81  73,19  26,81  73,19  26,81  
10 BLI/5B67 - modri leng 
(zahodne)  območji 6 in 7; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5  77,31  22,69  76,73  23,27  76,16  23,84  75,46  24,54  75,00  25,00  75,00  25,00  
11 BOR/678 - merjaščevka 
(zahodne)  območja 6, 7 in 8  93,65  6,36  93,65  6,36  93,65  6,36  93,65  6,36  93,65  6,36  93,65  6,36  
 
890 
 12 BSF/56712 - črni morski meč 
(zahodne)  območji 6 in 7; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5; mednarodne vode 
območja 12  94,31  5,69  94,31  5,69  94,31  5,69  94,31  5,69  94,31  5,69  94,31  5,69  
13 COD/07A.  trska (Irsko morje)  območje 7a  56,05  43,95  55,84  44,16  55,63  44,37  55,37  44,63  55,20  44,80  55,20  44,80  
14 COD/07D.  trska (vzhodni 
Rokavski preliv)  območje 7d  90,75  9,25  90,75  9,25  90,75  9,25  90,75  9,25  90,75  9,25  90,75  9,25  
15 COD/5BE6A  trska (zahodno od 
Škotske)  območje 6a; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5b zahodno od 12°00' Z  30,23  69,77  27,37  72,63  24,51  75,49  21,08  78,92  18,79  81,21  18,79  81,21  
16 COD/5W6 -
14 trska (Rockall)  območje 6b; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5b zahodno od 12°00' Z 
ter območij 12 in 14  33,95  66,05  31,71  68,29  29,47  70,53  26,78  73,22  24,99  75,01  24,99  75,01  
17 COD/7XAD3
4 trska (Keltsko morje)  območja 7b, 7c, 7e -k, 8, 9 in 10; 
vode Unije območja CECAF 34.1.1  90,70  9,30  90,47  9,53  90,23  9,77  89,95  10,05  89,76  10,24  89,76  10,24  
18 DGS/15X14  trnež (zahodne)  območja 6, 7 in 8; vode 
Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5; 
mednarodne vode območij 1, 12 
in 14  57,53  42,47  56,61  43,39  55,69  44,31  54,58  45,42  53,84  46,16  53,84  46,16  
19 DWS/56789 - globokomorski 
morski pes 
(zahodne)  območja 6, 7, 8 in 9; vode 
Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5  100,00  0,00  100,0
0 0,00  100,0
0 0,00  100,0
0 0,00  100,0
0 0,00  100,0
0 0,00  
20 HAD/07A.  vahnja (Irsko morje)  območje 7a  47,24  52,76  46,42  53,58  45,61  54,39  44,63  55,37  43,98  56,02  43,98  56,02  
21 HAD/5BC6A.  vahnja (zahodno od 
Škotske)  območje 6a; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5b  19,39  80,61  19,39  80,61  19,39  80,61  19,39  80,61  19,39  80,61  19,39  80,61  
22 HAD/6B121
4 vahnja (Rockall)  vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 6b; 
mednarodne vode območij 12 in 
14 16,76  83,24  16,32  83,68  15,88  84,12  15,35  84,65  15,00  85,00  15,00  85,00  
23 HAD/7X7A3
4 vahnja (Keltsko 
morje)  območja 7b -k, 8, 9 in 10; vode 
Unije območja CECAF 34.1.1  84,00  16,00  83,00  17,00  82,00  18,00  80,80  19,20  80,00  20,00  80,00  20,00  
24 HER/07A/M
M sled (Irsko morje)  območje 7a severno od 52°30’ S  11,01  88,99  8,50  91,50  6,00  94,00  2,99  97,01  0,99  99,01  0,99  99,01  
 
891 
 25 HER/5B6AN
B sled (zahodno od 
Škotske)  območji 6b in 6aN; vode 
Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5b  35,95  64,05  35,34  64,66  34,74  65,26  34,01  65,99  33,53  66,47  33,53  66,47  
26 HER/7EF.  sled (zahodni 
Rokavski preliv in 
Bristolski preliv)  območji 7e in 7f  50,00  50,00  50,00  50,00  50,00  50,00  50,00  50,00  50,00  50,00  50,00  50,00  
27 HER/7G -K. sled (Keltsko morje)  območja 7a južno od 52°30’ S, 7g, 
7h, 7j in 7k  99,88  0,12  99,88  0,12  99,88  0,12  99,88  0,12  99,88  0,12  99,88  0,12  
28 HKE/2AC4 -C oslič (Severno 
morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4; vode 
Združenega kraljestva območja 2a  60,67  39,33  57,11  42,89  53,56  46,44  49,29  50,71  46,45  53,55  46,45  53,55  
29 HKE/571214  oslič (zahodne)  območji 6 in 7; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5b; mednarodne vode 
območij 12 in 14  80,33  19,67  80,05  19,95  79,77  20,23  79,43  20,57  79,20  20,80  79,20  20,80  
30 JAX/2A -14 šur (zahodne)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4a; območja 6, 7a -
c, e-k; 8a -b, d-e; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območij 2a in 5b; mednarodne 
vode območj 12 in 14  90,61  9,39  90,61  9,39  90,61  9,39  90,61  9,39  90,61  9,39  90,61  9,39  
31 JAX/4BC7D  šur (južno Severno 
morje in vzhodni 
Rokavski preliv)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območij 4b, 4c in 7d  71,46  28,54  68,60  31,40  65,73  34,27  62,29  37,71  60,00  40,00  60,00  40,00  
32 L/W/2AC4 -C rdeči jezik in sivi 
jezik (Severno 
morje)*  vode Unije območij 2a in 4  35,97  64,03  35,48  64,52  34,98  65,02  34,39  65,61  34,00  66,00  34,00  66,00  
33 LEZ/07.  krilati rombi (7)  7 81,37  18,63  80,65  19,35  79,93  20,07  79,07  20,93  78,50  21,50  78,50  21,50  
34 LEZ/2AC4 -C krilati rombi 
(Severno morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4; vode 
Združenega kraljestva območja 2a  3,74  96,26  3,74  96,26  3,74  96,26  3,74  96,26  3,74  96,26  3,74  96,26  
35 LEZ/56 -14 krilati rombi 
(zahodno od 
Škotske)  6; vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5b; 
mednarodne vode območij 12 in 
14 60,84  39,16  59,55  40,45  58,25  41,75  56,69  43,31  55,65  44,35  55,65  44,35  
36 LIN/03A -C. leng (3a)  vode Unije območja 3a  92,65  7,35  92,65  7,35  92,65  7,35  92,65  7,35  92,65  7,35  92,65  7,35  
 
892 
 37 LIN/04 -C. leng (Severno 
morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4  21,22  78,78  20,92  79,08  20,61  79,39  20,24  79,76  20,00  80,00  20,00  80,00  
38 LIN/6X14.  leng (zahodne)  območja 6, 7, 8, 9 in 10; 
mednarodne vode območij 12 in 
14 63,67  36,33  63,25  36,75  62,83  37,17  62,33  37,67  62,00  38,00  62,00  38,00  
39 NEP/*07U1
6 škamp (Plitvina 
ježevcev)  funkcionalna enota 16 
podobmočja ICES 7  85,32  14,68  85,32  14,68  85,32  14,68  85,32  14,68  85,32  14,68  85,32  14,68  
40 NEP/07.  škamp (7)  7 61,68  38,32  60,76  39,24  59,84  40,16  58,74  41,26  58,00  42,00  58,00  42,00  
41 NEP/2AC4 -C škamp (Severno 
morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4; vode 
Združenega kraljestva območja 2a  13,38  86,62  13,38  86,62  13,38  86,62  13,38  86,62  13,38  86,62  13,38  86,62  
42 NOP/2A3A4.  norveški molič 
(Severno morje)  območje 3a; vode Združenega 
kraljestva in Unije območja 4; 
vode Združenega kraljestva 
območja 2a  85,00  15,00  82,50  17,50  80,00  20,00  77,00  23,00  75,00  25,00  75,00  25,00  
43 PLE/07A.  morska plošča (Irsko 
morje)  območje 7a  48,89  51,11  48,89  51,11  48,89  51,11  48,89  51,11  48,89  51,11  48,89  51,11  
44 PLE/56 -14 morska plošča 
(zahodno od 
Škotske)  6; vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5b; 
mednarodne vode območij 12 in 
14 39,23  60,77  39,23  60,77  39,23  60,77  39,23  60,77  39,23  60,77  39,23  60,77  
45 PLE/7DE.  morska plošča 
(Rokavski preliv)*  območji 7d in 7e  70,36  29,64  70,27  29,73  70,18  29,82  70,07  29,93  70,00  30,00  70,00  30,00  
46 PLE/7FG.  morska plošča (7fg)  območji 7f in 7g  74,86  25,14  74,58  25,42  74,30  25,70  73,96  26,04  73,74  26,26  73,74  26,26  
47 PLE/7HJK.  morska plošča (7hjk)  območja 7h, 7j in 7k  84,25  15,75  83,71  16,29  83,17  16,83  82,52  17,48  82,09  17,91  82,09  17,91  
48 POK/56 -14 saj (zahodno od 
Škotske)  območje 6; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območij 5b, 12 in 14  62,32  37,68  58,99  41,01  55,66  44,34  51,66  48,34  49,00  51,00  49,00  51,00  
49 POK/7/3411  saj (Keltsko morje)  območja 7, 8, 9 in 10; vode Unije 
območja CECAF 34.1.1  84,86  15,14  84,90  15,10  84,93  15,07  84,97  15,03  85,00  15,00  85,00  15,00  
50 POL/07.  Polak (7)  7 78,03  21,97  77,27  22,73  76,51  23,49  75,61  24,39  75,00  25,00  75,00  25,00  
51 POL/56 -14 polak (zahodno od 
Škotske)  6; vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5b; 
mednarodne vode območij 12 in 
14 63,38  36,62  63,38  36,62  63,38  36,62  63,38  36,62  63,38  36,62  63,38  36,62  
 
893 
 52 PRA/2AC4 -C severna kozica 
(Severno morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4; vode 
Združenega kraljestva območja 2a  77,99  22,01  77,99  22,01  77,99  22,01  77,99  22,01  77,99  22,01  77,99  22,01  
53 RJE/7FG.  drobnooka raža (7fg)  območji 7f in 7g  56,36  43,64  53,39  46,61  50,42  49,58  46,86  53,14  44,49  55,51  44,49  55,51  
54 RJU/7DE.  valovito progasta 
raža (Rokavski 
preliv)  območji 7d in 7e  69,12  30,88  68,09  31,91  67,06  32,94  65,82  34,18  65,00  35,00  65,00  35,00  
55 RNG/5B67 - okroglonosi repak 
(zahodne)  območji 6 in 7; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5b  95,16  4,84  95,16  4,84  95,16  4,84  95,16  4,84  95,16  4,84  95,16  4,84  
56 RNG/8X14 - okroglonosi repak 
(8,9,10,12,14)  vode Unije in mednarodne vode 
območij 8, 9, 10, 12 in 14  99,71  0,29  99,71  0,29  99,71  0,29  99,71  0,29  99,71  0,29  99,71  0,29  
57 SAN/2A3A4.  mala peščenka 
(Severno morje, vse 
plitvine)  vode Unije območij 2a, 3a in 4  97,26  2,74  97,14  2,86  97,03  2,97  96,89  3,11  96,80  3,20  96,80  3,20  
58 SBR/678 - okati ribon 
(zahodne)  območja 6, 7 in 8  90,00  10,00  90,00  10,00  90,00  10,00  90,00  10,00  90,00  10,00  90,00  10,00  
59 SOL/07A.  morski list (Irsko 
morje)  območje 7a  77,15  22,86  77,03  22,97  76,92  23,08  76,79  23,21  76,70  23,30  76,70  23,30  
60 SOL/07D.  morski list (vzhodni 
Rokavski preliv)  območje 7d  80,31  19,69  80,23  19,77  80,15  19,85  80,06  19,94  80,00  20,00  80,00  20,00  
61 SOL/07E.  morski list (zahodni 
Rokavski preliv)  območje 7e  38,97  61,03  38,60  61,40  38,24  61,76  37,79  62,21  37,50  62,50  37,50  62,50  
62 SOL/24 -C. morski list (Severno 
morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4; vode 
Združenega kraljestva območja 2a  88,09  11,91  86,81  13,19  85,54  14,46  84,02  15,98  83,00  17,00  83,00  17,00  
63 SOL/56 -14 morski list (zahodno 
od Škotske)  6; vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5b; 
mednarodne vode območij 12 in 
14 80,00  20,00  80,00  20,00  80,00  20,00  80,00  20,00  80,00  20,00  80,00  20,00  
64 SOL/7FG.  morski list (7fg)  območji 7f in 7g  69,35  30,65  68,93  31,07  68,51  31,49  68,01  31,99  67,67  32,33  67,67  32,33  
65 SOL/7HJK.  morski list (7hjk)  območja 7h, 7j in 7k  83,33  16,67  83,33  16,67  83,33  16,67  83,33  16,67  83,33  16,67  83,33  16,67  
66 SPR/2AC4 -C papalina (Severno 
morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4; vode 
Združenega kraljestva območja 2a  96,18  3,82  96,18  3,82  96,18  3,82  96,18  3,82  96,18  3,82  96,18  3,82  
 
894 
 67 SPR/7DE.  papalina (Rokavski 
preliv)*  območji 7d in 7e  28,60  71,40  25,45  74,55  22,30  77,70  18,52  81,48  16,00  84,00  16,00  84,00  
68 SRX/07D.  raže (vzhodni 
Rokavski preliv)  območje 7d  84,51  15,49  84,44  15,56  84,36  15,64  84,27  15,73  84,21  15,79  84,21  15,79  
69 SRX/2AC4 -C raže (Severno morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4; vode 
Združenega kraljestva območja 2a  32,73  67,27  32,29  67,71  31,86  68,14  31,35  68,65  31,00  69,00  31,00  69,00  
70 SRX/67AKXD  raže (zahodne)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območij 6a, 6b, 7a -c in 7e -k 71,06  28,94  70,54  29,46  70,02  29,98  69,40  30,60  68,99  31,01  68,99  31,01  
71 T/B/2AC4 -C romb in gladki romb 
(Severno morje)*  vode Unije območij 2a in 4  81,82  18,18  81,37  18,63  80,91  19,09  80,36  19,64  80,00  20,00  80,00  20,00  
72 USK/04 -C. morski menek 
(Severno morje)  vode Združenega kraljestva in 
Unije območja 4  59,46  40,54  59,46  40,54  59,46  40,54  59,46  40,54  59,46  40,54  59,46  40,54  
73 USK/567EI.  morski menek 
(zahodne)  območji 6 in 7; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5  70,73  29,27  70,55  29,45  70,37  29,63  70,15  29,85  70,00  30,00  70,00  30,00  
74 WHG/07A.  mol (Irsko morje)  območje 7a  42,27  57,73  41,45  58,55  40,63  59,37  39,65  60,35  39,00  61,00  39,00  61,00  
75 WHG/56 -14 mol (zahodno od 
Škotske)  6; vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5b; 
mednarodne vode območij 12 in 
14 37,53  62,47  36,67  63,33  35,81  64,19  34,78  65,22  34,09  65,91  34,09  65,91  
76 WHG/7X7A -
C mol (Keltsko morje)  območja 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 
7j in 7k  88,95  11,05  88,89  11,11  88,84  11,16  88,77  11,23  88,73  11,27  88,73  11,27  
 
 
 
PRILOGA FISH.2  
2 A. UK -EU-NO tristranski staleži  
# Koda  Splošno ime  Območja ICES  Deleži  
2021  2022  2023  2024  2025  2026 in naprej  
 
895 
 EU UK EU UK EU UK EU UK EU UK EU UK 
77 COD/2A3AX
4 trska (Severno 
morje)  območje 4; vode Združenega 
kraljestva območja 2a; del območja 
3a, ki ne spada v Skagerrak in 
Kattegat  47,03  52,97  46,02  53,98  45,02  54,99  43,81  56,19  43,00  57,00  43,00  57,00  
78 HAD/2AC4.  vahnja (Severno 
morje)  območje 4; vode Združenega 
kraljestva območja 2a  18,45  81,55  17,80  82,20  17,14  82,86  16,35  83,65  15,83  84,17  15,83  84,17  
79 HER/2A47D
X sled (prilov v 
Severnem morju)  območji 4, 7d in vode Unije 
območja 2a  98,18  1,82  98,18  1,82  98,18  1,82  98,18  1,82  98,18  1,82  98,18  1,82  
80 HER/4AB.  sled (Severno 
morje)  vode Združenega kraljestva, Unije 
in Norveške območja 4 severno od 
53° 30' S  71,33  28,67  70,42  29,58  69,50  30,50  68,41  31,59  67,68  32,32  67,68  32,32  
81 HER/4CXB7
D sled (južno Severno 
morje in vzhodni 
Rokavski preliv)  območji 4c, 7d razen Blackwater  88,76  11,24  88,48  11,52  88,21  11,79  87,87  12,13  87,65  12,35  87,65  12,35  
82 PLE/2A3AX4  morska plošča 
(Severno morje)  območje 4; vode Združenega 
kraljestva območja 2a; del območja 
3a, ki ne spada v Skagerrak in 
Kattegat  71,54  28,46  71,54  28,46  71,54  28,46  71,54  28,46  71,54  28,46  71,54  28,46  
83 POK/2C3A4  saj (Severno morje)  območji 3a in 4; vode Združenega 
kraljestva območja 2a  77,71  22,29  76,78  23,22  75,85  24,15  74,74  25,26  74,00  26,00  74,00  26,00  
84 WHG/2AC4.  mol (Severno morje)  območje 4; vode Unije območja 2a  34,78  65,22  32,71  67,29  30,63  69,37  28,13  71,87  26,47  73,53  26,47  73,53  
 
 
2B. Staleži obalnih držav  
 
# Koda  Splošno ime  Območja ICES  Deleži  
2021  2022  2023  2024  2025  2026 in naprej  
EU UK EU UK EU UK EU UK EU UK EU UK 
85 MAC/2A34.  skuša (Severno 
morje)  območji 3a in 4; vode Združenega 
kraljestva območja 2a; vode Unije 
območja 3b, 3c in podrazdelkov 22 - 
32 93,91  6,09  93,78  6,22  93,65  6,35  93,50  6,50  93,40  6,60  93,40  6,60  
86 MAC/2CX14
- skuša (zahodne)  območja 6, 7, 8a, 8b, 8d in 8e; vode 
Združenega kraljestva in 35,15  64,85  34,06  65,94  32,98  67,02  31,67  68,33  30,80  69,20  30,80  69,20  
 
896 
 mednarodne vode območja 5b; 
mednarodne vode območij 2a, 12 
in 14  
87 WHB/1X14  sinji mol (severne)  vode Združenega kraljestva, Unije 
in mednarodne vode območij 1, 2, 
3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14  79,47  20,53  79,35  20,65  79,24  20,76  79,09  20,91  79,00  21,00  79,00  21,00  
 
 
2C. Staleži ICCAT  
 
# Koda  Splošno ime  Območje  Deleži  
EU UK 
88 ALB/AN05N  beli tun (severni Atlantik)  Atlantski ocean severno od 5° S  98,48  1,52  
89 BFT/AE45WM  navadni tun (Northeast Atlantic)  Atlantiski ocean vzhodno od 45° Z 
in Sredozemsko morje  99,75  0,25  
90 BSH/AN05N  sinji morski pes (severni Atlantik)  Atlantski ocean severno od 5° S  99,90  0,10  
91 SWO/AN05N  mečarica (severni Atlantik)  Atlantski ocean severno od 5° S  99,99  0,01  
 
 
2D. Staleži NAFO  
 
# Koda  Splošno ime  Območje  Deleži  
EU UK 
92 COD/N3M.  trska (NAFO 3M)  območje NAFO 3M  83,66  16,34  
 
 
2E. Posebni primeri  
 
# Koda  Splošno ime  Območja ICES  Deleži  
 
897 
 EU UK 
93 COD/1/2B.  trska (Svalbard)  območji 1 in 2b  75,00  25,00  
 
 
2F. Staleži, ki so prisotni samo v vodah ene pogodbenice  
 
# Koda  Splošno ime  Območja ICES  Deleži  
EU UK 
94 GHL/1/2INT  grenlandska morska plošča 
(mednarodne 1,2)  mednarodne vode območij 1 in 2  100,00  0,00  
95 GHL/2A -C46 grenlandska morska plošča 
(Severno morje in zahodno od 
Škotske)  območje 6; vode Združenega 
kraljestva in Unije območja 4; vode 
Združenega kraljestva območja 2a; 
vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5b  27,35  72,65  
96 HER/06ACL.  sled (Clyde)  območje 6 Clyde  0,00  100,00  
97 HER/1/2 - sled (ASH)  vode Združenega kraljestva, Ferskih 
otokov in mednarodne vode 
območij 1 in 2  70,00  30,00  
98 LIN/05EI.  Leng (5)  vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5  81,48  18,52  
99 LIN/1/2.  Leng (1,2)  vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območij 1 in 2  77,78  22,22  
100 NEP/5BC6.  škamp (zahodno od Škotske)  območje 6; vode Združenega 
kraljestva in mednarodne vode 
območja 5b  2,36  97,64  
101 RED/51214D  rdeči okun [globoki pelagični] 
(5,12,14)  vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5; 
mednarodne vode območij 12 in 14  98,00  2,00  
102 RED/51214S  rdeči okun [plitvi pelagični] 
(5,12,14)  vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območja 5; 
mednarodne vode območij 12 in 14  98,00  2,00  
 
898 
 103 SBR/10 - okati ribon (Azori)  vode Unije in mednarodne vode 
območja 10  99,12  0,88  
104 SRX/89 -C. raže (8,9)  vode Unije območij 8 in 9  99,78  0,22  
105 USK/1214EI  morski menek (1,2,14)  vode Združenega kraljestva in 
mednarodne vode območij 1, 2 in 
14 71,43  28,57  
 
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
899 
 PRILOGA FISH.3   
# Koda staleža  Splošno ime  Območja ICES  
10
6 ANF/8ABDE.  morska spaka (8)  območja 8a, 8b, 8d in 8e  
10
7 BLI/03A - modri leng (3a)  vode Unije območja 3a  
10
8 BSF/8910 - črni morski meč (8, 9, 10)  območja 8, 9 in 10  
10
9 COD/03AN.  trska (Skagerrak)  Skagerrak  
11
0 HAD/03  A. vahnja (3a)  območje 3a  
11
1 HER/03A.  sled (3a)  območje 3  a 
11
2 HER/03A -BC sled (prilov v 3a)  območje 3a  
11
3 HER/6AS7BC  sled (zahod Irske)  območja 6aS, 7b in 7c  
11
4 HKE/03A.  oslič (3a)  območje 3a  
11
5 HKE/8ABDE.  oslič (8)  območja 8a, 8b, 8d in 8e  
11
6 JAX/08C.  šur (8c)  območje 8c  
11
7 LEZ/8ABDE.  krilati rombi (8)  območja 8a, 8b, 8d in 8e  
11
8 MAC/2A4A -
N skuša (danski delež v norveških 
vodah)  norveške vode območij 2a in 4a  
11
9 MAC/8C3411  skuša (južna komponenta)  območja 8c, 9 in 10; vode Unije območja 
CECAF 34.1.1  
12
0 PLE/03AN.  morska plošča (Skagerrak)  Skagerrak  
12SPR/03A.  papalina (3a)  območje 3a  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
900 
 1 
12
2 SRX/03A -C. raže (3a)  vode Unije območja 3a  
12
3 USK/03A.  morski menek (3a)  območje 3a  
12
4 WHB/8C341
1 sinji mol (južna komponenta)  območja 8c, 9 in 10; vode Unije območja 
CECAF 34.1.1  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
901 
 PRILOGA FISH.4: PROTOKOL O DOSTOPU DO VODE  
Združeno kraljestvo in Unija  
OB POTRDITVI suverenih pravic in obveznosti obalnih držav, ki jih izvjata pogodbenici;  
Ob POUDARJANJU, da se pravica vsake pogodbenice, da plovilom druge pogodbenice omogoči 
dostop do rib v svojih vodah, običajno izvaja na letnih posvetovanjih po določitvi celotnega 
dovoljenega ulova za dano leto na letnih posvetovanjih;  
Ob UGOT OVITVI socialnih in gospodarskih koristi nadaljnjega obdobja stabilnosti, v katerem bi lahko 
ribiči do 30. junija 2026 še naprej dostopali do voda druge pogodbenice kot pred začetkom 
veljavnosti tega sporazuma;  
STA SE DOGOVORILA O NASLEDNJEM:  
Člen 1  
 Določ i se prilagoditveno obdobje. Prilagoditveno obdobje traja od 1. januarja 2021 do 30. junija 
2026.  
Člen 2  
1. Z odstopanjem od člena FISH.8(1), (3), (4), (5), (6) in (7) [Dostop do voda] razdelka V 
[Ribištvo] vsaka pogodbenica v prilagoditvenem obdobju plovilom druge pogodbenice omogoči poln 
dostop do svojih voda za ribolov:  
(a) staležev iz Priloge FISH.1 in Priloge FISH.2A, B in F na ravni, ki je razumno sorazmerna z deleži 
ribolovnih možnosti pogodbenic;  
(b) staležev, ki niso vključeni v kvoto, na ravni, ki us treza povprečni tonaži, ki jo je navedena 
pogodbenica ulovila v vodah druge pogodbenice v obdobju 2012 –2016;  
(c) za upravičena plovila na območju v vodah pogodbenic med šestimi in dvanajstimi navtičnimi 
miljami od temeljnih črt v razdelkih ICES 4c in 7d -g, v o bsegu, kolikor so upravičena plovila 
vsake pogodbenice imele dostop do navedene cone 31. decembra 2020.  
Za namene te točke „upravičeno plovilo“ pomeni plovilo pogodbenice, ki je v najmanj štirih letih med 
letoma 2012 in 2016 ribarilo na območju iz prejšnj ega stavka ali ga je neposredno nadomestilo.  
2. Pogodbenici uradno obvestita drugo pogodbenico o kakršni koli spremembi ravni in pogojev 
dostopa do voda, ki se bodo uporabljali od 1. julija 2026.  
3.  Člen 9 [Izravnalni ukrepi v primeru odvzema ali omejitve dost opa] se smiselno uporablja v 
zvezi s katero koli spremembo iz odstavka 2 tega člena za obdobje od 1. julija 2026 do 31. decembra 
2026.  
 
 
PRILOGA LAW -1: IZMENJAVE DNK, PRSTNIH ODTISOV IN PODATKOV IZ REGISTROV VOZIL  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
902 
 POGLAVJE 0: Splošne določbe  
Člen  1: Namen  
Namen te priloge je določiti potrebne določbe o varstvu podatkov ter upravne in tehnične določbe 
za izvajanje Naslova II [Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil] tretjega dela.  
Člen  2: Tehnične zahteve  
Države v povezavi z vsemi zaprosili in odgovori pri iskanju in primerjanju profilov DNK, 
daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil upoštevajo skupne tehnične zahteve. Te 
tehnične zahteve so navedene v poglavjih 1 do 3.  
Člen  3: Komunikacijska mreža  
Elektronska izmenjav a podatkov o DNK, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil med 
državami poteka z uporabo komunikacijske mreže – Čezevropske telematske storitve med upravami 
– Trans European Services for Telematics between Administrations (TESTA II), in sice r ob 
upoštevanju njenega nadaljnjega razvoja.  
Člen  4: Razpoložljivost avtomatizirane izmenjave podatkov  
Države sprejmejo vse ukrepe za zagotovitev, da je avtomatizirano iskanje ali primerjava podatkov o 
DNK, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registro v vozil mogoče 24 ur vse dni v tednu. V 
primeru tehnične napake se nacionalne kontaktne službe držav o tem med seboj nemudoma 
obvestijo in se dogovorijo o začasnih alternativnih rešitvah za izmenjavo informacij v skladu z 
veljavnimi predpisi. Avtomatiziran a izmenjava podatkov se ponovno omogoči v najkrajšem možnem 
času.  
Člen  5: Številka sklica pri podatkih o DNK in daktiloskopskih podatkih  
Referenčne številke iz členov LAW.PRUM.7 [Priprava nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK] 
in LAW.PRUM.11 [Daktilo skopski podatki] so sestavljene iz kombinacije naslednjega:  
(a) kode, ki državam v primeru zadetka omogoča v njihovih zbirkah podatkov poiskati osebne 
podatke in druge informacije, da bi jih lahko posredovale drugi državi oziroma nekaterim 
drugim oziroma vsem državam v skladu s členom  LAW.PRUM.14 [Pošiljanje nadaljnjih osebnih 
podatkov in drugih informacij];  
(b) kode, ki prikazuje nacionalni izvor profila DNA ali daktiloskopskih podatkov, in  
(c) kar zadeva podatke o DNK, kode, ki prikazuje tip profila DNK.  
Člen  6: Nače la pri izmenjavi podatkov o DNK  
1. Države uporabljajo obstoječe standarde za izmenjavo podatkov o DNK, denimo European 
Standard Set (ESS) ali Interpol Standard Set of Loci (ISSOL).  
2. Postopek prenosa, ko gre za avtomatizirano iskanje in primerjavo profilov DNK,  poteka v 
okviru decentralizirane strukture.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
903 
 3. Sprejmejo se ukrepi, s katerimi se zagotovita zaupnost in integriteta podatkov, ki se pošiljajo 
v druge države, med drugim s šifriranjem.  
4. Države sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev integritete profilov DNK,  do katerih so 
omogočile dostop drugim državam ali so jim jih poslale za primerjavo, in zagotovijo skladnost 
navedenih ukrepov z mednarodnimi standardi, denimo z ISO 17025.  
5. Države uporabljajo kode za države v skladu s standardom ISO 3166 -1 alpha -2. 
Člen  7: Pravila o zaprosilih in odgovorih v zvezi s podatki o DNK  
1. Zaprosilo za avtomatizirano iskanje ali primerjavo iz člena LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano 
iskanje v profilih DNK] ali LAW.PRUM.9 [Avtomatska primerjava profilov DNK] vsebuje samo 
naslednje informacije:  
(a) kodo države države prosilke;  
(b) datum, čas in referenčno številko zaprosila;  
(c) profile DNK in pripadajoče številke sklica;  
(d) podatke o  tipih posredovanih profilov DNA (neznani profili DNA ali referenčni profili DNA) in  
(e) informacije, ki so potrebne za nadzor nad sistemi zbirk podatkov in nadzor kakovosti 
avtomatskih postopkov iskanja.  
2. Odgovor (poročilo o  ujemanju) na zaprosilo iz odstavka 1 vsebuje samo naslednje 
informacije:  
(a) podatek o tem, ali je bilo ugotovljeno eno ali več ujemanj (zadetek – HIT) ali  da ujemanja ni (ni 
zadetkov – No-HIT);  
(b) datum, čas in referenčno številko zaprosila;  
(c) datum, čas in referenčno številko odgovora;  
(d) kodo države države prosilke in zaprošene države;  
(e) številki sklica države prosilke in zaprošene države;  
(f) podatke o tipu posredovan ih profilov DNK (neznani profili DNK ali referenčni profili DNK);  
(g) iskane in ujemajoče se profile DNA in  
(h) informacije, ki so potrebne za nadzor nad sistemi zbirk podatkov in nadzor kakovosti 
avtomatskih postopkov iskanja.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
904 
 3. Avtomatizirano obvestilo o ujemanju se zagotovi le pod pogojem, da je bilo pri 
avtomatiziranem iskanju ali primerjavi ugotovljeno določeno minimalno ujemanje lokusov. 
Navedeno minimalno ujemanje je opredeljeno v  poglavju 1.  
4. Države zagotovijo, da so zaprosila v skladu z izjavami, izdanimi v s kladu s členom 
LAW.PRUM.7(3) [Vzpostavitev nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK].  
Člen  8: Postopek prenosa pri avtomatiziranem iskanju neznanih profilov DNK v  skladu 
s členom  LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje v profilih DNK]  
1. Če pri iskanju na podlagi neznanega profila DNA v  nacionalni zbirki podatkov ni ugotovljeno 
ujemanje ali je bilo ugotovljeno ujemanje na podlagi neznanega profila DNA, se lahko neznani profil 
DNA nato posreduje zbirkam podatkov vseh drugih držav, in če je pri iskanju na pod lagi tega 
neznanega profila DNA ugotovljeno ujemanje z  referenčnimi in/ali neznanimi profili DNA v  zbirkah 
podatkov drugih držav, se ta ujemanja avtomatsko sporočijo državi prosilki, ki se ji pošlje tudi 
zadevni podatkovni zapis o  DNA; če v  zbirkah podatko v drugih držav članic ni ugotovljeno ujemanje, 
se to avtomatsko sporoči državi prosilki.  
2. Če je pri iskanju na podlagi neznanega profila DNK ugotovljeno ujemanje v zbirkah podatkov 
drugih držav, lahko vsaka zadevna država v zvezi s tem v svojo nacionalno zb irko podatkov vnese 
ustrezno opombo.  
Člen  9: Postopek prenosa pri avtomatiziranem iskanju referenčnih profilov DNK v  skladu 
s členom  LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje v profilih DNK]  
Če pri iskanju na podlagi referenčnega profila DNA ni bilo ugotovljeno u jemanje z  nobenim od 
referenčnih profilov iz nacionalne zbirke podatkov ali je bilo ugotovljeno ujemanje z  neznanim 
profilom DNA, se zadevni referenčni profil DNA nato lahko posreduje zbirkam podatkov vseh drugih 
držav; če je pri iskanju na podlagi tega re ferenčnega profila DNA ugotovljeno ujemanje 
z referenčnimi profili DNA in/ali z  neznanimi profili DNA iz zbirk podatkov drugih držav, se ta 
ujemanja avtomatsko sporočijo državi prosilki, ki se ji pošlje tudi zadevni podatkovni zapis o  DNA; če 
v zbirkah pod atkov drugih držav ni ugotovljeno ujemanje, se to avtomatsko sporoči državi prosilki.  
Člen  10: Postopek prenosa pri avtomatiziranem primerjanju neznanih profilov DNK v  skladu 
s členom  LAW.PRUM.9 [Avtomatizirano primerjanje v profilih DNK]  
1. Če je pri primerj avi na podlagi neznanih profilov DNK ugotovljeno ujemanje s profili DNK 
in/ali z neznanimi profili DNK iz zbirk podatkov drugih držav, se to ujemanje avtomatsko sporoči 
državi prosilki, ki se ji pošlje tudi zadevni podatkovni zapis o DNK.  
2. Če je pri primerj avi na podlagi neznanega profila DNK ugotovljeno ujemanje z neznanimi 
profili DNK ali referenčnimi profili DNK iz zbirk podatkov drugih držav, lahko vsaka zadevna država v 
zvezi s tem v svojo nacionalno zbirko podatkov vnese ustrezno opombo.  
Člen  11: Načel a pri izmenjavi daktiloskopskih podatkov  
1. Digitalizacija daktiloskopskih podatkov in njihovo posredovanje drugim državam poteka v 
skladu z enotno obliko zapisa podatkov, določeno v poglavju 2.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
905 
 2. Vsaka država poskrbi, da so posredovani daktiloskopski podatki dovolj kakovostni, da jih je 
mogoče primerjati s pomočjo sistemov za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov (AFIS – 
automated fingerprint identification system).  
3. Postopek prenosa pri izmenjavi daktiloskopskih podatkov poteka v okviru decentralizirane 
strukture.  
4. Sprejmejo se ukrepi, s katerimi se zagotovita zaupnost in celovitost daktiloskopskih 
podatkov, ki se pošiljajo v druge države, med drugim s šifriranjem.  
5. Države uporabljajo kode za države v skladu s standardom ISO 3166 -1 alpha -2. 
Člen  12: Zmogljivo sti za obdelavo zaprosil v zvezi z daktiloskopskimi podatki  
1. Vsaka država poskrbi, da njena zaprosila ne presežejo opredeljenih zmogljivosti zaprošene 
države za obdelavo poizvedb. Združeno kraljestvo navede svoje največje zmogljivosti za dnevno 
iskanje dakt iloskopskih podatkov identificiranih oseb in daktiloskopskih podatkov oseb, ki še niso 
identificirane.  
2. Največja količina daktiloskopskih podatkov (candidates), ki se lahko v okviru enega prenosa 
sprejme v preverjanje, je opredeljena v poglavju  2. 
Člen  13: Pravila o zaprosilih in odgovorih v zvezi z daktiloskopskimi podatki  
1. Zaprošena država nemudoma in popolnoma avtomatsko preveri kakovost posredovanih 
daktiloskopskih podatkov. Če kakovost podatkov ni ustrezna za avtomatizirano primerjavo, 
zaprošena država o  tem nemudoma obvesti državo prosilko.  
2. Zaprošena država opravi poizvedbe v istem vrstnem redu, v katerem prejme zaprosila. 
Zaprosila se obdelajo v 24 urah po popolnoma avtomatiziranem postopku. Država prosilka lahko, če 
je to predpisano v njenem notranjem pravu, zaprosi za pospešeno obdelavo svojih zaprosil, ki jih 
zaprošena država opravi brez odlašanja. Če zaradi višje sile ni mogoče spoštovati rokov, se 
primerjava opravi brez odlašanja, čim so odpravljene zadevne ovire.  
Člen  14: Načela pri avtomatiziranem  iskanju podatkov iz registrov vozil  
1. Države za avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil uporabljajo posebno različico 
programske aplikacije – Evropski informacijski sistem za prometna in vozniška dovoljenja (EUCARIS – 
European Vehicle and Driving  Licence Information System), posebej zasnovane za namene 
člena  LAW.PRUM.15 [Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil], in pri tem upoštevajo 
spremenjene različice navedene programske opreme.  
2. Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil pot eka v okviru decentralizirane strukture.  
3. Informacije, ki se izmenjujejo prek sistema EUCARIS, se posredujejo v šifrirani obliki.  
4. Elementi podatkov iz registrov vozil, ki se izmenjujejo, so opredeljeni v  poglavju 3.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
906 
 5. Pri izvajanju člena  LAW.PRUM.15 [Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil] lahko 
države prednost dajo poizvedbam, povezanim z bojem proti hudim oblikam kriminala.  
Člen  15: Stroški  
Države krijejo stroške, ki izhajajo iz upravljanja, uporabe in vzdrževanja programske aplikacije 
EUCARIS iz člena  14(1).  
Člen  16: Namen  
1. Država, ki osebne podatke prejme, jih sme obdelovati izključno za namene, za katere so bili 
podatki zagotovljeni v skladu s Naslova II [Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registrov 
vozil] tretjega dela. Obdelava v druge namene se dovoli samo s predhodnim pooblastilom države, ki 
upravlja zbirko podatkov, pri čemer se upošteva samo notranje pravo države prejemnice. Dovoljenje 
se lahko podeli, če notranje pravo države, ki upravlja zbirko podatkov, dovoljuje tako obdelavo v 
druge namene.  
2. Država, ki išče ali primerja podatke, poslane v skladu s členi LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano 
iskanje v profilih DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK] in LAW.PRUM.12 
[Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih poda tkov], sme te podatke obdelovati izključno za:  
(a) ugotovitev, ali se primerjani profili DNK ali daktiloskopski podatki ujemajo;  
(b) pripravo in predložitev policijske prošnje ali sodnega zaprosila za pravno pomoč v skladu z 
notranjim pravom, če se ti podatki ujem ajo; 
(c) evidentiranje v smislu člena 19 tega poglavja.  
3. Država, ki upravlja zbirko podatkov, sme podatke, ki so ji bili poslani v skladu s členi 
LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje v profilih DNK], LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava 
profilov DNK] in LAW.PRUM .12 [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov], obdelovati le, če 
je to potrebno za primerjavo, elektronski odgovor na poizvedbo ali evidentiranje v skladu s členom 
19 tega poglavja. Po končani primerjavi podatkov ali elektronskem odgovoru na poizve dbo se 
zagotovljeni podatki takoj izbrišejo, razen če je nadaljnja obdelava potrebna za namene iz  točk (b)  in 
(c)  odstavka  2 tega člena.  
4. Država, ki upravlja zbirko podatkov, sme podatke, poslane v skladu s členom  LAW.PRUM.15 
[Avtomatizirano iskanje podatk ov iz registrov vozil], uporabiti le, če je to potrebno za elektronski 
odgovor na poizvedbo ali za evidentiranje v skladu s členom 19 tega poglavja. Po elektronskem 
odgovoru na poizvedbo se zagotovljeni podatki takoj izbrišejo, razen če so potrebni za nada ljnjo 
obdelavo za evidentiranje v skladu s členom 19 tega poglavja. Država, ki išče podatke, jih sme 
uporabljati le za postopek, zaradi katerega je bila opravljena poizvedba.  
Člen  17: Pravilnost, aktualnost in rok hrambe podatkov  
1. Države morajo zagotoviti p ravilnost in aktualnost osebnih podatkov. Državi prejemnici se 
nemudoma sporoči, če se po uradni dolžnosti ali na podlagi sporočila osebe, na katero se ti podatki 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
907 
 nanašajo, izkaže, da so bili poslani nepravilni podatki ali podatki, ki se ne bi smeli poslat i. Ta ali te 
morajo podatke popraviti ali izbrisati. Sicer pa je treba poslane osebne podatke popraviti takoj, ko se 
ugotovi njihova nepravilnost. Če služba, ki podatke prejme, utemeljeno domneva, da so poslani 
podatki nepravilni ali da jih je treba zbrisa ti, o tem nemudoma obvesti organ, ki je podatke poslal.  
2. Podatke, katerih pravilnosti oseba, na katero se ti podatki nanašajo, oporeka in katerih 
pravilnosti ali nepravilnosti ni mogoče ugotoviti, je treba v skladu z notranjim pravom držav na 
zahtevo te ose be označiti. Označitev se sme v skladu z notranjim pravom držav razveljaviti le s 
privolitvijo osebe, na katero se ti podatki nanašajo, ali na podlagi odločbe pristojnega sodišča ali 
neodvisne službe, ki je pristojna za nadzor nad varstvom podatkov.  
3. Poslan e osebne podatke je treba izbrisati, če jih ne bi smeli poslati ali prejeti. Zakonito 
poslane in prejete podatke je treba izbrisati:  
(a) če niso oziroma niso več potrebni za namen, za katerega so bili poslani; če so bili osebni 
podatki poslani brez zaprosila, služba, ki jih je prejela, nemudoma preveri, ali so potrebni za 
namene, za katere so bili poslani;  
(b) po preteku najdaljšega roka za hrambo podatkov po notranjem pravu države pošiljateljice, če 
je služba, ki podatke pošilja, ob pošiljanju podatkov na ta rok o pozorila službo, ki podatke 
prejme.  
4. Namesto izbrisa se podatki blokirajo v skladu z notranjim pravom, če obstaja razlog za 
domnevo, da bi z izbrisom škodovali interesu osebe, na katero se ti podatki nanašajo. Blokirani 
podatki se smejo poslati ali uporablj ati le za namene, zaradi katerih niso bili izbrisani.  
Člen  18: Tehnični in organizacijski ukrepi za zagotavljanje varstva podatkov in njihove zaščite  
1. Službe, ki osebne podatke pošiljajo in prejemajo, jih morajo učinkovito varovati pred 
naključnim ali nepoo blaščenim uničenjem, naključno izgubo, nepooblaščenim dostopom, 
nepooblaščeno ali naključno spremembo in nepooblaščeno objavo.  
2. Tehnične podrobnosti postopka avtomatiziranega iskanja se določijo v izvedbenih ukrepih iz 
člena LAW.PRUM.17 [Izvedbeni ukrepi], ki zagotavljajo, da:  
(a) se sprejmejo najsodobnejši tehnični ukrepi za zagotavljanje varstva podatkov in njihove 
zaščite, zlasti zaupnosti in celovitosti podatkov;  
(b) se pri uporabi javno dostopnih omrežij uporabljajo postopki kodiranja in izdaje dovoljenj, ki ji h 
potrdijo za to pristojne službe, in  
(c) se lahko preveri dopustnost vpogledov v skladu z odstavki 2, 5 in 6 člena 19.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
908 
 Člen  19: Beleženje in evidentiranje: posebni predpisi za avtomatsko in neavtomatsko pošiljanje  
1. Vsaka država zagotavlja, da služba, ki išče podatke, in služba, ki upravlja zbirko podatkov, 
zaradi preverjanja dopustnosti pošiljanja zabeležita vsako neavtomatsko pošiljanje in vsak 
neavtomatski prejem osebnih podatkov. Zabeležijo se naslednji podatki:  
(a) razlog pošiljanja;  
(b) poslani podatki;  
(c) datum poš iljanja in  
(d) ime ali referenčna koda službe, ki išče podatke, in službe, ki upravlja zbirko podatkov.  
2. Za avtomatizirano iskanje podatkov na podlagi členov LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje 
profilov DNK], LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih p odatkov] in LAW.PRUM.15 
[Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil] ter za avtomatizirano primerjavo v skladu s 
členom LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK] velja naslednje:  
(a) avtomatizirana iskanja ali primerjave lahko opravljajo le p osebej pooblaščeni uradniki 
nacionalnih kontaktnih točk; na zahtevo se nadzornim organom iz odstavka 6 in drugim 
državam da na razpolago seznam uradnikov, ki so pooblaščeni za avtomatizirana iskanja ali 
avtomatske primerjave;  
(b) vsaka država zagotovi, da služ ba, ki išče podatke, in služba, ki upravlja zbirko podatkov, vsako 
pošiljanje in vsak prejem osebnih podatkov evidentirata, vključno z uradnim obvestilom, ali 
določen zadetek obstaja ali ne; evidentirajo se naslednji podatki:  
(i) poslani podatki;  
(ii) datum in toče n čas pošiljanja ter  
(iii) ime ali referenčna koda službe, ki išče podatke, in službe, ki upravlja zbirko podatkov.  
3. Služba, ki išče podatke, poleg tega zabeleži še razlog poizvedovanja ali pošiljanja, 
identifikacijsko oznako uradnika, ki je opravil iskanje, in u radnika, ki je dal nalog za poizvedovanje ali 
pošiljanje.  
4. Služba, ki evidentira podatke, evidentirane podatke na zahtevo takoj sporoči organom 
zadevne države, pristojnim za nadzor nad varstvom podatkov, najpozneje pa v štirih tednih od 
prejema zahteve; evi dentirani podatki se smejo uporabiti izključno za:  
(a) nadzor nad varstvom podatkov;  
(b) zagotavljanje zaščite podatkov.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
909 
 5. Evidentirani podatki se varujejo z ustreznimi ukrepi proti zlorabi in drugim oblikam 
neprimerne uporabe ter se hranijo dve leti. Po preteku roka hrambe se evidentirani podatki 
nemudoma izbrišejo.  
6. Za pravni nadzor nad posredovanjem ali prejemanjem osebnih podatkov so pristojni 
neodvisni organi za varstvo podatkov oziroma sodni organi posameznih držav. V skladu z 
nacionalnim pravom lahko vsak posameznik zahteva od navedenih organov, da preverijo zakonitost 
obdelave njegovih osebnih podatkov. Navedeni organi in službe, pristojne za evidentiranje, ne glede 
na take zahtevke opravljajo naključna preverjanja glede zakonitosti pošiljanja na podlagi 
dokumentacije, na kateri temelji poizvedba.  
7. Zaradi nadzora neodvisni organi za varstvo podatkov izsledke teh preverjanj hranijo 18 
mesecev. Po preteku tega roka se takoj izbrišejo. Neodvisni organ za varstvo podatkov druge države 
lahko vsak organ, pristojen  za nadzor nad varstvom podatkov, zaprosi za izvajanje pooblastil v skladu 
z notranjim pravom. Neodvisni organi za varstvo podatkov držav izvajajo naloge nadzora, ki so 
potrebne za medsebojno sodelovanje, zlasti z izmenjavo ciljnih informacij.  
Člen  20: Pra vice oseb, na katere se nanašajo podatki, do odškodnine  
Če je služba ene države poslala osebne podatke na podlagi Naslova II [Izmenjave DNK, prstnih 
odtisov in podatkov iz registrov vozil] tretjega dela, se služba druge države, ki je podatke prejela, 
svoji  odgovornosti do oškodovanca v skladu z nacionalnim pravom ne more izogniti s sklicevanjem 
na nepravilnost poslanih podatkov. Če se službi, ki podatke prejme, naloži odškodnina zaradi škode, 
ki je nastala zaradi njene uporabe nepravilnih prenesenih podatko v, služba, ki je podatke poslala, 
službi prejemnici poravna celoten znesek izplačane odškodnine.  
Člen  21: Informacije na zaprosilo držav  
Država, ki podatke prejme, na zaprosilo obvesti državo, ki je podatke poslala, o obdelavi poslanih 
podatkov in pridoblj enem rezultatu.  
Člen  22: Izjave in imenovanja  
1. Združeno kraljestvo svoje izjave v skladu s členom LAW.PRUM 7(3) [Vzpostavitev nacionalnih 
zbirk podatkov o preiskavah DNK] in členom 12(1) tega poglavja ter svoja poimenovanja v skladu s 
členoma LAW.PRUM 13(1)  [Nacionalne kontaktne točke] in LAW.PRUM 15(3) [Avtomatizirano 
iskanje podatkov iz registrov vozil] sporoči specializiranemu odboru za sodelovanje pri kazenskem 
pregonu in pravosodno sodelovanje.  
2. Dejanske informacije, ki jih sporoči Združeno kraljestvo v teh izjavah in imenovanjih ter 
države članice v skladu s členom LAW.PRUM 17(3) [Izvedbeni ukrepi], so vključene v priročnik iz 
člena 18(2) Sklepa 2008/616/PNZ.  
3. Države lahko kadar koli spremenijo izjave in imenovanja, predložene v skladu z odstavkom 1, 
z ur adnim obvestilom specializiranemu odboru za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje. 
Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje vse 
prejete izjave posreduje generalnemu sekretariatu Sveta.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
910 
 4. Generalni sekre tariat Sveta o vseh spremembah priročnika iz odstavka 2 obvesti 
specializirani odbor za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje.  
Člen  23: Priprava sklepov iz člena LAW.PRUM.18 [Predhodna ocena]  
1. Svet na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik , sprejme sklep iz 
člena  LAW.PRUM.18 [Predhodna ocena].  
2. V zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu z naslovom II [Izmenjave DNK, prstnih 
odtisov in podatkov iz registrov vozil] tretjega dela poročilo o oceni prav tako temelji na 
ocenjevalnem obis ku in preskusu, ki se izvedeta, če je potrebno, ko Združeno kraljestvo obvesti 
specializirani odbor za kazenski pregon in pravosodno sodelovanje, da je izpolnilo obveznosti, ki so 
zanj določene v naslovu II [Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz re gistrov vozil] tretjega 
dela, in predloži izjave iz člena 22 tega poglavja. Nadaljnje podrobnosti o  postopku so navedene 
v poglavju 4 te priloge.  
Člen  24: Statistični podatki in poročanje  
1. Redno se opravlja ocena upravnih, tehničnih in finančnih vidikov uporabe izmenjave 
podatkov v skladu naslovom II [Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil] tretjega 
dela. Ocena se izvede glede na kategorije podatkov, za katere se je začela izmenjava podatkov med 
zadevnimi državami. Ocena temelji na poročilih zadevnih držav.  
2. Vsaka država zbere statistične podatke o rezultatih avtomatizirane izmenjave podatkov. Da 
se zagotovi primerljivost, bo zadevna delovna skupina Sveta pripravila vzorec za statistične podatke. 
Ti statistični podatki se vsako leto p osredujejo specializiranemu odboru za sodelovanje na področju 
kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje.  
3. Poleg tega bodo države redno zaprošene, da nadaljnjih informacij o upravnem , tehničnem 
in finančnem izvajanju avtomatizirane izmenjave podatkov, ka kor je potrebno za analizo in 
izboljšanje procesa, ne pošiljajo več kot enkrat na leto.  
4. V zvezi s tem členom se uporabljajo statistični podatki in poročila držav članic v skladu s 
sklepoma 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ.  
POGLAVJE 1: Izmenjava podatkov o DNK  
1.  Z DNK povezana vprašanja sodne medicine, pravila ujemanja in algoritmi  
1.1. Lastnosti profilov DNK  
Profil DNK lahko vsebuje 24 parov števil, ki predstavljajo alele 24 lokusov, ki se uporabljajo tudi v 
postopkih DNK, ki jih izvaja Interpol. Nazivi naved enih lokusov so v spodnji tabeli:  
VWA  TH01  D21S11  FGA D8S1179  D3S1358  D18S51  Amelogeni
n 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
911 
 TPOX  CSF1P0  D13S317  D7S820  D5S818  D16S539  D2S1338  D19S433  
Penta D  Penta E  FES F13A1  F13B  SE33  CD4 GABA  
 
Sedem s sivo barvo označenih lokusov v zgornji vrstici predstavlja tako ESS kot ISSOL.  
Pravila vključevanja:  
Profili DNK, ki so jih države dale na voljo za iskanje in primerjavo, ter profili DNK, poslani za iskanje in 
primerjavo, vsebujejo najmanj šest polno opredeljenih147 lokusov ter glede na njihovo razpoložl jivost 
lahko vsebujejo dodatne lokuse ali prazna mesta (blanks). Referenčni profili DNK vsebujejo vsaj šest 
od sedmih ESS lokusov. Da bi povečali natančnost ujemanj, so vsi razpoložljivi aleli razvrščeni v 
indeksirani zbirki podatkov profilov DNK ter se up orabljajo za iskanje in primerjavo. Vsaka država bi 
morala takoj, ko je to praktično izvedljivo, izvajati vse nove sprejete ESS lokusov, ki jih sprejme EU.  
Mešani profili niso dovoljeni, tako da vrednosti alelov vsakega lokusa sestavljata samo dve števili,  ki 
sta v primeru homozigotnosti lahko enaki.  
Za nadomestne znake in mikro variante je treba uporabljati naslednja pravila:  
– Vse nenumerične vrednosti razen amelogenina, ki so zajete v profilu (npr. „o“, „f“, „r“, 
„na“, „nr“ ali „un“), morajo biti avtomatič no pretvorjene za prenos v nadomestne znake (*) 
ter se jih lahko poišče v primerjavi z vsemi.  
– Numerične vrednosti „0“, „1“ ali „99“, ki so zajete v profilu, morajo biti avtomatično 
pretvorjene za prenos v nadomestne znake (*) ter se jih lahko poišče v prim erjavi z vsemi.  
– Če so za en lokus zagotovljeni trije aleli, bo sprejet prvi alel, preostala dva alela pa morata 
biti avtomatično pretvorjena za prenos v nadomestne znake (*) ter se jih lahko poišče v 
primerjavi z vsemi.  
– Ko so zagotovljene vrednosti nadomes tnih znakov za alel 1 ali 2, se iščeta obe permutaciji 
numerične vrednosti določenega lokusa (npr. 12, * se lahko ujema z 12,14 ali 9,12).  
– Za mikro variante pentanukleotida (Penta D, Penta E in CD4) se bodo ujemanja izvajala v 
skladu z naslednjim:  
 x.1 = x , x.1, x.2  
 x.2 = x.1, x.2, x.3  
 x.3 = x.2, x.3, x.4  
                                                            
147 „Polno opredeljeni“ pomeni, da zajemajo obravnavo vrednosti redkih alelov.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
912 
  x.4 = x.3, x.4, x + 1,  
– Za mikro variante tetranukleotida (preostali lokusi so tetranukleotidi) se bodo ujemanja 
izvajala v skladu z naslednjim:  
 x.1 = x, x.1, x.2  
 x.2 = x.1, x.2, x.3  
 x.3 = x.2, x.3, x  + 1 
1.2. Pravila ujemanja  
Primerjava dveh profilov DNK se bo izvajala na podlagi lokusov, katerih vrednosti alelov so na voljo v 
obeh profilih DNK. Najmanj šest polno opredeljenih lokusov (razen amelogenina) se mora ujemati z 
obema profiloma DNK, še prede n se zagotovi odgovor z zadetki (HIT).  
Polno ujemanje (kakovost 1) je opredeljeno kot ujemanje, ko so vse vrednosti alelov primerjanega 
lokusa iz profila DNK prosilca in zaprošenega profila DNK enake. Delno ujemanje je opredeljeno kot 
ujemanje, ko je vredn ost enega ali vseh primerjanih alelov drugačna v obeh profilih DNK (kakovost 2, 
3 in 4). Delno ujemanje je sprejemljivo le, če v obeh primerjanih profilih DNK obstaja vsaj šest polno 
opredeljenih lokusov, ki se ujemajo.  
Razloga za delno ujemanje sta lahko:  
– tipkarska človeška napaka pri vnašanju enega izmed profilov DNK v zaprosilo za iskanje ali v 
zbirko podatkov o DNK,  
– napaka pri določanju alelov (allele -determination) ali pri obravnavi alelov (allele -calling) 
med postopkom generiranja profilov DNK.  
1.3. Pravila poročanja  
Poročati je treba o polnih ujemanjih, približnih ujemanjih in neujemanjih („No -HIT“).  
Poročilo o ujemanju se pošlje na nacionalno kontaktno službo države prosilke, ki pa mora biti tudi na 
razpolago nacionalni kontaktni službi zaprošene drž ave (da bi slednja lahko ocenila vrsto in število 
mogočih nadaljnjih zaprosil za osebne podatke in druge informacije, povezane s profilom DNK, ki 
ustrezajo zadetku (HIT) v skladu s členom LAW.PRUM.14 [Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in 
drugih inform acij].  
2. Tabela s številčnimi kodami držav  
V skladu z naslovom II [Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil] tretjega dela se 
ISO 3166 -1 alpha -2 kode uporabljajo za vzpostavitev domenskih imen in drugih konfiguracijskih 
parametrov, ki  so potrebni v skladu s prümskimi aplikacijami o izmenjavi podatkov o DNK v okviru 
zaprte mreže.  
ISO 3166 -1 alpha -2 kode so dvočrkovne kode držav, in sicer:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
913 
 Imena držav  Koda  Imena držav  Koda  
Belgija  BE Litva  LT 
Bolgarija  BG Luksemburg  LU 
Češka republika  CZ Madžarska  HU 
Danska  DK Malta  MT 
Nemčija  DE Nizozemska  NL 
Estonija  EE Avstrija  AT 
Irska  IE Poljska  PL 
Grčija  EL Portugalska  PT 
Španija  ES Romunija  RO 
Francija  FR Slovaška  SK 
Hrvaška  HR Slovenija  SI 
Italija  IT Finska  FI 
Ciper  CY Švedska  SE 
Latvija  LV Združeno kraljestvo  UK 
 
3. Funkcionalna analiza  
3.1. Razpoložljivost sistema  
Zaprosila bi morala v skladu s členom LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano iskanje profilov DNK] prispeti v 
ciljno zbirko podatkov v kronološkem zaporedju pošiljanja posameznih zaprosil, odgovori pa bi 
morali biti poslani tako, da v državo prosilko prispejo v 15 minutah po prispetju zaprosila.  
3.2. Drugi korak  
Ko država prejme poročilo o ujemanju, je njena nacionalna kontaktna služba pristojna za primerjavo 
vrednosti profila, pre dloženega kot vprašanje, in vrednosti profila( -ov), prejetih kot odgovor, da bi 
lahko validirala in preverila dokazne vrednosti profila. Nacionalne kontaktne službe imajo za namene 
validacije lahko med seboj neposredne stike.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
914 
 Postopki pravne pomoči se začn ejo po validaciji obstoječega ujemanja med dvema profiloma, in sicer 
na podlagi „polnega ujemanja“ ali „približnega ujemanja“, pridobljenega med avtomatizirano 
posvetovalno fazo.  
4. Kontrolni dokument vmesnika DNK  
4.1. Uvod  
4.1.1.  Cilji 
To poglavje določa zahteve za izmenjavo podatkov o profilih DNK med sistemi zbirk podatkov o DNK 
vseh držav. Polja glave so opredeljena posebej za prümsko izmenjavo DNK, podatkovni del pa temelji 
na podatkovnem delu profila DNK v formatu XML, določenem za portal Interpola za  izmenjavo DNK.  
Izmenjava podatkov poteka prek SMTP (Simple Mail Transfer Protocol) in drugih najsodobnejših 
tehnologij z uporabo osrednjega rele poštnega strežnika, ki ga zagotovi ponudnik dostopa do 
omrežja. Datoteka XML se prenaša kot telo elektronske p ošte.  
4.1.2.  Področje uporabe  
Kontrolni dokument vmesnika (ICD) opredeljuje samo vsebino sporočila (elektronska pošta). Vsa 
vprašanja, ki se nanašajo posebej na omrežje ali na elektronsko pošto, so opredeljena enotno, da bi s 
tem zagotovili skupno tehnično  osnovo za izmenjavo podatkov o DNK.  
To vključuje:  
– format polja, kamor se vpiše predmet sporočila, da bi s tem omogočili/upoštevali 
avtomatizirano obdelavo sporočil,  
– ali je šifriranje vsebine potrebno in če je, katere metode je treba izbrati,  
– najdaljšo mog očo dolžino sporočil.  
4.1.3.  Struktura XML in načela  
Sporočilo XML je sestavljeno iz:  
– glave, ki vsebuje informacije o prenosu, in  
– podatkovnega dela, ki vsebuje specifične informacije o profilu ter profil sam.  
Za zaprosilo in za odgovor se uporablja isti fo rmat XML.  
Zaradi celovitih preverjanj neznanih profilov DNK, kot določa člen LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana 
primerjava profilov DNK], je v enem sporočilu mogoče poslati sveženj profilov. Določiti je treba 
največje mogoče število profilov v enem sporočilu. Štev ilo je odvisno od največje dovoljene velikosti 
elektronske pošte in se opredeli po izbiri poštnega strežnika.  
Primer XML:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
915 
 <?version=„1.0“ standalone=„yes“?>  
<PRUEMDNAx xmlns:msxsl=„urn:schemas -microsoft -com:xslt“  
xmlns:xsi=„http://www.w3.org/2001/XMLSchema -instance“>  
<header>  
(…) 
</header>  
<datas>  
(…) 
</datas>  
[<datas> struktura podatkov se ponovi, če je v istem sporočilu SMTP (…) poslanih več profilov; to je 
dovoljeno samo v primerih iz člena LAW.PRUM.9 [Avtomatizirana primerjava profilov DNK]  
</datas>]  
</PRUEMDNA>  
4.2. Opredelitev strukture XML  
Spodnje opredelitve so navedene za dokumentacijske namene in lažjo berljivost, zavezujoče 
informacije pa so v shemski datoteki XML (PRUEM DNA.xsd).  
4.2.1.  Shema PRUEMDNAx  
Vsebuje naslednja polja:  
Področja  Vrsta  Opis  
header  PRUEM_header  Pojavnost: 1  
datas  PRUEM_datas  Pojavnost: 1 … 
500 
 
4.2.2.  Vsebina strukture glave  
4.2.2.1.  PRUEM header  
Ta struktura opredeljuje glavo XML datoteke. Vsebuje naslednja polja:  
Področja  Vrsta  Opis  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
916 
 direction  PRUEM_header_dir  Smer toka sporočil  
ref String  Navedba dokumenta XML  
generator  String  Generator datoteke XML  
schema_version  String  Številka različice sheme, ki jo je 
treba uporabiti  
requesting  PRUEM_header_info  Informacije o državi prosilki  
requested  PRUEM_header_info  Informacije o zaprošeni državi  
 
4.2.2.2.  PRUEM_header dir  
Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:  
Vrednos
t Opis  
R Zahtevek  
A Odgovor  
 
4.2.2.3.  PRUEM header info  
Struktura z nazivom države in datumom/uro sporočila. Vsebuje naslednja polja:  
Področja  Vrsta  Opis  
source_isocode  String  ISO 3166 -2 koda države prosilke  
destination_isocode  String  ISO 3166 -2 koda zaprošene države  
request_id  String  Edinstveni identifikator zahtevka  
date  Datum  Datum nastanka sporočila  
time  Time  Čas nastanka sporočila  
 
4.2.3.  Vsebina podatkov profila PRUEM  
4.2.3.1.  PRUEM_datas  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
917 
 Ta struktura opredeljuje glavo podatkovnega dela XML profila. Vsebuje naslednja polja:  
Področja  Vrsta  Opis  
reqtype  PRUEM request type  Vrsta zaprosil (člen LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano 
iskanje profilov DNK] ali LAW.PRUM.9 
[Avtomatizirana primerjava profilov DNA])  
date  Datum  Datum shranjenega profila  
type  PRUEM_datas_type  Vrsta profila  
result  PRUEM_datas_result  Rezultat zahtevka  
agency  String  Ime ustrezne enote, odgovorne za profil  
profile_ident  String  Edinstvena identifikacijska oznaka profila države  
message  String  Sporočilo o napaki, če je rezultat = E  
profile  IPSG_DNA_profile  Če je smer = A (odgovor) IN rezultat ≠ H (zadetek) 
prazno  
match_id  String  V primeru ZADETKA IDENTIFIKACIJSKA OZNAKA 
PROFILA profila prosilca  
quality  PRUEM_hitquality_type  Kakovost zadetka  
hitcount  Integer  Število ujemajočih se alelov  
rescount  Integer  Število ujemajočih se profilov. Če je smer = R 
(zahtevek), potem prazno. Če je kakovost!=0 
(izvirni zahtevani profil), potem prazno.  
 
4.2.3.2.  PRUEM_request_type  
Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:  
Vrednos
t Opis  
3 Zaprosila v skladu s členom LAW.PRUM.8 [Avtomatizirano 
iskanje profilov DNK]  
4 Zaprosila v skladu s členom LAW.PRUM.9  [Avtomatizirana 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
918 
 primerjava profilov DNK]  
 
4.2.3.3.  PRUEM_hitquality_type  
Vrednos
t Opis  
0 Navedba prvotnega profila prosilca:  
Primer „brez zadetka“ (No -HIT): nazaj se pošlje samo izvirni profil prosilca;  
primer „zadetek“ (HIT): nazaj se pošljejo izvirni profil prosilca in ujemajoči se profili.  
1 Enako pri vseh razpoložljivih alelih brez nadomestnih znakov  
2 Enako pri vseh razpoložljivih alelih z nadomestnimi znaki  
3 Zadetek (HIT) z odklonom (mikrovarianta)  
4 Zadetek (HIT) z neujemanjem  
 
4.2.3.4.  PRUE M_data_type  
Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:  
Vrednos
t Opis  
P Profil osebe  
S Barvanje  
 
4.2.3.5.  PRUEM_data_result  
Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:  
Vrednos
t Opis  
U Neopredeljeno, če je smer = R 
(zahtevek)  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
919 
 H Zadetek (HIT)  
N Neujemanje (No -HIT) 
E Napaka  
 
4.2.3.6.  IPSG_DNA_profile  
Struktura, ki opisuje profil DNK. Vsebuje naslednja polja:  
Področja  Vrsta  Opis  
ess_issol  IPSG_DNA_ISSOL  Skupina lokusov, ki ustreza ISSOL (standardna 
skupina lokusov Interpola)  
additional_loci  IPSG_DNA_additional_loci  Drugi lokusi  
marker  String  Metoda, uporabljena za pridobivanje DNK  
profile_id  String  Enotni identifikator profila DNK  
 
4.2.3.7.  IPSG_DNA_ISSOL  
Struktura vsebuje lokuse ISSOL (standardna skupina lokusov Interpola). Vsebuje nasled nja polja:  
Področja  Vrsta  Opis  
vwa IPSG_DNA_locus  Lokus vwa  
th01  IPSG_DNA_locus  Lokus th01  
d21s11  IPSG_DNA_locus  Lokus d21s11  
fga IPSG_DNA_locus  Lokus fga  
d8s1179  IPSG_DNA_locus  Lokus d8s1179  
d3s1358  IPSG_DNA_locus  Lokus d3s1358  
d18s51  IPSG_DNA_locus  Lokus d18s51  
amelogenin  IPSG_DNA_locus  Lokus amelogenin  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
920 
 4.2.3.8.  IPSG_DNA_additional_loci  
Struktura, ki vsebuje druge lokuse. Vsebuje naslednja polja:  
Področja  Vrsta  Opis  
tpox  IPSG_DNA_locus  Lokus tpox  
csf1po  IPSG_DNA_locus  Lokus csf1po  
d13s317  IPSG_DNA_locus  Lokus d13s317  
d7s820  IPSG_DNA_locus  Lokus d7s820  
d5s818  IPSG_DNA_locus  Lokus d5s818  
d16s539  IPSG_DNA_locus  Lokus d16s539  
d2s1338  IPSG_DNA_locus  Lokus d2s1338  
d19s433  IPSG_DNA_locus  Lokus d19s433  
penta_d  IPSG_DNA_locus  Lokus penta_d  
penta_e  IPSG_DNA_locus  Lokus penta_e  
fes IPSG_DNA_locus  Lokus fes  
f13a1  IPSG_DNA_locus  Lokus f13a1  
f13b  IPSG_DNA_locus  Lokus f13b  
se33  IPSG_DNA_locus  Lokus se33  
cd4 IPSG_DNA_locus  Lokus cd4  
gaba  IPSG_DNA_locus  Lokus gaba  
 
4.2.3.9.  IPSG_DNA_locus  
Struktura, ki opisuje lokus. Vsebuje naslednja polja:  
Področja  Vrsta  Opis  
low_allele  String  Najnižja vrednost alela  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
921 
 high_allele  String  Najvišja vrednost alela  
 
5. Uporaba, varnost in komunikacijska struktura  
5.1. Pregled  
Pri izvajanju apl ikacij za izmenjavo podatkov o DNK v okviru naslova II [Izmenjave DNK, prstnih 
odtisov in podatkov iz registrov vozil] tretjega dela se uporablja skupno komunikacijsko omrežje, ki 
bo med državami zaprtega tipa. Za bolj učinkovito izrabo te skupne komunikac ijske infrastrukture za 
pošiljanje zaprosil in prejemanje odgovorov se prevzame asinhroni mehanizem za pošiljanje zaprosil 
za podatke o DNK in daktiloskopske podatke v obliki zapakiranega elektronskega sporočila SMTP. Da 
bi zadostili varnostnim vprašanjem,  se bo za vzpostavitev dejanskega in v celoti varnega tunela preko 
omrežja uporabljal mehanizem sMIME, in sicer kot podaljšek delovanja SMTP.  
Operativne storitve Čezevropske telematske storitve med upravami (Trans European Services for 
Telematics between A dministrations – TESTA ) se uporabljajo kot komunikacijsko omrežje za 
izmenjavo podatkov med državami. TESTA je v pristojnosti Evropske komisije. Ob upoštevanju, da so 
nacionalne zbirke podatkov o DNK in trenutne nacionalne dostopne točke za omrežje TESTA lahko na 
različnih lokacijah v okviru držav, se lahko dostop do omrežja TESTA vzpostavi z:  
 1. uporabo obstoječih nacionalnih dostopnih točk ali z oblikovanjem novih dostopnih 
točk do omrežja TESTA ali  
 2. vzpostavitvijo zaščitene lokalne povezave od lokacije, kjer je zbirka podatkov o DNK, 
ki jo upravlja pristojna nacionalna agencija, do obstoječe nacionalne dostopne točke do 
omrežja TESTA.  
Protokoli in standardi, ki se uporabljajo za izvajanje aplikacij iz naslova II [Izmenjave DNK, prstnih 
odtisov i n podatkov iz registrov vozil] tretjega dela, so v skladu z odprtimi standardi in zahtevami 
oblikovalcev nacionalnih varnostnih politik držav.  
5.2. Struktura na višji ravni  
Področje uporabe naslova II [Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registro v vozil] tretjega 
dela določa, da bo vsaka država v skladu s standardnim formatom podatkov omogočila izmenjavo 
svojih podatkov o DNK z drugo državo in/ali drugi državi omogočila iskanje po svojih podatkih o DNK. 
Struktura temelji na komunikacijskem modelu "vsak vsakemu" (any -to-any). Za hrambo profilov DNK 
ne obstaja osrednji računalniški strežnik ali centralizirana zbirka podatkov.  
Slika 1: Tipologija izmenjave podatkov o DNK  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
922 
  
Poleg izpolnjevanja nacionalnih pravnih omejitev glede lokacij držav se vsaka d ržava lahko odloči, 
kakšno vrsto strojne in programske opreme bo uporabljala za konfiguracijo na svoji lokaciji, da bo v 
skladu z zahtevami iz naslova II [Izmenjave DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil] 
tretjega dela.  
5.3. Varnostni standard i in varovanje podatkov  
Obstajajo tri ravni varnostnih vprašanj, o katerih se je razpravljalo in se jih tudi izvaja.  
5.3.1.  Podatkovna raven  
Podatki o profilu DNK, ki jih zagotovi posamezna država, morajo biti oblikovani v skladu s skupnimi 
standardi o var ovanju podatkov, in sicer tako, da država prosilka prejme odgovor, v katerem je 
navedeno, da obstaja zadetek (HIT) ali da zadetka ni (NO -HIT) ter v primeru zadetka (HIT) tudi 
identifikacijsko številko, ki pa ne vsebuje osebnih podatkov. Nadaljnje preiskova nje po prejetju 
obvestila o zadetku (HIT) se izvede na bilateralni ravni v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravnimi in 
organizacijskimi predpisi lokacij zadevne države.  
5.3.2.  Komunikacijska raven  
Sporočila, ki vsebujejo podatke o profilu DNK (zaprosila i n odgovori), bodo pred pošiljanjem na 
lokacije drugih držav šifrirana, in sicer s pomočjo najsodobnejšega mehanizma v skladu z odprtimi 
standardi, kot je na primer sMIME.  
5.3.3.  Raven prenosa  
Vsa šifrirana sporočila, ki vsebujejo podatke o profilu DNK, bod o poslana na lokacijo druge države s 
pomočjo zasebnega tunelskega sistema, ki ga na mednarodni ravni upravlja pooblaščeni ponudnik 

Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
923 
 dostopa do omrežja, in varnih povezav do tega tunelskega sistema, ki so v nacionalni pristojnosti. 
Navedeni virtualni zasebni  tunelski sistem ni povezan z odprtim internetom.  
5.4. Protokoli in standardi, ki se uporabijo za šifrirni mehanizem: sMIME in s tem povezani paketi  
Za šifriranje sporočil, ki vsebujejo podatke o profilu DNK se bo uporabljal odprti standard sMIME, in 
sicer  kot nadaljevanje dejanskega standarda za elektronsko pošto SMTP. Protokol sMIME (V3) 
omogoča podpisana potrdila o prejemu, varnostne oznake in zaščitene poštne sezname ter se opira 
na CMS (Cryptographic Message Syntax), ki je specifikacija IETF (Internet Engineering Task Force) za 
sporočila, ki so zaščitena s pomočjo šifriranja. Lahko se uporablja za digitalno podpisovanje, 
razporejanje, overjanje ali šifriranje vseh vrst digitalnih podatkov.  
Osnovni certifikat, ki ga mehanizem sMIME uporablja, mora biti v  skladu s standardom X.509. Da bi 
zagotovili skladnost skupnih standardov in postopkov z drugimi prümskimi aplikacijami, so procesna 
pravila za šifrirne operacije sMIME ali za uporabo v različnih komercialnih okoljih (COTS – 
Commercial Product of the Shelv es) naslednja:  
– vrstni red operacij je: najprej šifriranje in potem podpis,  
– šifrirni algoritem AES (Advanced Encryption Standard) z 256 -bitno dolžino ključa in RSA s 
1024 -bitno dolžino ključa se uporablja za simetrično in asimetrično šifriranje,  
– uporablja s e zgostitveni algoritem SHA -1. 
Funkcionalnost sMIME je vgrajena v veliko večino sodobnih programskih paketov za elektronsko 
pošto, med drugim tudi v Outlook, Mozillo Mail in Netscape Communicator 4.x, ter medsebojno 
deluje med vsemi večjimi programskimi pa keti za elektronsko pošto.  
Zaradi enostavne povezljivosti sMIME v nacionalno infrastrukturo IT na lokacijah vseh držav je bil 
slednji izbran kot zanesljiv mehanizem za izvajanje varnostne komunikacijske ravni. Zaradi bolj 
učinkovitega doseganja cilja „Proo f of Concept“ in znižanja stroškov je bil za prototipni razvoj 
izmenjave podatkov o DNK izbran odprti standard JavaMail API. JavaMail API zagotavlja enostavno 
šifriranje in dešifriranje elektronske pošte, in sicer z uporabo sMIME in/ali OpenPGP. Cilj je za gotoviti 
enoten in enostaven API za uporabnike elektronske pošte, ki želijo poslati in prejeti šifrirano 
elektronsko pošto v enem od obeh najbolj razširjenih formatov za šifriranje elektronske pošte. Zaradi 
tega bo izvajanje katerega koli najsodobnejšega J avaMail API, kot je na primer Bouncy Castle JCE 
(Java Cryptographic Extension), ki se bo uporabljal za izvajanje sMIME za prototipni razvoj izmenjave 
podatkov o DNK med vsemi državami, izpolnilo zahteve iz naslova II [Izmenjave DNK, prstnih odtisov 
in poda tkov iz registrov vozil] tretjega dela.  
5.5. Struktura aplikacije  
Vsaka država bo drugi državi zagotovila vrsto standardiziranih podatkov o profilu DNK, ki so v skladu 
s trenutnim skupnim kontrolnim dokumentom vmesnika (ICD). To se lahko izvede tako, da se  
zagotovi logični pregled posamezne nacionalne zbirke podatkov ali vzpostavi fizično izvoženo zbirko 
podatkov (indeksirana zbirka podatkov).  
Štiri glavne komponente: poštni strežnik/sMIME, aplikacijski strežnik, območje za strukturo podatkov 
(Data Structur e Area) za pobiranje/podajanje podatkov in registracijo prihajajočih/odhajajočih 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
924 
 sporočil in motor ujemanja (Match Engine) izvajajo celotno aplikacijsko logiko, in sicer neodvisno od 
produkta.  
Da bi vsem državam zagotovili enostavno vključevanje komponent v njihove zadevne nacionalne 
lokacije, se je s pomočjo odprtokodnih komponent izvajala posebna skupna funkcionalnost, ki jo 
lahko izbere posamezna država glede na svoje politike in predpise IT. Zaradi izvajanja neodvisnih 
funkcij za dostop do indeksiranih zbirk podatkov profilov DNK iz naslova II [Izmenjave DNK, prstnih 
odtisov in podatkov iz registrov vozil] tretjega dela, lahko vsaka država izbere svojo strojno in 
programsko platformo, vključno z zbirko podatkov in operacijskimi sistemi.  
Za izmenjavo poda tkov o DNK je bil oblikovan prototip, ki je bil v obstoječem skupnem omrežju tudi 
uspešno testiran. Verzija 1.0 je bila oblikovana v produktivnem okolju in se uporablja za vsakodnevne 
operacije. Države lahko uporabljajo skupno razviti izdelek, ali pa razvi jejo svoje lastne. Komponente 
skupnega izdelka bodo vzdrževane, prilagojene in nadalje razvite v skladu s spremembami v IT, sodni 
medicini in/ali praktičnimi zahtevami policije.  
Slika 2: Pregled topologije aplikacij  
 
5,6. Protokoli in standardi, ki se upo rabijo za strukturo aplikacije  
5.6.1.  XML  
Izmenjava podatkov o DNK bo v celoti izkoristila shemo XML kot priponko k elektronskim sporočilom 
SMTP. Razširljivi označevalni jezik (eXtensible Markup Language – XML) je označevalni jezik za 
splošne namene, ki ga  priporoča W3C, za oblikovanje označevalnih jezikov s posebnim namenom, 
zmožnih opisovanja veliko različnih vrst podatkov. Opis profila DNK, primernega za izmenjavo med 
vsemi državami, je bil izveden s XML in shemo XML v dokumentu ICD.  
5.6.2.  ODBC  
Odprta p ovezljivost baz podatkov (Open DataBase Connectivity – ODBC) omogoča standardno 
metodo programske opreme API za dostop do sistemov za upravljanje baz podatkov in neodvisnost 
od programskih jezikov, sistemov baz podatkov in operacijskih sistemov. Kljub temu  pa ima ODBC 
nekatere pomanjkljivosti. Upravljanje velikega števila naprav za odjemalce lahko pomeni več 
različnih gonilnikov in DLL. Ta kompleksnost lahko poveča skupne stroške za upravljanje sistema.  

Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
925 
 5.6.3.  JDBC  
Standard za baze podatkov pod Javo (Java D ataBase Connectivity – JDBC) je API za programski jezik 
Java, ki določa, kako lahko odjemalec vstopi v bazo podatkov. V nasprotju z ODBC pa JDBC ne 
zahteva uporabe določenega niza lokalnih DLL na namizju.  
Poslovna logika za obdelavo zahtev za profil DNK in  odgovorov na spletnih mestih držav je 
ponazorjena na spodnji sliki. Tokovi zahtev in odgovorov medsebojno vplivajo na nevtralno področje 
podatkov, ki vsebujejo različne zaloge podatkov s skupno strukturo podatkov.  
Slika 3: Pregled aplikacije delovnega pro cesa na spletnih mestih vsake države  
 
5.7. Komunikacijsko okolje  
5.7.1.  Skupno komunikacijsko omrežje: TESTA in njegova spremljevalna infrastruktura  
Aplikacija izmenjave podatkov o DNK bo uporabljala e -pošto, asinhroni mehanizem, za pošiljanje 
zahtev in p rejemanje odgovorov med državami. Ker imajo vse države najmanj eno nacionalno 
dostopno točko do omrežja TESTA, bo izmenjava podatkov o DNK potekala prek omrežja TESTA. 
TESTA s svojim posredovanjem e -pošte omogoča več storitev z dodano vrednostjo. Poleg gos tovanja 
e-poštnih nabiralnikov omrežja TESTA lahko ta infrastruktura uporablja tudi sezname distribucije 
pošte in politike usmerjanja. To omogoča uporabo omrežja TESTA kot klirinške hiše za sporočila, 
naslovljena na uprave, ki so povezane z domenami EU. Vz postavijo se lahko tudi mehanizmi za 
preverjanje prisotnosti virusov.  
Posredovanje pošte omrežja TESTA temelji na platformi strojne opreme visoke stopnje 
razpoložljivosti, ki se nahaja v prostorih centralne aplikacije omrežja TESTA in je zaščiteno s požarn im 
zidom. Storitve domenskih imen omrežja TESTA (TESTA Domain Name Systems – DNS) bodo 
krajevnike virov povezale z naslovi IP ter prikrile lastnosti naslova pred uporabniki in aplikacijami.  
5.7.2.  Pomisleki glede varnosti  
Koncept virtualnega zasebnega omre žja (VPN – Virtual Private Network)) se izvaja v okviru omrežja 
TESTA. Tehnologija tag switching, ki se uporablja za izgradnjo omrežja VPN, bo postala podpora za 

Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
926 
 standard Multi -Protocol Label Switching (MPLS), ki ga je razvila organizacija IETF (Internet 
Engineering Task Force).  
 
MPLS je standardna tehnologija IETF, ki pospešuje pretok prometa omrežja z izogibanjem analize 
paketov vmesnih usmerjevalnikov (hopov). To poteka na podlagi t. i. oznak, ki jih paketu pripnejo 
robni usmerjevalniki hrbtenice, in si cer na podlagi podatkov, shranjenih v bazi za posredovanje 
podatkov (forwarding information base – FIB). Oznake se uporabljajo tudi za izvajanje virtualnih 
zasebnih omrežij (VPN).  
MPLS združuje prednosti usmerjanja sloja 3 s prednostmi preklapljanja sloja 2. Ker se naslovi IP med 
prehodom skozi hrbtenico ne pregledajo, MPLS ne postavlja omejitev za naslavljanje IP.  
Poleg tega bodo e -sporočila prek omrežja TESTA zaščitena s šifrirnim mehanizmom sMIME. Brez 
poznavanja ključa in pravega certifikata ne more nih če dešifrirati sporočil prek omrežja.  
5.7.3.  Protokoli in standardi, ki se uporabijo prek komunikacijskega omrežja  
5.7.3.1.  SMTP  
Protokol enostavnega prenosa pošte (Simple Mail Transfer Protocol – SMTP) je de facto  standard za 
prenos e -pošte prek interneta. SMTP je razmeroma enostaven, na besedilu temelječ protokol, pri 
katerem se določi eden ali več prejemnikov sporočila, preden se besedilo sporočila prenese. SMTP 
uporablja vrata TCP 25 na podlagi specifikacije IET F. Za določitev strežnika SMTP za določeno 
domensko ime se uporablja zapis MX (Mail eXchange) DNS (Domain Name Systems).  
Ker je ta protokol sprva temeljil na besedilu v zapisu ASCII, ni bil najbolj primeren za binarne 
datoteke. Da bi se binarne datoteke la hko prenašale prek SMTP, so bili oblikovani standardi za 
kodiranje, kot je MIME. Danes večina strežnikov SMTP podpira 8BITMIME in končnico sMIME, kar 
omogoča, da se lahko binarne datoteke prenesejo skoraj tako enostavno kot navadno besedilo. 
Procesna pravi la za operacije sMIME so opisana v odstavku sMIME (glej oddelek 5.4).  

Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
927 
 SMTP je „potisni“ protokol, ki ne dovoljuje „vlečenja“ sporočil iz oddaljenega strežnika na zahtevo. 
Za to poštni odjemalec uporablja POP3 ali IMAP. V okviru izmenjave podatkov o DNK je sklenjeno, da 
se uporablja protokol POP3.  
5.7.3.2.  POP  
Lokalni odjemalci e -pošte uporabljajo Post Office Protocol version 3 (POP3), aplikacijsko -slojni 
standardni internetni protokol za pridobitev e -pošte iz oddaljenega strežnika prek povezave TCP/IP. 
Z up orabo profila SMTP Submit protokola SMTP e -poštni odjemalci pošiljajo sporočila po internetu 
ali prek korporacijskega omrežja. MIME služi kot standard za priponke in besedilo e -pošte, ki ni v 
zapisu ASCII. Čeprav POP3 in SMTP ne zahtevata e -pošte, formatir ane v skladu s standardom MIME, 
je internetna e -pošta navadno v formatu MIME, zato morajo tudi odjemalci, ki uporabljajo POP, 
razumeti in uporabljati MIME. Celotno komunikacijsko okolje naslova II [Izmenjave DNK, prstnih 
odtisov in podatkov iz registrov vo zil] tretjega dela bo zato vključevalo komponente POP.  
5.7.4.  Dodelitev omrežnega naslova  
Operacijsko okolje  
Evropski organ za dodeljevanje naslovov IP (European IP Registration Authority – RIPE) je omrežju 
TESTA trenutno dodelil namenski blok podomrežja razreda B. Dodelitev naslovov IP državam temelji 
na geografski shemi v Evropi. Izmenjava podatkov med državami v okviru naslova II [Izmenjave DNK, 
prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil] tretjega dela se izvaja prek čezevropskega logično 
zaprtega o mrežja IP.  
Testno okolje  
Za zagotovitev okolja, v katerem bi vsakodnevna izmenjava med vsemi povezanimi državami 
potekala nemoteno, je treba vzpostaviti testno okolje v zaprtem omrežju za nove države, ki se 
pripravljajo na vključitev v operacijo. Določen j e seznam parametrov, vključno z naslovi IP, 
nastavitvami omrežja, e -poštnimi domenami in računi uporabnikov aplikacije, ki mora biti 
vzpostavljen na ustreznem spletnem mestu zadevne države. Poleg tega je bil za namene testiranja 
izdelan niz izmišljenih pro filov DNK.  
5.7.5.  Parametri konfiguracije  
Vzpostavi se varni sistem e -pošte, ki uporablja domeno eu -admin.net. Navedena domena in z njo 
povezani naslovi bodo dostopni samo z lokacij znotraj domene TESTA EU, kajti imena so poznana 
samo na centralnem strežni ku DNS omrežja TESTA, ki je zaščiten pred internetom.  
Preslikava teh naslovov mest omrežja TESTA (imen gostiteljev) na njihove naslove IP se izvaja s 
pomočjo storitve TESTA DNS. Za vsako lokalno domeno se bo temu centralnemu strežniku DNS 
omrežja TESTA dod al poštni vnos, ki bo centralnemu posredovalniku pošte omrežja TESTA 
posredoval vsa e -sporočila, poslana na lokalne domene omrežja TESTA. Navedeni centralni 
posredovalnik pošte omrežja TESTA jih bo nato posredoval specifičnemu strežniku e -pošte lokalne 
dom ene, in sicer ob uporabi e -poštnih naslovov lokalne domene. S takšnim posredovanjem e -pošte 
bodo kritični podatki, vsebovani v e -sporočilih, potekali le po zaprti čezevropski infrastrukturi 
omrežja in ne po nezaščitenem internetu.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
928 
 Poddomene je treba vzpost aviti (v krepkem poševnem tisku ) na spletnih mestih vseh držav, in sicer z 
naslednjo sintakso:  
„application -type.State -code.pruem.testa.eu”, pri čemer je:  
„State -code ” ena od oznak države z dvema črkama (tj. AT, BE itd.);  
„application -type ” ena izmed krati c: DNA,  FP in CAR.  
Z uporabo zgornje sintakse so poddomene držav prikazane v naslednji tabeli:  
Sintaksa poddomene držav  
Stanj
e Poddomene  Opombe  
BE dna.be.pruem.testa.eu    
fp.be.pruem.testa.eu    
car.be.pruem.testa.eu   
test.dna.be.pruem.testa.eu   
test.fp.be.pruem.testa.eu   
test.car.be.pruem.testa.eu   
BG dna.bg.pruem.testa.eu   
fp.bg.pruem.testa.eu   
car.bg.pruem.testa.eu   
test.dna.bg.pruem.testa.eu   
test.fp.bg.pruem.testa.eu   
test.car.bg.pruem.testa.eu   
CZ dna.cz.pruem.testa.eu    
fp.cz.pruem.testa.eu    
car.cz.pruem.testa.eu   
test.dna.cz.pruem.testa.eu   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
929 
 test.fp.cz.pruem.testa.eu   
test.car.cz.pruem.testa.eu   
DK dna.dk.pruem.testa.eu    
fp.dk.pruem.testa.eu    
car.dk.pruem.testa.eu   
test.dna.dk.pruem.testa.eu   
test.fp.dk.pruem.testa.eu   
test.car.dk.pruem.testa.eu   
DE dna.de.pruem.testa.eu    
fp.de.pruem.testa.eu    
car.de.pruem.testa.eu   
test.dna.de.pruem.testa.eu   
test.fp.de.pruem.testa.eu   
test.car.de.pruem.testa.eu   
EE dna.ee.pruem.testa.eu    
fp.ee.pruem.testa.eu    
car.ee.pruem.testa.eu   
test.dna.ee.pruem.testa.eu   
test.fp.ee.pruem.testa.eu   
test.car.ee.pruem.testa.eu   
IE dna.ie.pruem.testa.eu    
fp.ie.pruem.testa.eu    
car.ie.pruem.testa.eu   
test.dna.ie.pruem.testa.eu   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
930 
 test.fp.ie.pruem.testa.eu   
test.car.ie.pruem.testa.eu   
EL dna.el.pruem.testa.eu    
fp.el.pruem.testa.eu    
car.el.pruem.testa.eu   
test.dna.el.pruem.testa.eu   
test.fp.el.pruem.testa.eu   
test.car.el.pruem.testa.eu   
ES dna.es.pruem.testa.eu    
fp.es.pruem.testa.eu    
car.es.pruem.testa.eu   
test.dna.es.pruem.testa.eu   
test.fp.es.pruem.testa.eu   
test.car.es.pruem.testa.eu   
FR dna.fr.pruem.testa.eu    
fp.fr.pruem.testa.eu    
car.fr.pruem.testa.eu   
test.dna.fr.pruem.testa.eu   
test.fp.fr.pruem.testa.eu   
test.car.fr.pruem.testa.eu   
HR dna.hr.pruem.testa.eu    
fp.hr.pruem.testa.eu    
car.hr.pruem.testa.eu   
test.dna.hr.pruem.testa.eu   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
931 
 test.fp.hr.pruem.testa.eu   
test.car.hr.pruem.testa.eu   
IT dna.it.pruem.testa.eu    
fp.it.pruem.testa.eu    
car.it.pruem.testa.eu   
test.dna.it.pruem.testa.eu   
test.fp.it.pruem.testa.eu   
test.car.it.pruem.testa.eu   
CY dna.cy.pruem.testa.eu    
fp.cy.pruem.testa.eu    
car.cy.pruem.testa.eu   
test.dna.cy.pruem.testa.eu   
test.fp.cy.pruem.testa.eu   
test.car.cy.pruem.testa.eu   
LV dna.lv.pruem.testa.eu    
fp.lv.pruem.testa.eu    
car.lv.pruem.testa.eu   
test.dna.lv.pruem.testa.eu   
test.fp.lv.pruem.testa.eu   
test.car.lv.pruem.testa.eu   
LT dna.lt.pruem.testa.eu    
fp.lt.pruem.testa.eu    
car.lt.pruem.testa.eu   
test.dna.lt.pruem.testa.eu   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
932 
 test.fp.lt.pruem.testa.eu   
test.car.lt.pruem.testa.eu   
LU dna.lu.pruem.testa.eu    
fp.lu.pruem.testa.eu    
car.lu.pruem.testa.eu   
test.dna.lu.pruem.testa.eu   
test.fp.lu.pruem.testa.eu   
test.car.lu.pruem.testa.eu   
HU dna.hu.pruem.testa.eu    
fp.hu.pruem.testa.eu    
car.hu.pruem.testa.eu   
test.dna.hu.pruem.testa.eu   
test.fp.hu.pruem.testa.eu   
test.car.hu.pruem.testa.eu   
MT dna.mt.pruem.testa.eu    
fp.mt.pruem.testa.eu    
car.mt.pruem.testa.eu   
test.dna.mt.pruem.testa.eu   
test.fp.mt.pruem.testa.eu   
test.car.mt.pruem.testa.eu   
NL dna.nl.pruem.nl.testa.eu    
fp.nl.pruem.testa.eu    
car.nl.pruem.testa.eu   
test.dna.nl.pruem.testa.eu   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
933 
 test.fp.nl.pruem.testa.eu   
test.car.nl.pruem.testa.eu   
AT dna.at.pruem.testa.eu    
fp.at.pruem.testa.eu    
car.at.pruem.testa.eu   
test.dna.at.pruem.testa.eu   
test.fp.at.pruem.testa.eu   
test.car.at.pruem.testa.eu   
PL dna.pl.pruem.testa.eu    
fp.pl.pruem.testa.eu    
car.pl.pruem.testa.eu   
test.dna.pl.pruem.testa.eu   
test.fp.pl.pruem.testa.eu   
test.car.pl.pruem.testa.eu   
PT dna.pt.pruem.testa.eu    
fp.pt.pruem.testa.eu    
car.pt.pruem.testa.eu   
test.dna.pt.pruem.testa.eu   
test.fp.pt.pruem.testa.eu   
test.car.pt.pruem.testa.eu   
RO dna.ro.pruem.testa.eu    
fp.ro.pruem.testa.eu    
car.ro.pruem.testa.eu   
test.dna.ro.pruem.testa.eu   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
934 
 test.fp.ro.pruem.testa.eu   
test.car.ro.pruem.testa.eu   
SI dna.si.pruem.testa.eu    
fp.si.pruem.testa.eu    
car.si.pruem.testa.eu   
test.dna.si.pruem.testa.eu   
test.fp.si.pruem.testa.eu   
test.car.si.pruem.testa.eu   
SK dna.sk.pruem.testa.eu    
fp.sk.pruem.testa.eu    
car.sk.pruem.testa.eu   
test.dna.sk.pruem.testa.eu   
test.fp.sk.pruem.testa.eu   
test.car.sk.pruem.testa.eu   
FI dna.fi.pruem.testa.eu    
fp.fi.pruem.testa.eu    
car.fi.pruem.testa.eu   
test.dna.fi.pruem.testa.eu   
test.fp.fi.pruem.testa.eu   
test.car.fi.pruem.testa.eu   
SE dna.se.pruem.testa.eu    
fp.se.pruem.testa.eu    
car.se.pruem.testa.eu   
test.dna.se.pruem.testa.eu   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
935 
 test.fp.se.pruem.testa.eu   
test.car.se.pruem.testa.eu   
UK dna.uk.pruem.testa.eu    
fp.uk.pruem.testa.eu    
car.uk.pruem.testa.eu   
test.dna.uk.pruem.testa.eu   
test.fp.uk.pruem.testa.eu   
test.car.uk.pruem.testa.eu   
 
POGLAVJE 2: Izmenjava daktiloskopskih podatkov (kontrolni dokument vmesnika)  
Namen naslednjega kontrolnega dokumenta vmesnika je opredeliti zahteve za izmenjavo 
daktiloskopskih podatkov med sistemi  za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov (Automated 
Fingerprint Identification Systems – AFIS) držav. Dokument temelji na izvedbi ANSI/NIST -ITL 1 -2000 
(INT-I, različica 4.22b) s strani Interpola.  
Ta različica zajema vse osnovne opredelitve za logične zapise tipa 1, tipa 2, tipa 4, tipa 9, tipa 13 in 
tipa 15, potrebne za daktiloskopsko obdelavo na podlagi podobe in minucij.  
1. Pregled vsebine datoteke  
Daktiloskopska datoteka je sestavljena iz več logičnih zapisov. Obstaja 16 tipov zapisa, opredeljenih v  
izvirnem standardu ANSI/NIST -ITL 1 -2000. Ustrezni ločevalni znaki v zapisu ASCII so uporabljeni med 
vsakim zapisom ter polji in podpolji znotraj zapisov.  
Za izmenjavo podatkov med agencijo izvora in ciljno agencijo se uporablja samo šest tipov zapisa:  
Tip 1 → podatki o prenosu  
Tip 2  → alfanumerične osebe/podatki o primerih  
Tip 4  → daktiloskopske podobe visoke ločljivosti v lestvici 
sivine  
Tip 9  → zapis minucij  
Tip 13  → zapis podobe latentne sledi različne ločljivosti  
Tip 15  → zapis podobe odtisa dlani  različne ločljivosti  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
936 
  
1.1. Tip 1 – naslovno polje datoteke  
Ta zapis vsebuje usmerjevalne podatke in podatke o strukturi ostalih delov datoteke. Ta tip zapisa 
opredeljuje tudi tipe prenosa, ki se delijo na naslednje širše kategorije:  
1.2. Tip 2 – besedilo  opisa  
Ta zapis vsebuje besedilne podatke, ki so v interesu agencij pošiljateljic in agencij prejemnic.  
1.3. Tip 4 – podoba visoke ločljivosti v lestvici sivine  
Ta zapis se uporablja za izmenjavo (8 -bitnih) daktiloskopskih podob v lestvici sivine, skeniran ih z 
ločljivostjo 500 slikovnih pik na palec. Daktiloskopske podobe se kompresirajo z uporabo algoritma 
WSQ z razmerjem največ 15:1. Drugi kompresijski algoritmi ali nekompresirane podobe se ne 
uporabijo.  
1.4. Tip 9 – zapis minucij  
Zapisi tipa 9 se uporabl jajo za izmenjavo podatkov o značilnosti grebenov ali minucijah. Deloma je 
njihov namen izogibanje nepotrebnim podvajanjem kodirnih postopkov sistema AFIS, deloma pa 
omogočenje prenosa kod tega sistema, ki vsebujejo manj podatkov kot ustrezne podobe.  
1.5. Tip 13 – podoba latentne sledi različne ločljivosti  
Ta zapis se uporablja za izmenjavo podob latentnih sledi prstnih odtisov in odtisa dlani različne 
ločljivosti skupaj z alfanumeričnimi podatki tkiv. Ločljivost skeniranja podob je 500 slikovnih pik na 
palec pri 256 ravneh sivine. Če je kakovost podobe latentnih sledi zadostna, se kompresira z uporabo 
algoritma WSQ. Po potrebi se lahko na podlagi vzajemnega dogovora ločljivost podob razširi na več 
kot 500 slikovnih pik na palec in več kot 256 ravni sivine. V navedenem primeru je zelo priporočljivo, 
da se uporablja format JPEG 2000 (glej dodatek 7).  
1.6. Tip 15 – zapis podobe odtisa dlani različne ločljivosti  
Zapisi podob tipa 15 v označenem polju se uporabijo za izmenjavo podob odtisa dlani različne 
ločljivo sti z alfanumeričnimi podatki tkiv. Ločljivost skeniranja podob je 500 slikovnih pik na palec pri 
256 ravneh sivine. Za zmanjšanje količine podatkov na najnižjo možno raven se vse podobe odtisa 
dlani kompresirajo z uporabo algoritma WSQ. Po potrebi se lahk o na podlagi vzajemnega dogovora 
ločljivost podob razširi na več kot 500 slikovnih pik na palec in več kot 256 ravni sivine. V navedenem 
primeru je zelo priporočljivo, da se uporablja format JPEG 2000 (glej dodatek 7).  
2. Format zapisa  
Datoteka prenosa je sestavljena iz enega ali več logičnih zapisov. Za vsak logični zapis, ki ga vsebuje 
datoteka, je prisotnih več podatkovnih polj, ustreznih temu tipu zapisa. Vsako podatkovno polje 
lahko vsebuje eno ali več osnovnih vrst podatkov z enojno vrednostjo. Ti pod atki se kot celota 
uporabijo za prenos različnih vidikov podatkov, zajetih v tem polju. Podatkovno polje je lahko 
sestavljeno tudi iz ene ali več vrst podatkov, povezanih v skupino in večkrat ponovljenih v okviru 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
937 
 polja. Taka skupina vrst podatkov se imenuj e podpolje. Podatkovno polje je zato lahko sestavljeno iz 
enega ali več podpolj vrst podatkov.  
2.1. Ločevalni znaki med podatki  
V logičnih zapisih v označenem polju se mehanizmi za razmejitev podatkov izvajajo z uporabo štirih 
ločevalnih znakov med podatki  v zapisu ASCII. Razmejeni podatki so lahko deli zapisa znotraj polja ali 
podpolja, polja znotraj logičnega zapisa ali več pojavov podpolj. Ti ločevalni znaki med podatki so 
opredeljeni v standardu ANSI X3.4. Ti znaki se uporabljajo za ločevanje in kvalifi ciranje podatkov v 
logičnem smislu. Z vidika hierarhičnega odnosa je znak za ločevalni znak za datoteko (File Separator 
„FS“) najbolj vključujoč, sledijo mu ločevalni znak za skupino (Group Separator „GS“), ločevalni znak 
za zapis (Record Separator „RS“) i n končno ločevalni znak za enoto (Unit Separator „US“). V tabeli 1 
so našteti ti ločevalni znaki v zapisu ASCII in opis njihove uporabe v okviru tega standarda.  
Ločevalni znaki med podatki bi morali biti funkcionalno razumljeni kot označba tipa podatkov, k i 
sledi. Znak „US“ ločuje posamezne vrste podatkov znotraj polja ali podpolja. To je znak, da se 
naslednja vrsta podatkov nanaša na to polje ali podpolje. Več podpolj znotraj polja, ločenega z 
znakom „RS“, označuje začetek naslednje skupine ponovljene( -ih) vrst( -e) podatkov. Ločevalni znak 
„GS“, uporabljen med podatkovnimi polji, označuje začetek novega polja, ki mu sledi številka, ki 
označuje polje in se tudi pojavi. Podobno se začetek novega logičnega zapisa označi z znakom „FS“.  
Ti štirje znaki imajo svo j pomen le, ko se uporabijo kot ločevalni znaki vrst podatkov v poljih besedil v 
zapisu ASCII. Ko se ti znaki pojavljajo v binarnih zapisih podob in binarnih poljih, nimajo posebnega 
pomena – so le del izmenjanih podatkov.  
Praviloma ne bi smelo biti prazni h polj ali vrst podatkov in zato bi se moral med katerima koli 
vrstama podatkov pojaviti po en ločevalni znak. Izjema tega pravila so primeri, ko podatki v poljih ali 
vrste podatkov pri prenosu niso na voljo, manjkajo ali je njihova navedba neobvezna in ob delava 
prenosa ni odvisna od prisotnosti teh podatkov. V teh primerih se več ločevalnih znakov in sosednji 
ločevalni znaki pojavijo skupaj in ne zahtevajo vnosa namišljenih podatkov med ločevalne znake.  
Za opredelitev polja, sestavljenega iz treh vrst poda tkov, velja naslednje. Če manjkajo podatki za 
drugo vrsto podatkov, se med prvo in tretjo vrsto podatkov pojavita dva sosednja ločevalna znaka 
med podatki „US“. Če manjkata druga in tretja vrsta podatkov, se morajo uporabiti trije ločevalni 
znaki – dva „US “ znaka poleg ločevalnega znaka končnega polja ali podpolja. Na splošno, če ena ali 
več obveznih ali neobveznih vrst podatkov za polje ali podpolje ni na voljo, je treba vstaviti ustrezno 
število ločevalnih znakov.  
Možna je vzporedna uporaba kombinacij dve h ali več izmed štirih možnih ločevalnih znakov. Ko 
podatki manjkajo ali niso na voljo za vrste podatkov, podpolja ali polja, mora biti en ločevalni znak 
manj, kot je število zahtevanih vrst podatkov, podpolj ali polj.  
Tabela 1: Uporabljeni ločevalni znaki  
Koda  Vrsta  Opis  Šestnajstiška 
vrednost  Decimalna 
vrednost  
US Unit Separator  Ločuje informacije  1F 31 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
938 
 RS Record Separator  Ločuje podpolja  1E 30 
GS Group Separator  Ločuje polja  1D 29 
FS File Separator  Ločuje logične zapise  1C 28 
 
2.2. Razporeditev zapisa  
Za logične zapise v označenem polju se vsako uporabljeno podatkovno polje oštevilči v skladu s tem 
standardom. Format za vsako polje je sestavljen iz logičnega zapisa številke tipa, ki mu sledi pika „.“, 
številke polja, ki mu sledi dvopičje „:“, tem u pa sledi podatek, ustrezen za to polje. Številka 
označenega polja je lahko katera koli številka od 1 do 9 med piko „.“ in dvopičjem „:“. Razume se kot 
cela številka polja brez predznaka. To pomeni, da je številka polja „2.123:“ enako ali se razlaga enako  
kot številka polja „2.000000123:“.  
Za ilustracijo se v celotnem pričujočem dokumentu uporabi trimestna številka za štetje polj v vsakem 
logičnem zapisu označenega polja, opisanem v dokumentu. Številke polj imajo obliko „TT.xxx:“, 
kadar „TT“ predstavlja ti p zapisa z enim ali dvema znakoma, ki jima sledi pika. Naslednji trije znaki 
vsebujejo ustrezno številko polja, ki ji sledi dvopičje. Dvopičju sledijo deskriptivni podatki v zapisu 
ASCII ali podatki podobe.  
Logični zapisi tipa 1 in tipa 2 vsebujejo samo te kstualna polja podatkov v zapisu ASCII. Celotna 
dolžina zapisa (vključno s števili polj, dvopičji in ločevalnimi znaki) se zapiše kot prvo polje v zapisu 
ASCII v vsakem izmed teh tipov zapisa. Ločevalni kontrolni znak „FS“ datotek v zapisu ASCII (ki 
označu je konec logičnega zapisa ali prenosa) sledi zadnjemu bajtu podatkov v zapisu ASCII in je 
vključen v dolžino zapisa.  
Zapis tipa 4 v nasprotju s konceptom označenega polja vsebuje samo binarne podatke, zabeležene 
kot urejena binarna polja fiksne dolžine. Ce lotna dolžina zapisa se zabeleži v prvem štiribajtnem 
binarnem polju vsakega zapisa. Za ta binarni zapis se ne zabeleži niti številka zapisa s piko niti 
identifikacijska številka polja s piko, ki ji sledi. Ker so vse dolžine polj tega zapisa fiksne ali dol očene, 
se vsak ločevalni znak („US“, „RS“, „GS“ ali „FS“) razume zgolj kot binarni podatek. Znak „FS“ za 
binarni zapis se ne uporabi kot ločevalni znak zapisa ali končni znak prenosa.  
3. Logični zapis tipa 1: glava datoteke  
Ta zapis opisuje strukturo in ti p datoteke ter druge pomembne podatke. Niz znakov, uporabljen za 
polja tipa 1, vsebuje samo 7 -bitno kodo ANSI za izmenjavo podatkov.  
3.1. Polja logičnega zapisa tipa 1  
3.1.1.  Polje 1.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical Record Length – LEN)  
To polje vsebuje skupno število bajtov v celotnem logičnem zapisu tipa 1. Polje se začne z „1.001:“, 
temu pa sledi skupna dolžina zapisa, vključno z vsemi znaki vseh polj in ločevalnih znakov med 
podatki.  
3.1.2.  Polje 1.002: Številka različice (Version Number – VER) 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
939 
 Da bi se zagotovilo, da uporabniki vedo, katera različica standarda ANSI/NIST se uporablja, to 
štiribajtno polje označuje številko različice standarda, ki ga uporablja programska oprema ali sistem, 
ki ustvari datoteko. Prva dva bajta navajata glavno refe renčno številko različice, druga dva pa 
pomožno revizijsko številko. Na primer, izvirni standard 1986 naj bi bil prva različica z oznako „0100“, 
sedanji standard ANSI/NIST -ITL 1 -2000 pa „0300“.  
3.1.3.  Polje 1.003: Vsebina datoteke (File Content – CNT)  
V te m polju so našteti vsi zapisi v datoteki po tipih zapisa in v zaporedju, v katerem se zapisi 
pojavljajo v logični datoteki. Polje je sestavljeno iz enega ali več podpolj, od katerih vsako vsebuje 
dve vrsti podatkov, ki opisujeta enojni logični zapis iz tre nutne datoteke. Podpolja so vnesena v istem 
vrstnem redu, v katerem se zapisi beležijo in posredujejo.  
Prva vrsta podatkov v prvem podpolju je „1“ in se nanaša na ta zapis tipa 1. Sledi ji druga vrsta 
podatkov, ki vsebuje številko drugih zapisov iz te dato teke. Ta številka je tudi enaka številu preostalih 
podpolj polja 1.003.  
Vsako izmed preostalih podpolj se navezuje na en zapis v okviru datoteke, zaporedje podpolj pa 
ustreza zaporedju zapisov. Vsako podpolje vsebuje dve vrsti podatkov. Prva navaja tip zap isa. Druga 
je znak za označitev podobe (image designation charcter – IDC) zapisa. Znak „US“ se uporablja za 
ločevanje dveh vrst podatkov.  
3.1.4.  Polje 1.004: Tip prenosa (Type of Transaction – TOT)  
To polje vsebuje mnemonik s tremi črkami, ki označuje tip prenosa. Te kode so lahko različne od 
tistih, ki jih uporabljajo druge izvedbe standarda ANSI/NIST.  
CPS: Iskanje odtisov kaznivih dejanj v podatkovni bazi odtisov (Criminal Print -to-Print Search). Ta 
prenos je zahteva po iskanju zapisov v zvezi s kaznivimi  dejanji v podatkovni bazi odtisov. Odtisi 
osebe se v datoteko vključijo kot podobe, kompresirane z uporabo algoritma WSQ.  
V primeru, da ni zadetka (No -HIT), se prikažeta naslednja logična zapisa:  
– 1 zapis tipa 1  
– 1 zapis tipa 2  
V primeru zadetka (HIT) se prikažejo naslednji logični zapisi:  
– 1 zapis tipa 1  
– 1 zapis tipa 2  
– 1–14 zapis tipa 4  
Povzetek CPS TOT je v tabeli A.6.1 (Dodatek 6).  
PMS: Iskanje od odtisa do sledi (Print -to-Latent Search). Ta prenos se uporablja, ko se išče niz odtisov 
v podatkovni bazi n eprepoznanih sledi. Odgovor vsebuje odločitev (HIT/No -HIT) glede iskanja v 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
940 
 ciljnem sistemu AFIS. Če obstaja več neprepoznanih sledi, se prikaže več prenosov SRE z eno sledjo 
na prenos. Odtisi osebe se v datoteko vključijo kot podobe, kompresirane z uporabo  algoritma WSQ.  
V primeru, da ni zadetka (No -HIT), se prikažeta naslednja logična zapisa:  
– 1 zapis tipa 1  
– 1 zapis tipa 2  
V primeru zadetka (HIT) se prikažejo naslednji logični zapisi:  
– 1 zapis tipa 1  
– 1 zapis tipa 2  
– 1 zapis tipa 13  
Povzetek PMS TOT je v tabeli A.6.1 (Dodatek 6).  
MPS: Iskanje od sledi do odtisa (Latent -to-Print Search). Ta prenos se uporablja, ko se sled išče v 
podatkovni bazi odtisov. Podatki o minucijah sledi in podoba (kompresirana z uporabo algoritma 
WSQ) so vključeni v datoteko.  
V pri meru, da ni zadetka (No -HIT), se prikažeta naslednja logična zapisa:  
– 1 zapis tipa 1  
– 1 zapis tipa 2  
V primeru zadetka (HIT) se prikažejo naslednji logični zapisi:  
– 1 zapis tipa 1  
– 1 zapis tipa 2  
– 1 zapis tipa 4 ali tipa 15  
Povzetek MPS TOT je v tabeli A.6.4 (D odatek 6).  
MMS: Iskanje od sledi do sledi (Latent -to-Latent Search). Pri tem prenosu datoteka vsebuje sledi, ki 
se iščejo v bazi podatkov neprepoznanih sledi, da se ugotovijo morebitne povezave med različnimi 
kraji izvršitve kaznivega dejanja. Podatki o mi nucijah sledi in podoba (kompresirana z uporabo 
algoritma WSQ) morajo biti vključeni v datoteko.  
V primeru, da ni zadetka (No -HIT), se prikažeta naslednja logična zapisa:  
– 1 zapis tipa 1  
– 1 zapis tipa 2  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
941 
 V primeru zadetka (HIT) se prikažejo naslednji logični zapisi:  
– 1 zapis tipa 1  
– 1 zapis tipa 2  
– 1 zapis tipa 13  
Povzetek MMS TOT je v tabeli A.6.4 (Dodatek 6).  
SRE: Ta prenos uporabi ciljna agencija v odgovor na daktiloskopske vloge. Odgovor vsebuje odločitev 
(HIT/No -HIT) glede iskanja v ciljnem sistemu AFIS. Če obstaja več kandidatov, se prikaže več 
prenosov SRE z enim kandidatom na prenos.  
Povzetek SRE TOT je v tabeli A.6.2 (Dodatek 6).  
ERR: Ta prenos prikaže ciljni sistem AFIS, kadar pride do napake pri prenosu. Vključuje sporočilno 
polje (ERM), ki označuje odk rito napako. Prikažeta se naslednja logična zapisa:  
– 1 zapis tipa 1  
– 1 zapis tipa 2  
Povzetek ERR TOT je v tabeli A.6.3 (dodatek 6).  
Tabela 2: Dovoljene kode pri prenosu  
Tip prenosa  Tip logičnega zapisa  
1 2 4 9 13 15 
CPS M M M – – – 
SRE M M C – 
(C v primeru latentnega 
zadetka)  C C 
MPS  M M – M (1*)  M – 
MMS  M M – M (1*)  M – 
PMS  M M M* – – M* 
ERR M M – – – – 
 
Legenda:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
942 
 M = obvezno  
M* = vključi se lahko samo eden od obeh tipov zapisa  
O = neobvezno  
C = pogojno, če so podatki na voljo  
– = ni dovoljeno  
1* = pogojno, odvisno od razpoložljivih sistemov  
 
3.1.5.  Polje 1.005: Datum prenosa (DAT)  
To polje označuje datum, ko je bil prenos začet, in je v skladu s standardnim zapisom ISO: 
YYYYMMDD  
pri čemer YYYY pomeni leto, MM mesec in DD dan v mesecu. Pri enomestnih številkah se na začetku 
uporabi ničla. Na primer, zapis „19931004“ označuje 4. oktober 1993.  
3.1.6.  Polje 1.006: Prioriteta (Priority – PRY)  
To neobvezno polje označuje prioriteto zahteve od 1 do 9. „1“ je najvišja prioriteta in „9“ najnižja. 
Prenosi prioritete „1“ se obdelajo takoj.  
3.1.7.  Polje 1.007: Identifikator ciljne agencije (Destination Agency Identifier – DAI)  
To polje označuje ciljno agencijo za prenos.  
Zajema dve vrsti podatkov v formatu: CC/agencija.  
Prva vrsta podatkov vsebuje kodo države, opredeljeno v ISO 3166, v dolžini dveh alfanumeričnih 
znakov. Druga vrsta podatkov, tj. agency , je identifikacija agencije v obliki prostega besedila, v dolžini 
največ 32 alfanumeričnih znakov.  
3.1.8.  Polje 1.008: I dentifikator agencije izvora (Originating Agency Identifier – ORI)  
To polje označuje vir datoteke in ima isti format kot DAI (polje 1.007).  
3.1.9.  Polje 1.009: Kontrolna številka prenosa (Transaction Control Number – TCN)  
To je kontrolna številka za namene  sklicevanja. Prikaže jo računalnik in ima naslednji format: 
YYSSSSSSSSA,  
pri čemer je YY leto prenosa, SSSSSSSS osemmestna serijska številka, A pa kontrolni znak, ki se 
prikaže ob izvedbi postopka, opisanega v Dodatku 2.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
943 
 Kadar TCN ni na voljo, se v polju YYSSSSSSSS prikažejo ničle in kontrolni znak, kakor v zgornjem 
primeru.  
3.1.10.  Polje 1.010: Kontrolni odgovor prenosa (Transaction Control Response – TCR)  
Kadar je bila poslana zahteva, na katero je to odgovor, to neobvezno polje vsebuje kontrolno številk o 
prenosa sporočila zahteve. Zato je v enakem formatu kot TCN (polje 1.009).  
3. 01. 2011.  Polje 1.011: Prvotna ločljivost skeniranja (Native Scanning Resolution – NSR)  
To polje označuje običajno ločljivost skeniranja sistema, ki jo podpira vir prenosa. Loč ljivost je 
opredeljena z dvoštevilčnim znakom, ki mu sledi decimalna pika in še dve številki.  
Za vse prenose v skladu s členoma LAW.PRUM.11 [daktiloskopski podatki] in LAW.PRUM.12 
[Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov] je velikost vzorca 500 sli kovnih pik na palec ali 
19,68 slikovnih pik/mm.  
3.1.12.  Polje 1.012: Nominalna ločljivost prenosa (Nominal Transmitting Resolution – NTR)  
To petbajtno polje označuje nominalno ločljivost prenosa za podobe, ki se prenašajo. Ločljivost je 
izražena v slikovni h pikah na mm v istem formatu kot NSR (polje 1.011).  
3. 01. 2013.  Polje 1.013: Domensko ime (DOM)  
To obvezno polje označuje domensko ime za izvedbo logičnega zapisa tipa 2, ki ga opredelijo 
uporabniki. Sestavljeno je iz dveh vrst podatkov in je „INT -I{}{US }}4.22{}{GS}}“.  
3. 01. 2014.  Polje 1.014: Greenwiški srednji čas (Greenwich mean time – GMT)  
To obvezno polje omogoča mehanizem za zapis datuma in časa v enotah univerzalnega 
greenwiškega srednjega časa (GMT). Če se polje GMT uporabi, vsebuje univerzalni d atum, ki bo 
poleg lokalnega datuma naveden v polju 1.005 (DAT). Uporaba polja GMT odpravlja nedoslednosti 
lokalnega časa, ki se pojavijo, ko prenos in odgovor potekata med dvema krajema v različnih 
časovnih območjih. GMT prikaže univerzalni čas in 24 -urni čas ne glede na časovna območja. 
Predstavljen je kot „CCYYMMDDUUMMSSZ“, 15 -mestna številka, sestavljena iz datuma in GMT ter se 
konča z „Z“. Znaki „CCYY“ predstavljajo leto prenosa, „MM“ so desetice in enice vrednosti meseca, 
„DD“ desetice in enice vrednos ti dneva v mesecu, „HH“ ure, „MM“ minute in „SS“ sekunde. Celotni 
datum ni poznejši od trenutnega datuma.  
4. Logični zapis tipa 2: opisno besedilo  
Struktura večine tega zapisa ni opredeljena z izvirnim standardom ANSI/NIST. Ta zapis vsebuje 
informacije pos ebnega pomena za agencije, ki pošiljajo ali sprejemajo datoteke. Za zagotovitev 
združljivosti daktiloskopskih sistemov se zahteva, da zapis vsebuje le spodaj našteta polja. Ta 
dokument določa, katera polja so obvezna in katera neobvezna in opredeljuje stru kturo posameznih 
polj.  
4.1. Polja logičnega zapisa tipa 2  
4.1.1.  Polje 2.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical Record Length – LEN)  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
944 
 To obvezno polje vsebuje dolžino tega zapisa tipa 2 in določa skupno število bajtov, vključno z vsakim 
znakom vsakega polja, vsebovanega v zapisu, in ločevalnimi znaki med podatki.  
4.1.2.  Polje 2.002: Znak za označitev podobe (Image Designation Character – IDC)  
IDC iz tega obveznega polja je IDC v zapisu ASCII, kakor je opredeljen v polju vsebina datoteke (File 
Content – CNT) zapisa tipa 1 (polje 1.003).  
4.1.3.  Polje 2.003: Podatki o sistemu (System Information – SYS)  
To polje je obvezno in vsebuje štiri bajte, ki označujejo, s katero različico INT -I je ta podatek tipa 2 
skladen.  
Prva dva bajta navajata glavno številko raz ličice, druga dva pa pomožno revizijsko številko. Na 
primer, ta izvedba temelji na različici INT -I 4 revizija 22 in bi bila prikazana kot „0422“.  
4.1.4.  Polje 2.007: Številka zadeve (Case Number – CNO)  
To je številka, ki jo določi lokalni daktiloskopski ur ad za zbirko sledi, najdenih na kraju kaznivega 
dejanja. Sprejme se naslednji format: CC/številka  
pri čemer CC pomeni Interpolovo kodo države, dolgo dva alfanumerična znaka ter je številka skladna 
z ustreznimi lokalnimi smernicami in je lahko dolga do 32 a lfanumeričnih znakov.  
To polje omogoča sistemu, da prepozna sledi, povezane z določenim kaznivim dejanjem.  
4.1.5.  Polje 2.008: Številka sekvence (SQN)  
Ta označuje vsako sekvenco sledi v okviru posameznega primera. Dolga je lahko največ dva 
numerična znaka.  Sekvenca je sled ali niz sledi, povezane v skupino zaradi katalogizacije in/ali 
iskanja. Ta opredelitev pomeni, da je treba tudi enojnim sledem pripisati številko sekvence.  
To polje je lahko skupaj z MID (polje 2.009) vključeno za prepoznavanje posamezne sledi znotraj 
posamezne sekvence.  
4.1.6.  Polje 2.009: Identifikator sledi (Latent Identifier – MID)  
Ta označuje posamezno sled v okviru sekvence. Vrednost je ena ali dve črki, pri čemer je „A“ 
določena za prvo sled, „B“ za drugo in tako naprej do „ZZ“. To polje se uporablja analogno za številko 
sekvenco sledi, navedeno v opisu za SQN (polje 2.008).  
4.1.7.  Polje 2.010: Referenčna številka storilca kaznivih dejanj (Criminal Reference Number – CRN)  
To je edinstvena referenčna številka, ki jo nacionalna agencij a dodeli posamezniku, ki je prvič 
obtožen storitve kaznivega dejanja. Znotraj ene države noben posameznik nima več kot ene CRN ali 
jo deli z drugim posameznikom. Vendar pa ima lahko posameznik referenčne številke storilca 
kaznivih dejanj v več državah, ki se razlikujejo v kodi države.  
Za polje CRN se sprejme naslednji format: CC/številka  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
945 
 pri čemer CC pomeni kodo države, opredeljeno v ISO 3166, dolgo dva alfanumerična znaka ter je 
številka skladna z ustreznimi nacionalnimi smernicami agencije izdajateljice i n je lahko dolga do 32 
alfanumeričnih znakov.  
Za prenose v skladu s členoma LAW.PRUM.11 [Daktiloskopski podatki] in LAW.PRUM.12 
[Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov] se to polje uporablja za nacionalno referenčno 
številko storilca kaznivih deja nj agencije izvora, ki je povezana s podobami v zapisih tipa 4 ali tipa 15.  
4.1.8.  Polje 2.012: Identifikacijska številka (Miscellaneous Identification Number – MN1)  
To polje vsebuje CRN (polje 2.010), ki se prenaša prek CPS ali PMS brez kode vodilne držav e. 
4.1.9.  Polje 2.013: Identifikacijska številka (Miscellaneous Identification Number – MN2)  
To polje vsebuje CNO (polje 2.007), ki se prenaša prek MPS ali MMS brez kode vodilne države.  
4. 01. 2010.  Polje 2.014: Identifikacijska številka (Miscellaneous Ide ntification Number – MN3)  
To polje vsebuje SQN (polje 2.008), ki se prenaša prek MPS ali MMS.  
4. 01. 2011.  Polje 2.015: Identifikacijska številka (Miscellaneous Identification Number – MN4)  
To polje vsebuje MID (polje 2.009), ki se prenaša prek MPS ali MMS.  
4. 01. 2012.  Polje 2.063: Dodatni podatki (Additional Information – INF) 
V primeru prenosa SRE na zahtevo PMS to polje prikaže podatke o prstnem odtisu, ki bi bil lahko 
možni zadetek (HIT). Format polja je:  
NN, pri čemer je NN koda položaja prsta, ki je opredeljena v tabeli 5 in ima dolžino dveh številčnih 
znakov.  
V vseh drugih primerih je to polje neobvezno. Vsebuje do 32 alfanumeričnih znakov in lahko prikaže 
dodatne podatke o zahtevi.  
4. 01. 2013.  Polje 2.064: Seznam zadetkov (Respondents List – RLS) 
To polje vsebuje najmanj dve podpolji. Prvo podpolje opisuje tip izvedenega iskanja z uporabo 
mnemonikov s tremi črkami, ki označujejo tip prenosa v TOT (polje 1.004). Drugo podpolje vsebuje 
enojni znak. Za označitev zadetka (HIT) se uporabi „I“, če ni z adetka (No -HIT) pa „N“. Tretje podpolje 
vsebuje identifikator sekvence za kandidata za rezultat in skupno število kandidatov, ločenih s 
poševnico. Več sporočil se vrne, če obstaja več kandidatov.  
V primeru zadetka (HIT) četrto podpolje vsebuje rezultat, ki  je največ šestmesten. Če je zadetek (HIT) 
potrjen, je vrednost podpolja opredeljena kot „999999“.  
Primer: „CPS{}{RS}}I{}{RS}}001/001{}{RS}}999999{}{GS}}“  
Če oddaljeni AFIS ne prikaže rezultata, se uporabi rezultat nič z ustrezno piko.  
4. 01. 2014.  Polje 2 .074: Polje sporočila o statusu/napaki (Status/Error Message Field – ERM)  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
946 
 To polje vsebuje sporočilo o napaki, ki nastane pri prenosu, ki se pošlje prosilcu kot del napake pri 
prenosu (Error Transaction).  
Tabela 3: Sporočila o napaki  
Številčna oznaka (1 –
3) Pomen (5 –128)  
003 NAPAKA: NEPOOBLAŠČEN DOSTOP  
101 Manjka obvezno polje.  
102 Neveljavna vrsta zapisa  
103 Neopredeljeno polje  
104 Prekoračitev dovoljenega maksimuma  
105 Neveljavno število podpolj  
106 Prekratka dolžina polja  
107 Predolga dolžina polja  
108 Polje mora vključevati številko.  
109 Premajhna številka v polju  
110 Previsoka številka v polju  
111 Neveljaven znak  
112 Neveljaven datum  
115 Neveljavna vrednost postavke  
116 Neveljavna vrsta prenosa  
117 Nepravilno evidentiranje podatkov  
201 NAPAKA: NEVELJAVNA TCN  
501 NAPAKA: NEZADOSTNA KAKOVOST PRSTNIH ODTISOV  
502 NAPAKA: MANJKAJOČI PRSTNI ODTISI  
503 NAPAKA: PREVERJANJE ZAPOREDJA PRSTNIH ODTISOV NI USPELO.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
947 
 999 NAPAKA: DRUGE NAPAKE ZA VEČ PODROBNOSTI POKLIČITE CILJNO 
AGENCIJO.  
 
Sporoč ila o napaki v razponu med 100 in 199:  
Ta sporočila o napaki se nanašajo na validacijo zapisov ANSI/NIST in so opredeljena kot:  
<error_code 1>: IDC <idc_number 1> FIELD <field_id 1> <dynamic text 1> LF  
<error_code 2>: IDC <idc_number 2> FIELD <field_id 2> <dynamic text 2>…  
pri čemer je  
– error_code koda, ki se nanaša samo na specifični razlog (glej tabelo 3),  
– field_id številka nepravilnega polja standarda ANSI/NIST (npr. 1.001, 2.001, ...) v formatu 
<record_type>.field_id>.sub_field_id>,  
– dinamično besedilo podrobnejši dinamični opis napake,  
– LF vrstični presledek (Line Feed), ki ločuje napake, če se odkrije več kot ena napaka,  
– zapis tipa 1 ICD opredeljen kot „ -1“. 
Primer:  
201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {}{LF}} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID 
SYSTEM INFORMATION  
To polje je obvezno za napake pri prenosu.  
4. 01. 2015.  Polje 2.320: Predvideno število kandidatov (Expected Number of Candidates – ENC)  
To polje vsebuje največje možno število kandidatov za preverjanje, ki jih predvideva agencija 
prosil ka. Vrednost ENC ne sme presegati vrednosti, določenih v tabeli 11.  
5. Logični zapis tipa 4: Podoba visoke ločljivosti v lestvici sivine  
Treba je opozoriti, da so zapisi tipa 4 v binarni obliki in ne v zapisu ASCII. Zato je za vsako polje 
določeno posebno mesto v zapisu, kar pomeni, da so vsa polja obvezna.  
Ta standard omogoča, da se v zapisu določita tako velikost podobe kot njena ločljivost. Logični zapisi 
tipa 4 morajo vsebovati daktiloskopske podatke o podobi, ki se prenašajo z nominalno gostoto 500 
do 520 slikovnih pik na palec. Zaželena gostota za nove podobe je 500 slikovnih pik na palec ali 19,68 
slikovnih pik na mm. Gostota 500 slikovnih pik na palec je določena v INT -I; podobni sistemi lahko 
sicer med seboj komunicirajo v drugačnem razmerju, vendar  v okviru 500 do 520 slikovnih pik na 
palec.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
948 
 5.1. Polja logičnega zapisa tipa 4  
5.1.1.  Polje 4.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical Record Length – LEN)  
To štiribajtno polje vsebuje dolžino tega zapisa tipa 4 in označuje skupno število bajtov, vključno z  
bajti iz vseh polj, ki so v zapisu.  
5.1.2.  Polje 4.002: Znak za označitev podobe (Image Designation Character – IDC)  
To je enobajtna binarna predstavitev številke IDC iz datoteke "header file".  
5.1.3.  Polje 4.003: Tip odčitavanja (Impression Type – IMP)  
Tip odčitavanja je enobajtno polje, ki zavzema šesti bajt zapisa.  
Tabela 4: Tip odčitavanja prsta (Finger Impression Type)  
Koda  Opis  
0 Neposredno skeniranje ploskega prstnega odtisa  
1 Neposredno skeniranje povaljanega prstnega odtisa  
2 Posredno skeniranje ploskega prstnega odtisa s podporo papirja  
3. Posredno skeniranje povaljanega prstnega odtisa s podporo papirja  
4 Digitalna fotografija latentne sledi  
5 Povečana ročna reprodukcija latentne sledi  
6 Klasična fotografija latentne sledi  
7 Prenos latentne sledi  
8 Zapis s čitalnikom prstnih odtisov  
9 Neidentificirani prst  
 
5.1.4.  Polje 4.004: Položaj prstov (Finger Position – FGP)  
To polje z določeno dolžino 6 bajtov zavzema bajtna mesta 7 do 12 v zapisu tipa 4. Vsebuje možne 
položaje prst ov, začenši z bajtom na skrajni levi strani (7. bajt v zapisu). Znani ali najbolj verjetni 
položaj prstov je privzet iz tabele 5. Z vnosom nadomestnih položajev prstov v preostalih pet bajtov 
je ob uporabi enakega formata lahko razvrščeno do pet dodatnih p rstov. Če je označeno manj kot 
pet položajev prstov se neuporabljeni bajti zapolnijo z binarno številko 255. Za označitev vseh 
položajev prstov se uporabi koda 0, tj. neznano.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
949 
 Tabela 5: Kode za položaj prstov in največja velikost  
Položaj prsta  Koda prsta  Širina  
(mm)  Dolžina  
(mm)  
Neznano  0 40,0  40,0  
Desni palec  1 45,0  40,0  
Desni kazalec  2 40,0  40,0  
Desni sredinec  3 40,0  40,0  
Desni prstanec  4 40,0  40,0  
Desni mezinec  5 33,0  40,0  
Levi palec  6 45,0  40,0  
Levi kazalec  7 40,0  40,0  
Levi sredinec  8 40,0  40,0  
Levi prstanec  9 40,0  40,0  
Levi mezinec  10 33,0  40,0  
Ploski odtis desnega palca  11 30,0  55,0  
Ploski odtis levega palca  12 30,0  55,0  
Ploski odtis štirih prstov 
desne roke  13 70,0  65,0  
Ploski odtis štirih prstov 
leve roke  14 70,0  65,0  
 
Za sledi s kraja kaznivega dejanja bi se morale uporabiti le kode od 0 do 10.  
5.1.5.  Polje 4.005: Ločljivost skeniranja podobe (Image Scanning Resolution – ISR) 
To enobajtno polje zaseda 13. bajt zapisa tipa 4. Če vsebuje „0“, pomeni, da je bila podoba skenirana 
v zaželeni resoluciji 19,68 slikovnih pik na mm (500 slikovnih pik na palec). Če vsebuje „1“, pomeni, 
da je bila podoba skenirana v drugačni resoluciji, kakor je določeno v zapisu tipa 1.  
5.1.6.  Polje 4.006: Dolžina horizontalne vrstice (Horizontal Line Length  – HLL)  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
950 
 To polje se nahaja pri 14. in 15. bajtu v zapisu tipa 4. Označuje število slikovnih pik iz vsake skenirane 
vrstice. Najbolj pomemben je prvi bajt.  
5.1.7.  Polje 4.007: Dolžina vertikalne vrstice (Vertical Line Length – VLL)  
To polje v 16. in 17. baj tu beleži število skeniranih vrstic v podobi. Najbolj pomemben je prvi bajt.  
5.1.8.  Polje 4.008: Kompresijski algoritem lestvice sivine (Gray -scale Compression Algorithm – GCA)  
To enobajtno polje označuje kompresijski algoritem lestvice sivine, ki se upora blja pri kodiranju 
podatkov o podobi. Pri tem binarna koda 1 označuje, da je bila uporabljena kompresija WSQ (Priloga 
7). 
5.1.9.  Polje 4.009: Podoba (The image)  
To polje vsebuje tok bajtov, ki predstavljajo podobo. Njegova struktura je seveda odvisna od 
uporabljenega kompresijskega algoritma.  
6. Logični zapis tipa 9: Zapis minucij  
Zapisi tipa 9 vsebujejo besedilo ASCII, ki opisuje minucije in z njimi povezane podatke, kodirane iz 
sledi. Pri prenosu iskanja sledi za te zapise tipa 9 v datoteki ni omejitev; v saka izmed teh datotek je 
namenjena drugemu pogledu ali sledi.  
6.1. Izločanje minucij  
6.1.1.  Določitev tipa minucije  
V tem standardu so opredeljene tri identifikacijske številke za opis tipa minucije. Te so navedene v 
tabeli 6. Tip 1 označuje zaključek gre bena. Tip 2 označuje bifurkacijo (razdelitev). Tip 0, tj. „drugo“, 
označuje minucijo, ki je ni moč jasno opredeliti kot enega od prej navedenih dveh tipov.  
Tabela 6: Tipi minucij  
Vrsta  Opis  
0 Drugo  
1 Zaključek 
grebena  
2 Bifurkacija  
 
6.1.2.  Položaj in tip minucije  
Da bi bile predloge v skladu z delom 5 standarda ANSI INCITS 378 -2004, se za določanje položaja 
(lokacija in kotni položaj) posamezne minucije uporablja naslednja metoda, ki nadgrajuje sedanji 
standard INCITS 378 -2004.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
951 
 Položaj ali lokacija min ucije, tj. zaključka grebena, je točka razvejanja osrednje osi (medial skeleton) 
doline, neposredno pred zaključkom grebena. Če se tri veje doline stanjšajo na osrednjo os v širini 
ene slikovne pike, se položaj minucije nahaja v točki preseka. Podobno je p oložaj minucije v primeru 
bifurkacije določen s točko razvejanja osrednje osi grebena. Če se vsaka izmed treh vej grebena 
stanjša na osrednjo os v širini ene slikovne pike, se položaj minucije nahaja v točki preseka treh vej.  
Potem ko se vsi zaključki grebenov pretvorijo v bifurkacije, so vse minucije daktiloskopske podobe 
predstavljene kot bifurkacije. Koordinate slikovnih pik X in Y v preseku treh vej v vsaki minuciji se 
lahko neposredno formatirajo. Določitev smeri minucije se lahko razbere iz vsake bifurkacije osi. 
Preučijo se tri veje v vsaki bifurkaciji osi; določiti se mora zaključna točka vsake izmed treh vej. Slika 
6.1.2 prikazuje tri metode za ugotavljanje zaključka veje na podlagi ločljivosti skeniranja 500 ppi.  
Zaključek se določi glede na to , kaj se zgodi najprej. Število slikovnih pik je določeno na podlagi 
ločljivosti skeniranja 500 ppi. Različne ločljivosti skeniranja bi pomenile različno število slikovnih pik.  
– Razdalja .064“ (32. slikovna pika);  
– zaključek veje na razdalji .02“ in .064“ (10. do 32. slikovna pika); krajše veje se ne 
uporabljajo;  
– Do druge bifurkacije pride na razdalji .064“ (pred 32. slikovno piko)  
Slika 4  
 
Kotni položaj minucije se določi s pomočjo treh virtualnih žarkov, ki se raztezajo od točke bifurkacije 
do zaključka vsake veje. Smer minucij se določi z razpolovitvijo najmanjšega izmed treh kotov, ki jih 
ustvarijo žarki.  
6.1.3.  Koordinatni sistem  
Za ponazarjanje minucij prstnih odtisov se uporablja kartezijski koordinatni sistem. Položaj minucij 
predstavljata njihovi k oordinati x in y. Koordinatni sistem se začne v zgornjem levem kotu izvirne 
podobe; x se razteza proti desni strani, y pa navzdol. Koordinati minucij x in y sta prikazani v slikovnih 
pikah iz izvirnika. Opozoriti je treba, da se položaj izvirnika in merska  enota ne skladata s konvencijo, 
ki se uporablja pri opredelitvi tipa 9 v ANSI/NIST -ITL 1 -2000.  
6.1.4.  Smer minucij  

Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
952 
 Koti so izraženi v standardni matematični obliki: kot 0 stopinj je na desni strani; koti naraščajo v 
nasprotni smeri urinega kazalca. Pri ti pu zaključka grebena so zapisani koti usmerjeni nazaj vzdolž 
grebena, pri tipu bifurkacije pa kažejo proti središču doline. Ta konvencija je 180 stopinj nasprotna 
kotni konvenciji iz opredelitev tipa 9 v ANSI/NIST -ITL 1 -2000.  
6.2. Polja za format INCITS -378 logičnega zapisa tipa 9  
Vsa polja zapisa tipa 9 se zabeležijo kot besedilo ASCII. V tem zapisu označenega polja niso 
dopuščena binarna polja.  
6.2.1.  Polje 9.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical record length – LEN)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebu je dolžino logičnega zapisa, ki označuje skupno število bajtov, 
vključno z vsemi znaki vseh polj v zapisu.  
6.2.2.  Polje 9.002: Znak za označevanje podobe (Image designation character – IDC)  
To obvezno dvobajtno polje se uporablja za prepoznavanje in lokaci jo podatkov o minucijah. IDC iz 
tega polja se ujema z IDC iz polja vsebine datoteke zapisa tipa 1.  
6.2.3.  Polje 9.003: Tip odčitavanja (Impression type – IMP)  
V tem obveznem enobajtnem polju je opisan način pridobitve daktiloskopskih podatkov o podobi. Za 
označevanje tipa odčitavanja se v to polje vnese vrednost ASCII ustrezne kode, izbrane iz tabele 4.  
6.2.4.  Polje 9.004: Format minucij (Minutiæ format – FMT)  
„U“ v tem polju pomeni, da so minucije formatirane v obliki M1 -378. Čeprav so podatki lahko 
zakodi rani v skladu s standardom M1 -378, vsa podatkovna polja v zapisu tipa 9 ostanejo v besedilu 
ASCII.  
6.2.5.  Polje 9.126: Podatki CBEFF  
To polje vsebuje tri vrste podatkov. Prva vrsta podatkov vsebuje vrednost „27“ (0x1B). To je 
identifikacija lastnika format a CBEFF, ki ga je tehničnemu odboru INCITS M1 dodelilo mednarodno 
združenje biometrične industrije (International Biometric Industry Association – IBIA). Znak <US> loči 
to vrsto podatkov od formatnega tipa CBEFF, ki vsebuje vrednost „513“ (0x0201); s tem j e označeno, 
da ta zapis vsebuje le podatke o lokaciji in kotnem položaju brez informacij o razširjenemu bloku 
podatkov (Extended Data Block). Znak <US> loči to vrsto podatkov od identifikatorja proizvoda CBEFF 
(product identifier – PID), ki identificira „l astnika“ opreme za kodiranje. To vrednost določi 
prodajalec. Če je objavljena, je navedena na spletnem mestu IBIA (www.ibia.org).  
6.2.6.  Polje 9.127: Identifikacija opreme za zajem podobe (Capture equipment identification)  
To polje vsebuje dve vrsti podatkov, ki sta ločeni z znakom <US>. Prva vrsta podatkov vsebuje 
vrednost „APPF“, če je oprema, ki je bila prvotno uporabljena pri pridobitvi podobe, prejela 
potrditev skladnosti z Dodatkom F (IAFIS Image Quality Specification,  29. januarja 1999) CJIS -RS-
0010, tj. specifikacijami Zveznega preiskovalnega urada (FBI) za elektronski prenos prstnih odtisov. 
Če oprema ni skladna, vsebuje vrednost „NONE“. Druga vrsta podatkov vsebuje identifikacijo 
opreme za zajem podobe (Capture Equi pment ID), ki je proizvodna številka opreme za zajem 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
953 
 podobe, ki jo določi prodajalec. Vrednost „0“ označuje, da identifikacija opreme za zajem podobe ni 
prijavljena.  
6.2.7.  Polje 9.128: Dolžina horizontalne vrstice (Horizontal line length – HLL)  
To obvezno  polje v zapisu ASCII vsebuje število slikovnih pik, ki so v eni horizontalni vrstici prenesene 
podobe. Največja horizontalna velikost je 65534 slikovnih pik.  
6.2.8.  Polje 9.129: Dolžina vertikalne vrstice (Vertical line length – VLL)  
To obvezno polje v za pisu ASCII vsebuje število horizontalnih vrstic iz prenesene podobe. Največja 
vertikalna velikost je 65534 slikovnih pik.  
6.2.9.  Polje 9.130: Razmerje med enotami (Scale units – SLC)  
To obvezno polje v zapisu ASCII označuje enote za opis frekvence odčitavanja podobe (gostota 
slikovnih pik). V tem polju „1“ označuje slikovne pike na palec, „2“ pa slikovne pike na centimeter. 
„0“ v tem polju pomeni, da ni podanega merila. V tem primeru se formalno razmerje slikovnih pik 
določi s kvocientom med HPS in VPS.  
6.2.10.  Polje 9.131: Razmerje horizontalnih slikovnih pik (Horizontal pixel scale – HPS)  
To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v horizontalni smeri, če 
polje SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja horizonta lni del formalnega razmerja slikovnih 
pik. 
6.2.11.  Polje 9.132: Razmerje vertikalnih slikovnih pik (Vertical pixel scale – HPS)  
To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v vertikalni smeri, če polje 
SLC vsebuje „1“ ali „2“ . Drugače pa ponazarja vertikalni del formalnega razmerja slikovnih pik.  
6.2.12.  Polje 9.133: Zorni kot prsta (Finger view)  
To obvezno polje vsebuje številko zornega kota prsta, na katerega se nanašajo podatki iz tega zapisa. 
Številka zornega kota se začne  z „0“ in postopoma narašča za 1 do „15“.  
6.2.13.  Polje 9.134: Položaj prsta (Finger position – FGP)  
To polje vsebuje kodo, ki označuje položaj prsta, iz katerega izhajajo podatki v tem zapisu tipa 9. Za 
označevanje položaja prsta ali dlani se uporablja ko da med 1 in 10 iz tabele 5 oziroma ustrezna koda 
dlani iz tabele 10.  
6.2.14.  Polje 9.135: To polje vsebuje kakovost vseh podatkov o minucijah prsta;  
vrednost je med 0 in 100. Ta številka je splošen izraz kakovosti prstnega zapisa in predstavlja 
kakovost pr votne podobe in izvlečka minucije ter vse dodatne operacije, ki lahko vplivajo na zapis 
minucij.  
6.2.15.  Polje 9.136: Število minucij  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
954 
 To obvezno polje vsebuje število zabeleženih minucij v tem logičnem zapisu.  
6.2.16.  Polje 9.137: Podatki o minucijah prsta  
To obvezno polje vsebuje šest vrst podatkov, ki so ločeni z znakom <US>. Vsebuje več podpolj; v 
vsakem so navedene podrobnosti o eni minuciji. Skupno število podpolj, ki vsebujejo minucije, se 
mora skladati s številom iz polja 136. Prva vrsta podatkov je indeksna številka minucij, ki se označi z 
„1“ in se postopoma povečuje za „1“ za vsako dodatno minucijo v prstnem odtisu. Druga in tretja 
vrsta podatkov sta koordinati „x“ in „y“ minucij, izraženi v enotah slikovnih pik. Četrta vrsta podatkov 
je kot minuci j, zapisan v enotah po dve stopinji. Ta vrednost ni negativna in je med 0 in 179. Peta 
vrsta podatkov je tip minucij. Vrednost „0“ se uporablja za minucijo tipa „OTHER“, vrednost „1“ za 
zaključek grebena in vrednost „2“ za bifurkacijo. Šesta vrsta podatkov  je kakovost vsake minucije. Ta 
vrednost je v razponu od 1 – najmanjša do 100 – največja. Vrednost „0“ pomeni, da v zvezi s 
kakovostjo ni razpoložljive vrednosti. Podpolja so med sabo ločena z ločevalnim znakom <US>.  
6.2.17.  Polje 9.138: Podatki o številu grebenov  
To polje vsebuje niz podpolj; vsako izmed teh vsebuje tri vrste podatkov. Prva vrsta podatkov v 
prvem podpolju označuje metodo izločanja števila grebenov. Vrednost „0“ pomeni, da ni nobene 
predpostavke o metodi, uporabljeni za izločanje števila gr ebenov, niti o njihovem zaporedju v zapisu. 
Vrednost „1“ pomeni, da so za vse centralne minucije podatki o številu grebenov izločeni do 
najbližjih sosednjih minucij v štirih kvadrantih ter da so števila grebenov za vsako centralno minucijo 
navedena skupaj.  Vrednost „2“ pomeni, da so za vse centralne minucije podatki o številu grebenov 
izločeni do najbližjih sosednjih minucij v osmih oktantih ter da so števila grebenov za vsako centralno 
minucijo navedena skupaj. Obe preostali vrsti podatkov v prvem podpolju  vsebujeta „0“. Vrste 
podatkov so med seboj ločene z ločevalnim znakom <US>. Naslednja podpolja kot prvo vrsto 
podatkov vsebujejo indeksno številko centralnih minucij, indeksno številko sosednjih minucij kot 
drugo vrsto podatkov ter število prekrižanih gre benov kot tretjo vrsto podatkov. Podpolja so med 
seboj ločena z ločevalnim znakom <RS>.  
6.2.18.  Polje 9.139: Podatki o sredici  
V tem polju je eno podpolje za vsako sredico („core“) iz prvotne podobe. V vsakem podpolju so tri 
vrste podatkov. Prvi dve vrsti podatkov vključujeta koordinatna položaja „x“ in „y“ v enotah slikovnih 
pik. Tretja vrsta podatkov je kot sredice, zapisan v enotah po dve stopinji. Ta vrednost ni negativna in 
je med 0 in 179. Več sredic je med seboj ločenih z ločevalnim znakom <RS>.  
6.2.19. Polje 9.140: Podatki o deltah  
V tem polju je eno podpolje za vsako delto iz prvotne podobe. V vsakem podpolju so tri vrste 
podatkov. Prvi dve vrsti podatkov vključujeta koordinatna položaja „x“ in „y“ v enotah slikovnih pik. 
Tretja vrsta podatkov je ko t delte, zapisan v enotah po dve stopinji. Ta vrednost ni negativna in je 
med 0 in 179. Več sredic je med seboj ločenih z ločevalnim znakom <RS>.  
7. Zapis podobe sledi tipa 13 različne ločljivosti  
Logični zapis označenega polja tipa 13 vsebuje podatke o podobi, pridobljene iz podob sledi. Te 
podobe so namenjene za prenos agencijam, ki iz njih avtomatično izločijo želene podatke o 
lastnostih ali pa zagotovijo človeško posredovanje in obdelavo za pridobivanje teh podatkov.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
955 
 Podatki o uporabljeni ločljivosti skeniranja, velikosti podobe in drugih parametrih, potrebnih za 
obdelavo podobe, so v zapisu zabeleženi kot označena polja.  
 
Tabela 7: Razporeditev zapisa latentne sledi tipa 13 različne ločljivosti  
Ident.  Koda  Številka 
polja  Ime 
polja  Tip 
znakov  Velikost  polja na 
pojavitev  Število 
ponavljanj  Največj
e 
število 
bajtov  najmanj  največ  najma
nj največ  
LEN M 13.001  LOGICA
L 
RECOR
D 
LENGT
H 
(DOLŽI
NA 
LOGIČN
EGA 
ZAPISA)  N 4 8 1 1 15 
IDC M 13.002  IMAGE 
DESIGN
ATION 
CHARA
CTER 
(ZNAK 
ZA 
OZNAČI
TEV 
PODOB
E) N 2 5 1 1 12 
IMP M 13.003  IMPRES
SION 
TYPE 
(TIP 
ODČITA
VANJA)  A 2 2 1 1 9 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
956 
 SRC M 13.004  SOURC
E 
AGENC
Y/ORI 
(AGENC
IJA 
IZVORA
) AN 6 35 1 1 42 
LCD M 13.005  LATENT 
CAPTU
RE 
DATE 
(DATU
M 
ZAJEM
A 
SLEDI)  N 9 9 1 1 16 
HLL M 13.006  HORIZO
NTAL 
LINE 
LENGT
H 
(DOLŽI
NA 
HORIZO
NTALN
E 
VRSTIC
E) N 4 5 1 1 12 
VLL M 13.007  VERTIC
AL LINE 
LENGT
H 
(DOLŽI
NA 
VERTIK
ALNE 
VRSTIC
E) N 4 5 1 1 12 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
957 
 SLC M 13.008  SCALE 
UNITS 
(RAZME
RJE 
MED 
ENOTA
MI) N 2 2 1 1 9 
HPS M 13.009  HORIZO
NTAL 
PIXEL 
SCALE 
(RAZME
RJE 
HORIZO
NTALNI
H 
SLIKOV
NIH 
PIK) N 2 5 1 1 12 
VPS M 13.010  VERTIC
AL 
PIXEL 
SCALE 
(RAZME
RJE 
VERTIK
ALNIH 
SLIKOV
NIH 
PIK) N 2 5 1 1 12 
CGA  M 13.011  COMPR
ESSION 
ALGORI
THM 
(KOMP
RESIJSK
I 
ALGORI
TEM)  A 5 7 1 1 14 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
958 
 BPX M 13.012  BITS 
PER 
PIXEL 
(BITI 
NA 
SLIKOV
NO 
PIKO)  N 2 3 1 1 10 
FGP M 13.013  FINGER 
POSITI
ON 
(POLOŽ
AJ 
PRSTA)  N 2 3 1 6 25 
RSV  13.014  
13.019  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
DEFINIT
ION 
(REZER
VIRAN
O ZA 
PRIHOD
NJE 
OPRED
ELITVE)  – – – – – – 
COM  O 13.020  COMM
ENT 
(OPOM
BA) A 2 128 0 1 135 
RSV  13.021  
13.199  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
DEFINIT
ION 
(REZER
VIRAN
O ZA – – – – – – 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
959 
 PRIHOD
NJE 
OPRED
ELITVE)  
UDF  O 13.200  
13.998  USER -
DEFINE
D 
FIELDS 
(POLJA, 
KI JIH 
OPRED
ELIJO 
UPORA
BNIKI)  – – – – – – 
DAT M 13.999  IMAGE 
DATA 
(PODAT
KI O 
PODOB
I) B 2 – 1 1 – 
Legenda glede tipa znakov:  N = numerični; A = abecedni; AN = alfanumerični; B = binarni  
7.1. Polja logičnega zapisa tipa 13  
V naslednjih odstavkih so opisani podatki, ki jih vsebujejo polja logičnega zapisa tipa 13.  
V logičnem zapisu tipa 13 so vnosi zabeleženi v oštevilčenih poljih. Prvi dve polji zapisa morata biti 
urejeni, polje s podatki o podobi pa je zadnje fizično polje v zapisu. V tabeli 7 je za vsako polje zapisa 
tipa 13 navedena koda („condition code“), in sicer „M“ – obvezno ali „O“ – neobvezno; poleg tega so 
v tej t abeli navedeni še številka in ime polja, tip znakov, velikost polja in mejno število ponavljanj 
(„occurrence limits“). Na podlagi trimestne številke polja je v zadnjem stolpcu navedeno največje 
število bajtov. Največje število bajtov se veča skupaj z dodaj anjem številk k številki polja. V vrednosti 
obeh vnosov, ki sta v stolpcu za „field size per occurence (velikost polja na pojavitev)“, so zajeti vsi 
ločevalni znaki v polju. Vrednost za „maximum byte count (največje število bajtov)“ vključuje številko 
polja, podatke in vse ločevalne znake, vključno z znakom „GS“.  
7.1.1.  Polje 13.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical record length – LEN)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje skupno število bajtov v logičnem zapisu tipa 13. Polje 13.001 
označuje dolžino za pisa, vključno z vsakim znakom iz vsakega polja v zapisu ter ločevalnimi znaki med 
podatki.  
7.1.2.  Polje 13.002: Znak za označevanje podobe (Image designation character – IDC)  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
960 
 To obvezno polje v zapisu ASCII se uporablja za identifikacijo podatkov o podobi  sledi iz zapisa. IDC iz 
tega polja se ujema z IDC iz polja vsebine datoteke (CNT) zapisa tipa 1.  
7.1.3.  Polje 13.003: Tip odčitavanja (Impression type – IMP)  
To obvezno eno - ali dvobajtno polje v zapisu ASCII označuje način pridobitve podatkov o podobi 
sledi. V to polje se vnese ustrezna koda sledi iz tabele 4 (prst) ali tabele 9 (dlan).  
7.1.4.  Polje 13.004: Agencija izvora/ORI (Source agency/ORI – SRC)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje identifikacijo uprave ali organizacije, ki je prva zajela podobo  
obraza iz zapisa. Običajno je v tem polju naveden identifikator agencije izvora (Originating Agency 
Identifier – ORI), ki je zajela podobo. Zajema dve vrsti podatkov v formatu: CC/agencija.  
Prva vrsta podatkov vsebuje Interpolovo kodo države v dolžini dve h alfanumeričnih znakov. Druga 
vrsta podatkov, tj. agencija, je identifikacija agencije v obliki prostega besedila, v dolžini največ 32 
alfanumeričnih znakov.  
7.1.5.  Polje 13.005: Datum zajema sledi (Latent capture date – LCD)  
To obvezno polje v zapisu ASC II vsebuje datum zajema latentne podobe iz zapisa. Datum je naveden 
kot osem števk v obliki CCYYMMDD. Znaki CCYY predstavljajo leto zajema podobe. Znaka MM sta 
vrednost v obliki desetic za enoto meseca; znaka DD sta vrednost v obliki desetic za enoto dni v  
mesecu. Na primer, 20000229 pomeni 29. februar 2000. Popolni datum mora biti pravi datum.  
7.1.6.  Polje 13.006: Dolžina horizontalne vrstice (Horizontal line length – HLL)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število slikovnih pik, ki so v eni horizonta lni vrstici prenesene 
podobe.  
7.1.7.  Polje 13.007: Dolžina vertikalne vrstice (Vertical line length – VLL)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število horizontalnih vrstic iz prenesene podobe.  
7.1.8.  Polje 13.008: Razmerje med enotami (Scale units – SLC) 
To obvezno polje v zapisu ASCII označuje enote za opis frekvence odčitavanja podobe (gostota 
slikovnih pik). V tem polju „1“ označuje slikovne pike na palec, „2“ pa slikovne pike na centimeter. 
„0“ v tem polju pomeni, da ni podanega merila. V tem primer u se formalno razmerje slikovnih pik 
določi s kvocientom med HPS in VPS.  
7.1.9.  Polje 13.009: Razmerje horizontalnih slikovnih pik (Horizontal pixel scale – HPS)  
To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v horizontalni sme ri, če 
polje SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja horizontalni del formalnega razmerja slikovnih 
pik. 
7.1.10.  Polje 13.010: Razmerje vertikalnih slikovnih pik (Vertical pixel scale – HPS)  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
961 
 To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gosto te slikovnih pik v vertikalni smeri, če polje 
SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja vertikalni del formalnega razmerja slikovnih pik.  
7.1.11.  Polje 13.011: Kompresijski algoritem (Compression algorithm – CGA)  
To obvezno polje v zapisu ASCII označuj e algoritem za stiskanje (kompresijo) podob lestvice sivine. Za 
kompresijske kode glej Dodatek 7.  
7.1.12.  Polje 13.012: Biti na slikovno piko (Bits per pixel – BPX)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število bitov, ki predstavljajo slikovno piko. To p olje vsebuje 
vnos „8“ za običajne vrednosti lestvice sivine od „0“ do „255“. Vnos, višji od „8“, predstavlja slikovno 
piko z lestvice sivine večje natančnosti.  
7.1.13.  Polje 13.013: Položaj prsta/dlani (Finger/palm position – FGP)  
To obvezno označeno polje  vsebuje enega ali več od možnih položajev prsta ali dlani, ki se lahko 
ujema z latentno podobo. Desetiška kodna številka, ki ustreza znanemu ali najbolj verjetnemu 
položaju prsta, se prevzame iz tabele 5, oziroma, če gre za ujemanje z najbolj verjetnim po ložajem 
dlani, iz tabele 10; vnese se kot podpolje z enim ali dvema znakoma v zapisu ASCII. Nadomestni 
položaji prstov in/ali dlani se lahko označijo z vnosom drugih kod za položaje, in sicer kot podpolja, 
ločena z znakom „RS“. Za označitev vseh položajev prstov od ena do deset se uporabi koda „0“, tj. 
„neznani prst“. Za označitev vseh naštetih položajev odtisa dlani se uporabi koda „20“, tj. „neznana 
dlan“.  
7.1.14.  Polja 13.014 –019: Rezervirano za prihodnje opredelitve (Reserved for future definition – 
RSV). 
Ta polja so rezervirana za vključitev v prihodnje revizije tega standarda. Nobeno od teh polj se ne 
sme uporabiti v tej fazi revizije. Če se katero od teh polj pojavi, se ne sme upoštevati.  
7.1.15.  Polje 13.020: Opomba (Comment – COM)  
To prostovoljno po lje se lahko uporabi za vnos opomb ali drugih informacij v besedilu ASCII s podatki 
o latentni podobi.  
7.1.16.  Polja 13.021 -199: Rezervirano za prihodnje opredelitve (Reserved for future definition – RSV).  
Ta polja so rezervirana za vključitev v prihodnje revizije tega standarda. Nobeno od teh polj se ne 
sme uporabiti v tej fazi revizije. Če se katero od teh polj pojavi, se ne sme upoštevati.  
7.1.17.  Polja 13.200 –998: Polja, ki jih opredelijo uporabniki (User -defined fields – UDF)  
Ta polja lahko opredelijo uporabniki; uporabljala se bodo za prihodnje potrebe. Njihovo velikost in 
vsebino opredeli uporabnik v skladu z zahtevami agencije sprejema. Če je polje prisotno, vsebuje 
podatke v obliki besedila ASCII.  
7.1.18.  Polje 13.999: Podatki o podobi (Image data – DAT)  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
962 
 To polje vsebuje vse podatke iz zajete latentne podobe. Vedno je oštevilčeno z 999 in mora biti 
zadnje fizično polje v zapisu. Na primer, številki „13.999“ sledijo podatki o podobi v binarni 
predstavitvi.  
Vsaka slikovna pika nezgoščenih podatkov na l estvici sivine je ponavadi kvantizirana na osem bitov 
(256 ravni sivine), ki so zajeti v enem samem bajtu. Če je vnos v polju BPX 13.012 večji ali manjši od 
„8“, bo število bajtov, potrebnih za slikovno piko, drugačno. Pri kompresiji se podatki iz slikovni h pik 
stisnejo v skladu s tehniko stiskanja, ki je določena v polju GCA.  
7.2. Konec zapisa podobe latentne sledi tipa 13 različne ločljivosti  
Takoj za zadnjim bajtom podatkov iz polja 13.999 se zaradi doslednosti in ločevanja od naslednjega 
logičnega zapis a uporabi ločevalni znak „FS“. Ta ločevalni znak je vključen v polje dolžine („length 
field“) zapisa tipa 13.  
8. Zapis podobe odtisa dlani tipa 15 različne ločljivosti  
Logični zapis označenega polja tipa 15 vsebuje podatke o podobi odtisa dlani in se upora blja za 
izmenjavo teh podatkov, skupaj z določenimi polji tekstovnih podatkov oziroma polji tekstovnih 
podatkov, ki jih opredelijo uporabniki, in ki se nanašajo na digitalizirano podobo. Podatki o 
uporabljeni ločljivosti skeniranja, velikosti podobe in dru gih parametrih ali opombah, potrebnih za 
obdelavo podobe, so v zapisu zabeleženi kot označena polja. Agencije sprejema obdelajo podobe 
odtisa dlani, ki so prenesene drugim agencijam, zaradi pridobivanja želenih podatkov o lastnostih, 
potrebnih za primerjav o ujemanja.  
Podatki o podobi se od subjekta pridobijo neposredno z uporabo čitalca „live -scan“ ali plošče za 
odtis dlani („palmprint card“) oziroma drugih medijev, ki vsebujejo odtise dlani subjekta.  
Vsaka metoda za pridobivanje podob odtisa dlani mora bit i zmožna zajeti niz podob za vsako roko. 
Ta niz vključuje del dlani, imenovan „writer’s palm“, kot eno samo skenirano podobo ter celotno 
površino dlani od zapestja do konice prstov kot eno ali dve skenirani podobi. Če se za polno dlan 
uporabita dve podobi,  spodnja pokriva površino od zapestja do vrha področja med prsti (tretji prstni 
sklep) ter vključuje področje tenarja in hipotenarja. Zgornja podoba pa sega od spodnjega dela 
področja med prsti do konic prstov. S tem je zagotovljena ustrezna mera prekrivan ja dveh podob, saj 
obe pokrivata področje dlani med prsti. S primerjanjem ujemanja strukture grebenov in podrobnosti 
s tega skupnega področja lahko preučevalec z gotovostjo pritrdi, da sta obe podobi povezani z isto 
dlanjo.  
Ker se prenos odtisa dlani lahko  uporabi za različne namene, lahko vsebuje eno ali več edinstvenih 
področij podobe dlani ali roke. Popolni zapis odtisa dlani posameznika običajno vsebuje del dlani, 
imenovan „writer’s palm“, in podobo( -e) celotne dlani obeh rok. Ker označeno polje logične ga zapisa 
podobe lahko vsebuje le eno binarno polje, je za vsak del dlani, imenovan „writer’s palm“, potreben 
en sam zapis tipa 15, za vsako polno dlan pa sta potrebna eden ali dva zapisa tipa 15. Zato je za 
predstavitev odtisov dlani subjekta v običajnem prenosu odtisa dlani potrebnih štiri do šest zapisov 
tipa 15.  
8.1. Polja logičnega zapisa tipa 15  
V naslednjih odstavkih so opisani podatki, ki jih vsebujejo polja logičnega zapisa tipa 15.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
963 
 V logičnem zapisu tipa 15 so vnosi zabeleženi v oštevilčenih polji h. Prvi dve polji zapisa morata biti 
urejeni, polje s podatki o podobi pa je zadnje fizično polje v zapisu. V tabeli 8 je za vsako polje zapisa 
tipa 15 navedena koda („condition code“), in sicer „M“ – obvezno ali „O“ – neobvezno; poleg tega so 
v tej tabeli  navedeni še številka in ime polja, tip znakov, velikost polja in mejno število ponavljanj 
(„occurrence limits“). Na podlagi trimestne številke polja je v zadnjem stolpcu navedeno največje 
število bajtov. Največje število bajtov se veča skupaj z dodajanjem  številk k številki polja. V vrednosti 
obeh vnosov, ki sta v stolpcu za „field size per occurence (velikost polja na pojavitev)“, so zajeti vsi 
ločevalni znaki v polju. Vrednost za „maximum byte count (največje število bajtov)“ vključuje številko 
polja, po datke in vse ločevalne znake, vključno z znakom „GS“.  
8.1.1.  Polje 15.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical record length – LEN)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje skupno število bajtov v logičnem zapisu tipa 15. Polje 15.001 
označuje dolžino zapisa,  vključno z vsakim znakom iz vsakega polja v zapisu ter ločevalnimi znaki med 
podatki.  
8.1.2.  Polje 15.002: Znak za označevanje podobe (Image designation character – IDC)  
To obvezno polje v zapisu ASCII se uporablja za identifikacijo podobe odtisa dlani iz  zapisa. IDC iz 
tega polja se ujema z IDC iz polja vsebine datoteke (CNT) zapisa tipa 1.  
8.1.3.  Polje 15.003: Tip odčitavanja (Impression type – IMP)  
V tem obveznem enobajtnem polju v zapisu ASCII je opisan način pridobitve podatkov o podobi 
odtisa dlani. V to polje se vnese ustrezna koda iz tabele 9.  
8.1.4.  Polje 15.004: Agencija izvora/ORI (Source agency/ORI – SRC)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje identifikacijo uprave ali organizacije, ki je prva zajela podobo 
obraza iz zapisa. Običajno je v tem p olju naveden identifikator agencije izvora (Originating Agency 
Identifier – ORI), ki je zajela podobo. Zajema dve vrsti podatkov v formatu: CC/agencija.  
Prva vrsta podatkov vsebuje Interpolovo kodo države v dolžini dveh alfanumeričnih znakov. Druga 
vrsta p odatkov, tj. agencija, je identifikacija agencije v obliki prostega besedila, v dolžini največ 32 
alfanumeričnih znakov.  
8.1.5.  Polje 15.005: Datum zajema odtisa dlani (Palmprint capture date – PCD)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje datum zajema podo be odtisa dlani. Datum je naveden kot 
osem števk v obliki CCYYMMDD. Znaki CCYY predstavljajo leto zajema podobe. Znaka MM sta 
vrednost v obliki desetic na enoto meseca; znaka DD sta vrednost v obliki desetic na enoto dni v 
mesecu. Na primer, vnos 20000229 pomeni 29. februar 2000. Popolni datum mora biti pravi datum.  
8.1.6.  Polje 15.006: Dolžina horizontalne vrstice (Horizontal line length – HLL)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število slikovnih pik, ki so v eni horizontalni vrstici prenesene 
podobe.  
8.1.7.  Polje 15.007: Dolžina vertikalne vrstice (Vertical line length – VLL)  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
964 
 To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število horizontalnih vrstic iz prenesene podobe.  
8.1.8.  Polje 15.008: Razmerje med enotami (Scale units – SLC)  
To obvezno polje v zapisu ASCII označuje enote za opis frekvence odčitavanja podobe (gostota 
slikovnih pik). V tem polju „1“ označuje slikovne pike na palec, „2“ pa slikovne pike na centimeter. 
„0“ v tem polju pomeni, da ni podanega merila. V tem primeru se formalno razmerje slikov nih pik 
določi s kvocientom med HPS in VPS.  
8.1.9.  Polje 15.009: Razmerje horizontalnih slikovnih pik (Horizontal pixel scale – HPS)  
To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v horizontalni smeri, če 
polje SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja horizontalni del formalnega razmerja slikovnih 
pik. 
8.1.10.  Polje 15.010: Razmerje vertikalnih slikovnih pik (Vertical pixel scale – HPS)  
To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v vertikalni  smeri, če polje 
SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja vertikalni del formalnega razmerja slikovnih pik.  
Tabela 8: Razporeditev zapisa odtisov dlani tipa 15 različne ločljivosti  
Ident.  Koda  Številka 
polja  Ime 
polja  Tip 
znakov  Velikost polja na 
pojavitev  Število 
ponavljanj  Največj
e 
število 
bajtov  najmanj  največ  najma
nj največ  
LEN M 15.001  LOGICA
L 
RECOR
D 
LENGT
H 
(DOLŽI
NA 
LOGIČN
EGA 
ZAPISA)  N 4 8 1 1 15 
IDC M 15.002  IMAGE 
DESIGN
ATION 
CHARA
CTER 
(ZNAK 
ZA N 2 5 1 1 12 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
965 
 OZNAČI
TEV 
PODOB
E) 
IMP M 15.003  IMPRES
SION 
TYPE 
(TIP 
ODČITA
VANJA)  N 2 2 1 1 9 
SRC M 15.004  SOURC
E 
AGENC
Y/ORI 
(AGENC
IJA 
IZVORA
) AN 6 35 1 1 42 
PCD M 15.005  PALMP
RINT 
CAPTU
RE 
DATE 
(DATU
M 
ZAJEM
A 
ODTISA 
DLANI)  N 9 9 1 1 16 
HLL M 15.006  HORIZO
NTAL 
LINE 
LENGT
H 
(DOLŽI
NA 
HORIZO
NTALN
E 
VRSTICN 4 5 1 1 12 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
966 
 E) 
VLL M 15.007  VERTIC
AL LINE 
LENGT
H 
(DOLŽI
NA 
VERTIK
ALNE 
VRSTIC
E) N 4 5 1 1 12 
SLC M 15.008  SCALE 
UNITS 
(RAZME
RJE 
MED 
ENOTA
MI) N 2 2 1 1 9 
HPS M 15.009  HORIZO
NTAL 
PIXEL 
SCALE 
(RAZME
RJE 
HORIZO
NTALNI
H 
SLIKOV
NIH 
PIK) N 2 5 1 1 12 
VPS M 15.010  VERTIC
AL 
PIXEL 
SCALE 
(RAZME
RJE 
VERTIK
ALNIH 
SLIKOV
NIH N 2 5 1 1 12 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
967 
 PIK) 
CGA  M 15.011  COMPR
ESSION 
ALGORI
THM 
(KOMP
RESIJSK
I 
ALGORI
TEM)  AN 5 7 1 1 14 
BPX M 15.012  BITS 
PER 
PIXEL 
(BITI 
NA 
SLIKOV
NO 
PIKO)  N 2 3 1 1 10 
PLP M 15.013  PALMP
RINT 
POSITI
ON 
(POLOŽ
AJ 
ODTISA 
DLANI)  N 2 3 1 1 10 
RSV  15.014  
15.019  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
INCLUSI
ON 
(REZER
VIRAN
O ZA 
PRIHOD
NJE 
VKLJUČ
ITVE)  – – – – – – 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
968 
 COM  O 15.020  COMM
ENT 
(OPOM
BA) AN 2 128 0 1 128 
RSV  15.021  
15.199  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
INCLUSI
ON 
(REZER
VIRAN
O ZA 
PRIHOD
NJE 
VKLJUČ
ITVE)  – – – – – – 
UDF  O 15.200  
15.998  USER -
DEFINE
D 
FIELDS 
(POLJA, 
KI JIH 
OPRED
ELIJO 
UPORA
BNIKI)  – – – – – – 
DAT M 15.999  IMAGE 
DATA 
(PODAT
KI O 
PODOB
I) B 2 – 1 1 – 
 
Tabela 9: Tip odčitavanja dlani  
Opis  Koda  
Neposredno skeniranje 10 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
969 
 dlani  
Posredno skeniranje dlani  11 
Latentno odčitavanje dlani  12 
Sledenje latentnih odtisov 
dlani  13 
Fotografija latentnega 
odtisa dlani  14 
Premeščanje latentnih 
odtisov dlani  15 
 
8.1.11.  Polje 15.011: Kompresijski algoritem (Compression algorithm – CGA)  
To obvezno polje v zapisu ASCII označuje algoritem za stiskanje (kompresijo) podob lestvice sivine. 
Vnos „NONE“ v tem polju označuje, da podatki iz tega zapisa niso stisnjeni. Za podobe, ki bodo 
stisnjene, to polje vsebuje priporočeno metodo stiskanja  podob odtisov desetih prstov. Veljavne 
kompresijske kode so opredeljene v Dodatku 7.  
8.1.12.  Polje 15.012: Biti na slikovno piko (Bits per pixel – BPX)  
To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število bitov, ki predstavljajo slikovno piko. To polje vsebuje  
vnos „8“ za običajne vrednosti lestvice sivine od „0“ do „255“. Vnos v tem polju, ki je večji ali manjši 
od „8“, predstavlja slikovno piko z lestvice sivine večje oziroma manjše natančnosti.  
Tabela 10: Kode, površine in velikosti dlani  
Položaj dlani  Koda  dlani  Površina podobe 
(mm2) Širina (mm)  Višina (mm)  
Neznana dlan  20 28387  139,7  203,2  
Desna cela dlan  21 28387  139,7  203,2  
Desni del dlani 
„writer’s palm“  22 5645  44,5  127,0  
Leva cela dlan  23 28387  139,7  203,2  
Levi del dlani „writer’s 
palm“  24 5645  44,5  127,0  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
970 
 Spodnji del desne 
dlani  25 19516  139,7  139,7  
Zgornji del desne dlani  26 19516  139,7  139,7  
Spodnji del leve dlani  27 19516  139,7  139,7  
Zgornji del leve dlani  28 19516  139,7  139,7  
Drugo, desna roka  29 28387  139,7  203,2  
Drugo, leva roka  30 28387  139,7  203,2  
 
8.1.13.  Polje 15.013: Položaj odtisa dlani (Palmprint position – PLP)  
To obvezno označeno polje vsebuje položaj dlani, ki se ujema s podobo odtisa dlani. Desetiška kodna 
številka, ki ustreza znanemu ali najbolj verjetnemu položaju odtis a dlani, se prevzame iz tabele 10 in 
vnese kot podpolje z dvema znakoma v zapisu ASCII. V tabeli 10 so navedene tudi največje površine 
podobe in dimenzije vseh možnih položajev odtisa dlani.  
8.1.14.  Polje 15.014 –019: Rezervirano za prihodnje opredelitve (R eserved for future definition – RSV).  
Ta polja so rezervirana za vključitev v prihodnje revizije tega standarda. Nobeno od teh polj se ne 
sme uporabiti v tej fazi revizije. Če se katero od teh polj pojavi, se ne sme upoštevati.  
8.1.15.  Polje 15.020: Opomba  (Comment – COM)  
To prostovoljno polje se lahko uporabi za vnos opomb ali drugih informacij v besedilu ASCII s podatki 
o podobi odtisa dlani.  
8.1.16.  Polje 15.021 –199: Rezervirano za prihodnje opredelitve (Reserved for future definition – RSV). 
Ta polja so  rezervirana za vključitev v prihodnje revizije tega standarda. Nobeno od teh polj se ne 
sme uporabiti v tej fazi revizije. Če se katero od teh polj pojavi, se ne sme upoštevati.  
8.1.17.  Polja 15.200 –998: Polja, ki jih opredelijo uporabniki (User -defined f ields – UDF)  
Ta polja lahko opredelijo uporabniki; uporabljala se bodo za prihodnje potrebe. Njihovo velikost in 
vsebino opredeli uporabnik v skladu z zahtevami agencije sprejema. Če je polje prisotno, vsebuje 
podatke v obliki besedila ASCII.  
8.1.18.  Polje  15.999: Podatki o podobi (Image data – DAT)  
To polje vsebuje vse podatke iz zajete podobe odtisa dlani. Vedno je oštevilčeno z 999 in mora biti 
zadnje fizično polje v zapisu. Na primer, številki „15.999“ sledijo podatki o podobi v binarni 
predstavitvi. Vs aka slikovna pika nezgoščenih podatkov na lestvici sivine je ponavadi kvantizirana na 
osem bitov (256 ravni sivine), ki so zajeti v enem samem bajtu. Če je vnos v polju BPX 15.012 večji ali 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
971 
 manjši od „8“, bo število bajtov, ki so potrebni za slikovno piko,  drugačno. Pri kompresiji se podatki iz 
slikovnih pik stisnejo v skladu s tehniko stiskanja, določeno v polju CGA.  
8.2. Konec zapisa podobe odtisa dlani tipa 15 različne ločljivosti  
Takoj za zadnjim bajtom podatkov iz polja 15.999 se zaradi doslednosti in ločevanja od naslednjega 
logičnega zapisa uporabi ločevalni znak „FS“. Ta ločevalni znak mora biti vključen v polju dolžine 
zapisa tipa 15.  
8.3. Dodatni zapisi podobe odtisa dlani tipa 15 različne ločljivosti  
V datoteko se lahko vključijo dodatni zapisi tipa 15. Za vsako dodatno podobo odtisa dlani je 
potreben popolni logični zapis tipa 15 ter ločevalni znak „FS“.  
Tabela 11: Največje število kandidatov, ki se lahko v okviru enega prenosa sprejme v preverjanje  
Tipi iskanja v 
AFIS  TP/TP  LT/TP  LP/PP  TP/UL  LT/UL  PP/ULP  LP/ULP  
Največje 
možno število 
kandidatov  1 10 5 5 5 5 5 
 
Tipi iskanja:  
TP/TP: primerjava odtisa desetih prstov z odtisom desetih prstov  
LP/TP: primerjava sledi prstnega odtisa z odtisom desetih prstov  
LP/PP: primerjava sledi odtisa dlani z odtisom dlani  
TP/UL: primerjava odtisa desetih prstov z nerazrešeno sledjo prstnega odtisa  
LT/UL: primerjava sledi prstnega odtisa z nerazrešeno sledjo prstnega odtisa  
PP/ULP: primerjava odtisa dlani z nerazrešeno sledjo odtisa dlani  
LP/ULP: primerjava sle di odtisa dlani z nerazrešeno sledjo odtisa dlani  
 
9. Dodatki k poglavju 2 (Izmenjava daktiloskopskih podatkov)  
9.1. Dodatek 1: Ločilne kode ASCII  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
972 
 ASCII  Položaj148 Opis  
LF 1/10  Separates error codes in Field 2.074  
FS 1/12  Separates logical records of a file 
GS 1/13  Separates fields of a logical record  
RS 1/14  Separates the subfields of a record field  
US 1/15  Separates individual information items of the field or subfield  
 
9.2. Dodatek 2 Izračun alfanumeričnega kontrolnega znaka  
Za TCN in TCR (polji 1.09 in 1.10):  
Številko, ki ustreza kontrolnemu znaku, dobimo z uporabo naslednje formule:  
(YY * 108 + SSSSSSSS) Modul 23  
Pri čemer sta YY in SSSSSSSS numerični vrednosti zadnjih dveh števk leta in serijska številka.  
Kontrolni znak dobimo iz spodnje konver zijske tabele.  
Za CRO (polje 2.010)  
Številko, ki ustreza kontrolnemu znaku, dobimo z uporabo naslednje formule:  
(YY * 106 + NNNNNN) Modul 23  
Pri čemer sta YY in NNNNNN numerični vrednosti zadnjih dveh števk leta in serijska številka.  
Kontrolni znak dobimo iz spodnje konverzijske tabele.  
Konverzijska tabela za kontrolni 
znak  
1-A 9-J 17-T 
2-B 10-K 18-U 
3-C 11-L 19-V 
                                                            
148 To je položaj, kakor je opredeljen v standardu ASCII.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
973 
 4-D 12-M 20-W 
5-E 13-N 21-X 
6-F 14-P 22-Y 
7-G 15-Q 0-Z 
8-H 16-R  
 
9.3. Dodatek 3: Znakovne kode  
7-bitna koda ANSI za izmenjavo informacij  
ASCII Character Set  
+ 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 
30    ! ’ # $ % & ‘ 
40 ( ) * + , - . / 0 1 
50 2 3 4 5 6 7 8 9 : ; 
60 < = > ? @ A B C D E 
70 F G H I J K L M N O 
80 P Q R S T U V W X Y 
90 Z [ \ ] ^ _ ` a b c 
100 d e f g h i j k l m 
110 n o p q r s t u v w 
120 x y z {}{ | }} ~    
 
9.4. Dodatek 4: Povzetek prenosa  
Tip 1 Zapis (obvezen)  
Identifier  Field number  Field name  CPS/PMS  SRE ERR 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
974 
 LEN 1.001  Logical Record Length  M M M 
VER 1.002  Version Number  M M M 
CNT 1.003  File Content  M M M 
TOT 1.004  Type of Transaction  M M M 
DAT 1.005  Date  M M M 
PRY 1.006  Priority  M M M 
DAI 1.007  Destination Agency  M M M 
ORI 1.008  Originating Agency  M M M 
TCN 1.009  Transaction Control Number  M M M 
TCR 1.010  Transaction Control Reference  C M M 
NSR 1.011  Native Scanning Resolution  M M M 
NTR 1.012  Nominal Transmitting Resolution  M M M 
DOM  1.013  Domain name  M M M 
GMT  1.014  Greenwich mean time  M M M 
 
V stolpcu Stanje (Condition):  
O = neobvezno; M = obvezno; C = pogojno, če je prenos odgovor izvorni agenciji  
Tip 2 Zapis (obvezen)  
Identifier  Field 
number  Field name  CPS/PMS  MPS/MMS  SRE ERR 
LEN 2.001  Logical Record Length  M M M M 
IDC 2.002  Image Designation 
Character  M M M M 
SYS 2.003  System Information  M M M M 
CNO  2.007  Case Number  – M C – 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
975 
 SQN  2.008  Sequence Number  – C C – 
MID  2.009  Latent Identifier  – C C – 
CRN  2.010  Criminal Reference 
Number  M – C – 
MN1  2.012  Miscellaneous 
Identification Number  – – C C 
MN2  2.013  Miscellaneous 
Identification Number  – – C C 
MN3  2.014  Miscellaneous 
Identification Number  – – C C 
MN4  2.015  Miscellaneous 
Identification Number  – – C C 
INF 2.063  Additional Information  O O O O 
RLS 2.064  Respondents List  – – M – 
ERM  2.074  Status/Error Message 
Field  – – – M 
ENC 2.320  Expected Number of 
Candidates  M M – – 
 
V stolpcu Stanje (Condition):  
O = neobvezno; M = obvezno; C = pogojno, če so podatki na voljo  
* = če je prenos podatkov v skladu z nacionalno zakonodajo (ni zajet v členih LAW.PRUM.11 
[Daktiloskopski podatki] in LAW.PRUM.12 [Avtomatizirano iskanje dakt iloskopskih 
podatkov])  
 
9.5. Dodatek 5: Tip -1 opredelitve zapisa  
Identifier  Condition  Field number  Field name  Character type  Example data  
LEN M 1.001  Logical Record 
Length  N 1.001:230{}{GS}
} 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
976 
 VER M 1.002  Version 
Number  N 1.002:0300{}{GS
}} 
CNT M 1.003  File Content  N 1.003:1{}{US}}1
5{}{RS}}2{}{US}}
00{}{RS}}4{}{US}
}01{}{RS}}4{}{US
}}02{}{RS}}4{}{U
S}}03{}{RS}}4{}{
US}}04{}{RS}}4{}
{US}}05{}{RS}}4{
}{US}}06{}{RS}}4
{}{US}}07{}{RS}}
4{}{US}}08{}{RS}
}4{}{US}}09{}{RS
}}4{}{US}}10{}{R
S}}4{}{US}}11{}{
RS}}4{}{US}}12{}
{RS}}4{}{US}}13{
}{RS}}4{}{US}}14
{}{GS}}  
TOT M 1.004  Type of 
Transaction  A 1.004:CPS{}{GS}
} 
DAT M 1.005  Date  N 1.005:20050101
{}{GS}}  
PRY M 1.006  Priority  N 1.006:4{}{GS}}  
DAI M 1.007  Destination 
Agency  1* 1.007:DE/BKA{}
{GS}}  
ORI M 1.008  Originating 
Agency  1* 1.008:NL/NAFIS
{}{GS}}  
TCN M 1.009  Transaction 
Control Number  AN 1.009:02000000
04F{}{GS}}  
TCR C 1.010  Transaction 
Control 
Reference  AN 1.010:02000000
04F{}{GS}}  
NSR M 1.011  Native Scanning AN 1.011:19,68{}{G
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
977 
 Resolution  S}} 
NTR M 1.012  Nominal 
Transmitting 
Resolution  AN 1.012:19,68{}{G
S}} 
DOM  M 1.013  Domain Name  AN 1.013: INT -
I{}{US}}4,22{}{G
S}} 
GMT  M 1.014  Greenwich 
Mean Time  AN 1.014:20050101
125959Z  
 
V stolpcu Stanje (Condition): O = neobvezno, M = obvezno, C = pogojno  
V stolpcu Tip znaka (Type Column): A = alfa, N = numerični, B = dvojiški  
1* dovoljeni znaki za ime agencije so [„0..9“, „A..Z“, „a..z“, „_“, „.“, „“, „ –“] 
9.6. Dodatek 6: Tip -2 opredelitve zapisa  
Tabela A.6.1: Prenos CPS in PMS  
Identifier  Condition  Field 
number  Field name  Character 
type  Example data  
LEN M 2.001  Logical 
Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
CRN  M 2.010  Criminal 
Reference 
Number  AN 2.010:DE/E999999999{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional Information 
123{}{GS}}  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
978 
 ENC M 2.320  Expected 
Number of 
Candidates  N 2.320:1{}{GS}}  
 
Tabela A.6.2: Prenos SRE  
Identifier  Condition  Field number  Field name  Character type  Example data  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}
} 
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS
}} 
CRN  C 2.010  Criminal 
Reference 
Number  AN 2.010:NL/22222
22222{}{GS}}  
MN1  C 2.012  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.012:E9999999
99{}{GS}}  
MN2  C 2.013  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.013:E9999999
99{}{GS}}  
MN3  C 2.014  Miscellaneous 
Identification 
Number  N 2.014:0001{}{GS
}} 
MN4  C 2.015  Miscellaneous 
Identification 
Number  A 2.015:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additiona
l Information 
123{}{GS}}  
RLS M 2.064  Respondents AN 2.064:CPS{}{RS}
}I{}{RS}}001/001
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
979 
 List {}{RS}}999999{}{
GS}}  
 
Tabela A.6.3: Prenos ERR  
Identifier  Condition  Field 
number  Field name  Character 
type  Example data  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
MN1  M 2.012  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.012:E999999999{}{GS}}  
MN2  C 2.013  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.013:E999999999{}{GS}}  
MN3  C 2.014  Miscellaneous 
Identification 
Number  N 2.014:0001{}{GS}}  
MN4  C 2.015  Miscellaneous 
Identification 
Number  A 2.015:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional 
Information 123{}{GS}}  
ERM  M 2.074  Status/Error 
Message Field  AN 2.074: 201: IDC - 1 FIELD 
1.009 WRONG CONTROL 
CHARACTER {}{LF}} 115: IDC 
0 FIELD 2.003 INVALID 
SYSTEM INFORMATION 
{}{GS}}  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
980 
  
Tabela A.6.4: Prenos MPS in MMS  
Identifier  Condition  Field 
number  Field name  Character 
type  Example data  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
CNO  M 2.007  Case Number  AN 2.007:E999999999{}{GS}}  
SQN  C 2.008  Sequence 
Number  N 2.008:0001{}{GS}}  
MID  C 2.009  Latent Identifier  A 2.009:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional 
Information 123{}{GS}}  
ENC M 2.320  Expected 
Number of 
Candidates  N 2.320:1{}{GS}}  
 
V stolpcu Stanje (Condition): O = neobvezno, M = obvezno, C = pogojno  
V stolpcu Tip znaka (Type Column): A = alfa, N = numerični, B = dvojiški  
1* dovoljeni znaki so [„0..9“, „A..Z“, „a..z“, „_“, „.“, „“, „ –“, „,“]  
9.7. Dodatek  7: Kompresijske kode v lestvici sivine  
Kompresijske kode  
Compression  Value  Remarks  
Wavelet Scalar Quantization Grayscale 
Fingerprint Image Compression WSQ  Algorithm to be used for the compression o f 
grayscale images in Type -4, Type -7 and Type -
13 to Type -15 records. Shall not be used for 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
981 
 Specification  
IAFIS -IC-0010(V3), dated December 19, 
1997  resolutions > 500dpi.  
JPEG 2000  
[ISO 15444/ITU T.800]  J2K To be used for lossy and losslessly 
compression of grayscale images in Type -13 
to Type -15 records. Strongl y recommended 
for resolutions > 500 dpi  
 
9.8. Dodatek 8: Specifikacija elektronske pošte  
Zaradi izboljšave notranjega pretoka dela je treba v polje „zadeva“ v elektronski pošti za prenos 
PRUEM vnesti kodo države (CC) za državo, ki pošilja sporočilo in tip  prenosa (polje TOT 1.004).  
Oblika: CC/tip prenosa  
Primer: „DE/CPS“  
Telo elektronske pošte je lahko prazno.  
POGLAVJE 3: Izmenjava podatkov o registraciji vozil  
1. Skupni niz podatkov za avtomatizirano iskanje podatkov o registraciji vozil  
1.1. Opredelitve pojmov  
Opredelitve obveznih in neobveznih elementov podatkov iz člena 14(4) poglavja 0 so naslednje:  
Obvezno (M):  
Element podatka je treba sporočiti, ko so informacije na voljo v nacionalnem registru države. Zato je 
izmenjava informacij obvezna, ko so te n a voljo.  
Neobvezno (O):  
Element podatka se lahko sporoči, ko so informacije na voljo v nacionalnem registru države. Zato 
izmenjava informacij ni obvezna, tudi ko so informacije na voljo.  
Za vsak element v nizu podatkov, ki je posebej opredeljen kot pomembe n glede na člen 
LAW.PRUM.15 [Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil], se navede oznaka (Y).  
1.2. Poizvedba o vozilu/lastniku/imetniku  
1.2.1.  Sprožilci poizvedbe  
Obstajata dva različna načina iskanja informacij, ki sta opredeljena v naslednjem odstavku:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
982 
 – po številki šasije (VIN), referenčnem datumu in času (neobvezno),  
– po številki registrske tablice, številki šasije (VIN) (neobvezno), referenčnem datumu in času 
(neobvezno).  
S pomočjo teh meril iskanja bodo posredovane informacije v zvezi z enim a li včasih več vozili. Če je 
treba posredovati informacije o le enem vozilu, se vse informacije posredujejo v enem odgovoru. Če 
je najdeno več kot eno vozilo, lahko zaprošena država sama določi, katere informacije bo 
posredovala; vse elemente ali le element e za izpopolnitev poizvedbe (npr. zaradi zasebnosti ali 
delovanja).  
Elementi, ki so potrebni za izpopolnitev poizvedbe so navedeni v odstavku 1.2.2.1. V odstavku 
1.2.2.2 je opisan celoten niz informacij.  
Kadar se poizvedba opravlja po številki šasije, refe renčnem datumu in času, se lahko opravi v eni ali 
vseh sodelujočih državah.  
Kadar se poizvedba opravlja po registrski številki, referenčnem datumu in času, jo je treba opraviti v 
eni določeni državi.  
Navadno se za poizvedbo uporabi dejanski datum in čas, p oizvedbo pa je mogoče opraviti tudi s 
preteklim referenčnim datumom in časom. Kadar se opravi poizvedba s preteklim referenčnim 
datumom in časom in preteklih informacij ni na voljo v registru določene države, ker se take 
informacije sploh ne evidentirajo, se dejanske informacije lahko posredujejo z navedbo, da je 
informacija dejanska informacija.  
1.2.2.  Niz podatkov  
1.2.2.1.  Posredovane informacije, potrebne za izpopolnitev poizvedbe  
Informacija  M/O149 Opombe  Prüm Y/N150 
Podatki o vozilih     
Registrska številka  M  Y 
Številka šasije/VIN  M  Y 
Država registracije  M  Y 
Znamka  M (D.1151) npr. Ford, Opel, Renault 
itd. Y 
                                                            
149 M = obvezno, ko je na voljo v nacionalnem registru, O = neobvezno  
150 Vsi atributi, ki jih države posebej dodelijo, so označeni z Y.  
151 Usklajena okrajšava dokumentov, glej Direktivo Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
983 
 Trgovska vrsta vozila  M (D.3) npr. Focus, Astra, Megane  Y 
Kategorijska oznaka EU  M (J) moped, motorno kolo, osebno 
vozilo itd.  Y 
 
1.2.2.2.  Celoten niz podatkov  
Informacija  M/O152 Opombe  Prüm 
Y/N 
Podatki o imetnikih 
vozila   (C.1153) Podatki se nanašajo na imetnika določenega 
potrdila o registraciji.   
Ime imetnikov 
(podjetja) 
registracije  M (C.1.1.)  
za priimek, medpone, naziv itd. se uporabijo ločena polja, 
ime pa se sporoči v natisljivi obliki  Y 
Ime M (C.1.2)  
za ime( -na) in začetnice se uporabijo ločena polja, 
priimek pa se sporoči v natisljivi obliki  Y 
Naslov  M (C.1.3)  
za ulico, hišno številko, poštno številko, kraj bivanja, 
državo bivanja itd. se uporabijo ločena polja, naslov pa se 
sporoči v natisljivi obliki  Y 
Spol  M Moški, ženski  Y 
Datum rojstva  M  Y 
Pravna oseba  M posameznik, združenje, družba, podjetje itd.  Y 
Kraj rojstva  O  Y 
Identifikacijska 
številka  O Identifikator, ki na edinstven način identificira osebo ali 
družbo.  N 
                                                            
152 M = obvezno, ko je na voljo v nacionalnem registru, O = neobvezno  
153 Usklajena okrajšava dokumentov, glej Direktivo Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
984 
 Vrsta 
identifikacijske 
številke  O Vrsta identifikacijske številke (npr. številka potnega lista).  N 
Začetni datum 
imetništva  O Začetni datum imetništva avtomobila. Pri tem gre 
pogosto za enak datum kot pod navedbo (I) na potrdilu o 
registraciji vozila.  N 
Končni datum 
imetništva  O Končni datum imetništva avtomobila.  N 
Tip imetnika  O Če ni lastnika vozila (C.2), sklic na dejstvo, da:  
– je imetnik potrdila o registraciji lastnik vozila,  
– imetnik potrdila o registraciji ni lastnik vozila  
– imetnika potrdila o registraciji s potrdilom o 
registraciji ni mogoče identificirati kot lastnika 
vozila.  N 
Podatki o lastnikih 
vozila   (C.2)   
Ime lastnikov 
(podjetja)  M (C.2.1)  Y 
Ime M (C.2.2)  Y 
Naslov  M (C.2.3)  Y 
Spol  M moški, ženski  Y 
Datum rojstva  M  Y 
Pravna oseba  M posameznik, združenje, družba, podjetje itd.  Y 
Kraj rojstva  O  Y 
Identifikacijska 
številka  O Identifikator, ki na edinstven način identificira osebo ali 
družbo.  N 
Vrsta 
identifikacijske 
številke  O Vrsta identifikacijske številke (npr. številka potnega lista).  N 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
985 
 Začetni datum 
lastništva  O Začetni datum lastništva avtomobila.  N 
Končni datum 
lastništva  O Končni datum lastništva avtomobila.  N 
Podatki o vozilih     
Registrska številka  M  Y 
Številka šasije/VIN  M  Y 
Država registracije  M  Y 
Znamka  M (D.1) npr. Ford, Opel, Renault itd.  Y 
Trgovska vrsta 
vozila  M (D.3) npr. Focus, Astra, Megane.  Y 
Vrsta 
vozila/kategorijska 
oznaka EU  M (J) moped, motorno kolo, osebno vozilo itd.  Y 
Datum prve 
registracije  M (B) Datum prve registracije vozila kjer koli na svetu.  Y 
Začetni datum 
(dejanske) 
registracije  M (I) Datum registracije, ki je naveden na posebnem 
potrdilu vozila.  Y 
Končni datum 
registracije  M Končni datum registracije, ki je naveden na posebnem 
potrdilu vozila. Možno je, da ta datum pomeni obdobje 
veljavnosti, kot je natisnjeno na dokumentu, če ni 
neomejeno (kratica dokumenta = H).  Y 
Stanje  M Na odpadu, ukradeno, izvoženo itn.  Y 
Začetni datum 
stanja  M  Y 
Končni datum 
stanja  O  N 
kW O (P.2)  Y 
Kapaciteta  O (P.1)  Y 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
986 
 Vrsta registrske 
številke  O Običajna, prehodna itd.  Y 
Identifikacijski 
dokument o vozilu 
1 O Prvi edinstveni identifikator, kot je naveden na 
dokumentu o vozilu.  Y 
Dokument o vozilu 
2154 O Drugi identifikator, kot je naveden  na dokumentu o 
vozilu.  Y 
Podatki o 
zavarovanju     
Ime zavarovalnice  O  Y 
Datum začetka 
zavarovanja  O  Y 
Datum konca 
zavarovanja  O  Y 
Naslov  O  Y 
Številka 
zavarovanja  O  Y 
Identifikacijska 
številka  O Identifikator, ki na edinstven način identificira  družbo.  N 
Vrsta 
identifikacijske 
številke  O Vrsta identifikacijske številke (npr. številka gospodarske 
zbornice)  N 
 
2. Varnost podatkov  
2.1. Pregled  
Programska aplikacija Eucaris omogoča varno sporočanje drugim državam in z uporabo formata XML 
komunicira z obstoječimi sistemi v državah. Države izmenjujejo sporočila, tako da jih neposredno 
pošljejo prejemniku. Podatkovni center države je povezan z omrežjem EU TESTA.  
                                                            
154 V Luksemburgu se upo rabljata dva ločena identifikacijska dokumenta o registraciji vozil.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
987 
 XML sporočila, ki se pošiljajo v omrežju, so šifrirana. Tehnika za šifriranje teh  sporočil je SSL. 
Sporočila, poslana podpori, so sporočila XML v navadnem besedilu, saj povezava med aplikacijo in 
podporo poteka v zavarovanem okolju.  
Zagotovljena je aplikacija odjemalca, ki se lahko uporabi v državi za poizvedbo v lastnem registru ali v  
registrih drugih držav. Odjemalci bodo identificirani s pomočjo uporabniškega imena/gesla ali 
certifikata stranke. Povezava do uporabnika je lahko šifrirana, vendar je to v pristojnosti vsake 
posamezne države.  
2.2. Varnostne lastnosti, povezane z izmenjav o sporočil  
Varnostni načrt temelji na kombinaciji HTTPS in XML podpisa. Pri tej možnosti se uporablja podpis 
XML za podpis vseh sporočil, poslanih na strežnik, tako da se pošiljatelja sporočila lahko potrdi s 
preverjanjem podpisa. 1 -stranski SSL (le certif ikat strežnika) se uporablja za zaščito zaupnosti in 
integritete sporočil, ki se prenašajo, in zagotavlja zaščito pred izbrisom/ponovnim predvajanjem in 
vstavljanjem. Namesto dogovorjenega razvoja programske opreme za izvedbo 2 -stranskega SSL se 
izvaja pod pis XML. Uporaba podpisa XML je bližje načrtu spletnih storitev kot 2 -stranski SSL in je zato 
bolj strateška.  
Podpis XML se lahko izvede na več načinov, vendar je izbrani pristop uporaba podpisa XML, in sicer 
kot dela varnosti spletnih storitev (WSS). WSS določa, kako je treba uporabljati podpis XML. Ker WSS 
izhaja iz standarda SOAP, je logično, da se kolikor je mogoče držimo standarda SOAP.  
2.3. Varnostne lastnosti, ki niso povezane z izmenjavo sporočil  
2.3.1.  Avtentifikacija uporabnikov  
Uporabniki spletne  aplikacije Eucaris se potrdijo z uporabniškim imenom in geslom. Ker se uporablja 
standardna avtentifikacija za Windows, lahko države okrepijo raven avtentifikacije uporabnikov, če je 
to potrebno, in sicer z uporabo certifikatov strank.  
2.3.2.  Vloge uporab nikov  
Programska aplikacija Eucaris podpira različne vloge uporabnikov. Vsak skupek storitev ima lastno 
pooblastilo. Npr. (izključni) uporabniki funkcionalnosti „Pogodbe Eucaris“ ne smejo uporabljati 
funkcionalnosti „Prüm“. Administratorske storitve so loč ene od rednih vlog končnih uporabnikov.  
2.3.3.  Kontrolno beleženje in sledenje izmenjavi sporočil  
Kontrolno beleženje vseh tipov sporočil omogoča programska aplikacija Eucaris. Funkcija 
administratorja omogoča, da nacionalni administrator določi, katera sporočila se zabeležijo: zaprosila 
končnih uporabnikov, zaprosila, ki prihajajo iz drugih držav, informacije iz nacionalnih registrov itd.  
Aplikacija se lahko konfigurira tako, da se za to kontrolno beleženje uporabi notranja ali zunanja baza 
podatkov (Ora cle). Odločitev o tem, katera sporočila je treba zabeležiti, je jasno odvisna od naprav 
za kontrolno beleženje drugje v podedovanih sistemih in povezanih aplikacijah odjemalcev.  
Glava vsakega sporočila vsebuje informacije o državi prosilki, organizaciji pr osilki v tej državi in 
zadevnem uporabniku. Naveden je tudi razlog zaprosila.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
988 
 S pomočjo kombiniranega kontrolnega beleženja v državi prosilki in državi, ki odgovarja, je možno 
popolno sledenje vsem izmenjavam sporočil (npr. na zahtevo zadevnega državljana) . 
Kontrolno beleženje se konfigurira prek spletnega odjemalca v sistemu Eucaris (meni Administracija, 
Konfiguracija kontrolnega beleženja). Funkcionalnost kontrolnega beleženja opravlja centralni 
sistem. Ko je kontrolno beleženje omogočeno, se celotno spor očilo (glava in vsebina) shrani v en 
zapis. Stopnja kontrolnega beleženja se lahko določi glede na opredeljeno storitev in na tip sporočila, 
ki prihaja prek centralnega sistema.  
Stopnje kontrolnega beleženja  
Možne so naslednje stopnje kontrolnega beleženja : 
zasebno – sporočilo je zabeleženo: kontrolno beleženje NI na voljo službi za pridobivanje kontrolnih 
beleženj, ampak je na voljo le na nacionalni ravni za revizije in reševanje problemov;  
ni beleženja – sporočilo sploh ni zabeleženo.  
Tipi sporočil  
Izmenj ava informacij med državami je sestavljena iz več sporočil, ki so shematsko prikazana na sliki 5 
spodaj.  
Možni tipi sporočil (na sliki 5, prikazani za centralni sistem Eucaris države X) so:  
 1. zaprosilo centralnemu sistemu_sporočilo o zaprosilu odjemalca;  
 2. zaprosilo drugi državi_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema te države;  
 3. zaprosilo centralnega sistema te države_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema 
druge države;  
 4. zaprosilo podedovanemu registru_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema;  
 5. zaprosilo centralnemu sistemu_sporočilo o zaprosilu podedovanega registra;  
 6. odgovor centralnega sistema_sporočilo o zaprosilu odjemalca;  
 7. odgovor druge države_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema te države;  
 8. odgovor centralnega s istema te države_sporočilo o zaprosilu druge države;  
 9. odgovor podedovanega registra_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema;  
 10. odgovor centralnega sistema_sporočilo o zaprosilu podedovanega registra;  
 Na sliki 5 so prikazane naslednje izmenjave inf ormacij:  
* Zaprosilo za informacijo s strani države X državi Y – modre puščice. To zaprosilo in odgovor 
je sestavljeno iz tipov sporočil 1, 2, 7 in 6.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
989 
 * Zaprosilo za informacijo s strani države Z državi X – rdeče puščice. To zaprosilo in 
odgovor je sestavljeno  iz tipov sporočil 3, 4, 9 in 8.  
* Zaprosilo za informacijo s strani podedovanega registra njegovemu centralnemu 
sistemu (ta pot vključuje tudi zaprosilo posameznega odjemalca za podedovanim 
registrom) – zelene puščice. Ta vrsta zaprosila je sestavljena iz s poročil tipa 5 in 10.  
Slika 5: Tipi sporočil za kontrolno beleženje  
 
2.3.4.  Varnostni modul strojne opreme  
Varnostni modul strojne opreme se ne uporablja.  
Varnostni modul strojne opreme (HSM) zagotavlja dobro zaščito za ključ, ki se uporablja za podpis 
sporočil in identifikacijo strežnikov. To dodatno prispeva k splošni ravni varnosti, vendar je HSM drag 
za nakup/vzdrževanje in ni nobenih zahtev za odločitev za FIPS 140 -2 stopnja 2 ali stopnja 3 HSM. 
Ker se uporablja zaprto omrežje, ki učinkovito ublaži ne varnosti, je bilo odločeno, da se na začetku 
HSM ne bo uporabljal. Če bo HSM potreben za npr. pridobitev akreditacije, se lahko strukturi doda.  
3. Tehnični pogoji izmenjave podatkov  
3.1. Splošen opis aplikacije EUCARIS  
3.1.1.  Pregled  
Aplikacija Eucaris pov ezuje vse sodelujoče države v zankasto omrežje, v okviru katerega vsaka država 
z drugo državo komunicira neposredno. Za vzpostavitev komunikacije ni potrebna osrednja 
komponenta. Aplikacija Eucaris omogoča varno sporočanje drugim državam in z uporabo forma ta 
XML komunicira z obstoječimi sistemi v državah. Ta struktura je razvidna na naslednji sliki.  

Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
990 
  
Države izmenjujejo sporočila, tako da jih neposredno pošljejo prejemniku. Podatkovni center države 
je povezan z omrežjem, ki se uporablja za izmenjavo podatkov (TESTA). Za dostop do omrežja TESTA 
se države priključijo nanj prek nacionalnih portalov. Za povezavo na omrežje se uporablja požarni zid, 
usmerjevalnik pa povezuje aplikacijo Eucaris s požarnim zidom. Odvisno od možnosti, izbrane za 
zaščito sporo čil, se uporablja certifikat z usmerjevalnikom ali aplikacijo Eucaris.  
Zagotovljena je aplikacija odjemalca, ki se lahko uporabi v državi za poizvedbo v lastnem registru ali v 
registrih drugih držav. Aplikacija odjemalca se poveže na Eucaris. Odjemalci bod o identificirani s 
pomočjo uporabniškega imena/gesla ali certifikata stranke. Povezava do uporabnika v zunanji 
organizaciji (npr. policiji) je lahko šifrirana, vendar je to v pristojnosti vsake posamezne države.  
3.1.2.  Področje uporabe sistema  
Področje upo rabe sistema Eucaris je omejeno na postopke, vključene v izmenjavo informacij med 
organi, pristojnimi za registriranje vozil v državah, in osnovno predstavitev teh informacij. Postopki in 
avtomatizirani procesi, v katerih se bodo informacije uporabljale, n e sodijo v področje uporabe 
sistema.  
Države lahko uporabljajo funkcionalnost odjemalca v okviru sistema Eucaris ali pa vzpostavijo svoje 
prilagojene aplikacije odjemalca. Spodnja tabela opisuje, kateri vidiki sistema Eucaris so obvezni 
in/ali predpisani in  kateri so neobvezni za uporabo in/ali jih lahko države prosto določijo.  
Eucaris 
aspects  M/O
155 Remark  
Network 
concept  M The concept is an ‘any -to-any’ communication.  
Physical M TESTA  
                                                            
155 M (mandatory) = obvezni za uporabo ali skladnost; O (optional) = neobvezni za uporabo ali skladnost.  

Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
991 
 network  
Core 
application  M The core application of Eucaris has to be used to connect to the other 
States. The following functionality is offered by the core:  
* Encrypting and signing of the messages;  
* Checking of the identity of the sender;  
* Authorisation of States and local users;  
* Routing of messages;  
* Queuing of asynchronous messages if the recipient service is 
temporally unavailable;  
* Multiple country inquiry functionality;  
* Logging of the exchange of messages;  
* Storage of incoming messages  
Client 
application  O In addition to the core application the Eucaris II client applicati on can be 
used by a State. When applicable, the core and client application are 
modified under auspices of the Eucaris organisation.  
Security 
concept  M The concept is based on XML -signing by means of client certificates and 
SSL-encryption by means of serv ice certificates.  
Message 
specifications  M Every State has to comply with the message specifications as set by the 
Eucaris organisation and this Chapter. The specifications can only be 
changed by the Eucaris organisation in consultation with the States.  
Operation 
and Support  M The acceptance of new States or a new functionality is under auspices of 
the Eucaris organisation. Monitoring and help desk functions are managed 
centrally by an appointed State.  
 
3.2. Funkcijske in nefunkcijske zahteve  
3.2.1.  Gene rična funkcionalnost  
V tem delu so na splošno opisane glavne generične funkcije.  
Št. Opis  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
992 
 1. Sistem omogoča organom držav, pristojnim za registracije, interaktivno izmenjavo sporočil o 
zaprosilu in odgovoru.  
2. Sistem vsebuje aplikacijo odjemalca, ki omogoča končnemu uporabniku, da pošlje zaprosila 
in predstavi informacije v odgovoru za ročno obdelavo.  
3. Sistem omogoča „oddajanje“, kar državi omogoča, da pošlje zaprosilo vsem drugim državam. 
Glavna aplikacija prihajajoče odgovore uskladi v eno sporočilo o odgovoru aplikaciji 
odjemalca (ta funkcionalnost se imenuje „poizvedba v več državah“).  
4. Sistem lahko obravnava različne vrste sporočil. Vloge uporabnikov, pooblastila, usmerjanje, 
podpis in kontrolno beleženje so opredeljeni glede na posame zno storitev.  
5. Sistem omogoča državam, da izmenjujejo svežnje sporočil ali sporočila, ki vsebujejo veliko 
število zaprosil ali odgovorov. Ta sporočila se obravnavajo na asinhron način.  
6. Sistem postavi v vrsto asinhrona sporočila, če je država prejemn ica začasno nedosegljiva, in 
zagotavlja dostavo, kakor hitro prejemnik spet deluje.  
7. Sistem shranjuje prihajajoča asinhrona sporočila, dokler jih ni mogoče obdelati.  
8. Sistem omogoča dostop le aplikacijam v okviru sistema Eucaris drugih držav, ne pa 
posameznim organizacijam v teh drugih državah, tj. vsak organ, pristojen za registracijo, 
deluje kot edini portal med svojimi nacionalnimi končnimi uporabniki in ustreznimi organi v 
drugih državah.  
9. Možno je opredeliti uporabnike različnih držav na enem strežniku Eucaris in jih pooblastiti 
glede na pravice navedene države.  
10. Informacije o državi prosilki, organizaciji in končnem uporabniku so vključene v sporočila.  
11. Sistem omogoča kontrolno beleženje izmenjave sporočil med različnimi državami ter med 
osnovno aplikacijo in nacionalnimi registracijskimi sistemi.  
12. Sistem omogoča, da posebni sekretar, ki je organizacija ali država, izrecno določena za to 
nalogo, zbira kontrolno zabeležene informacije o sporočilih, ki so jih poslale/prejele vse 
sode lujoče države, da se pripravijo statistična poročila.  
13. Vsaka država sama navede, katere kontrolno zabeležene informacije so dane na voljo 
sekretarju in katere informacije so „zasebne“.  
14. Sistem omogoča, da nacionalni administratorji vsake države pri dobijo statistične podatke o 
uporabi.  
15. Sistem omogoča dodajanje novih držav s pomočjo enostavnih administrativnih nalog.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
993 
  
3.2.2.  Uporabnost  
Št. Opis  
16. Sistem zagotavlja vmesnik za avtomatizirano procesiranje sporočil s strani zalednih 
sistemov/podedovanih programov in omogoča integracijo uporabniškega vmesnika v 
navedene sisteme (prilagojeni uporabniški vmesnik).  
17. Sistem je lahko obvladljiv, sam po sebi razumljiv in vsebuje besedilo za pomoč.  
18. Sistem je dokumentiran za pomoč drž avam pri integraciji, operativnih dejavnostih in 
prihodnjem vzdrževanju (npr. referenčni priročniki, funkcionalna/tehnična dokumentacija, 
operativne smernice …).  
19. Uporabniški vmesnik je večjezičen in končnemu uporabniku omogoča, da izbere želeni jezik.  
20. Uporabniški vmesnik omogoča, da lokalni administrator točke na ekranu in kodirane 
informacije prevede v nacionalni jezik.  
 
3.2.3.  Zanesljivost  
Št. Opis  
21. Sistem je oblikovan kot trden in zanesljiv operacijski sistem, ki je odporen na napake 
operaterja in ki se brez težav ponovno vzpostavi po izpadih elektrike ali drugih nesrečah. 
Sistem je mogoče ponovno zagnati brez izgube podatkov ali z minimalno izgubo podatkov.  
22. Sistem daje stabilne in ponovljive rezultate.  
23. Sistem je oblikovan za  zanesljivo delovanje. Sistem je mogoče izvajati v konfiguraciji, ki 
zagotavlja razpoložljivost 98  % (z redundanco, uporabo sekundarnih strežnikov itd.) v vsaki 
dvostranski komunikaciji.  
24. Mogoče je uporabiti del sistema, celo med okvaro nekaterih kompo nent (če ima država C 
težave, lahko državi A in B še vedno komunicirata). Čim bolj je treba zmanjšati okvaro 
posameznih točk sistema v informacijski verigi.  
25. Čas ponovne vzpostavitve sistema po hudi okvari naj bi bil manj kot en dan. Mogoče bi 
moralo b iti čim bolj zmanjšati trajanje okvare z uporabo podpore na daljavo, npr. prek 
osrednjega centra za pomoč uporabnikom.  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
994 
 3.2.4.  Delovanje  
Št. Opis  
26. Sistem se lahko uporablja 24 ur na dan 7 dni na teden. Ta čas delovanja (24 ur x 7 dni) se 
zahteva tudi od podedovanih sistemov držav.  
27. Sistem se hitro odziva na zahteve uporabnikov, ne glede na opravila v ozadju. To se zahteva 
tudi od podedovanih sistemov strank, da se zagotovi sprejemljiv odzivni čas. Sprejemljiv je 
splošni odzivni čas največ 10 sekund  za eno zaprosilo.  
28. Sistem je oblikovan kot večuporabniški, in sicer tako, da se opravila v ozadju lahko 
nadaljujejo, medtem ko uporabnik opravlja opravila v ospredju.  
29. Sistem je oblikovan tako, da je nadgradljiv zaradi podpore v primeru povečanja števila 
sporočil, ko se doda nova funkcionalnost ali nove organizacije ali države.  
 
3.2.5.  Varnost  
Št. Opis  
30. Sistem je primeren za (npr. glede varnostnih ukrepov) izmenjavo sporočil z občutljivimi 
zasebnimi podatki (npr. lastniki/imetniki avtomobila),  opredeljenimi kot EU interno.  
31. Sistem se vzdržuje na tak način, da se prepreči nepooblaščen dostop do podatkov.  
32. Sistem vsebuje storitev za upravljanje pravic in dovoljenj nacionalnih končnih uporabnikov.  
33. Države lahko preverijo identiteto pošiljatelja (na ravni države) s pomočjo podpisa XML.  
34. Države za zahtevo posebnih informacij izrecno pooblastijo druge države.  
35. Sistem na ravni vloge zagotavlja popolno politiko varnosti in šifriranja, združljivo s stopnjo 
varnosti, ki se zahteva v  takih razmerah. Ekskluzivnost in integriteta informacij je 
zagotovljena z uporabo podpisa XML in šifriranja s pomočjo tuneliranja SSL.  
36. Vsem izmenjavam sporočil se lahko sledi s pomočjo kontrolnega beleženja.  
37. Zagotovljena je zaščita pred napadi v  obliki izbrisa (tretja oseba izbriše sporočilo) in napadi v 
obliki ponovnega predvajanja ali vstavljanja (tretja oseba ponovno predvaja ali vstavi 
sporočilo).  
38. Sistem uporablja certifikate zaupanja vredne tretje osebe (Trusted Third Party (TTP)).  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
995 
 39. Sistem lahko obravnava različne certifikate na državo, odvisno od tipa sporočila ali storitve.  
40. Varnostni ukrepi na ravni vloge so zadostni, da omogočajo uporabo neakreditiranih omrežij.  
41. Sistem lahko uporablja nove varnostne tehnike, kot je požarni zid XML.  
 
3.2.6.  Prilagodljivost  
Št. Opis  
42. Sistem je mogoče razširiti z novimi sporočili in novo funkcionalnostjo. Stroški prilagoditev so 
minimalni. Zaradi centraliziranega razvoja komponent aplikacije.  
43. Države lahko opredelijo nove vrste  sporočil za dvostransko uporabo. Ni potrebno, da vse 
države podpirajo vse vrste sporočil.  
 
3.2.7.  Podpora in vzdrževanje  
Št. Opis  
44. Sistem zagotavlja možnost spremljanja za osrednji center za pomoč uporabnikom in/ali 
operaterje za mrežo in strežnike v  različnih državah.  
45. Sistem zagotavlja podporo na daljavo prek osrednjega centra za pomoč uporabnikom.  
46. Sistem zagotavlja možnost analize problemov.  
47. Sistem se lahko razširi na nove države.  
48. Aplikacijo zlahka namesti osebje z minimalno usposobljenostjo in minimalnimi izkušnjami na 
področju IT. Postopek instalacije je čim bolj avtomatiziran.  
49. Sistem zagotavlja stalno testno in sprejemno okolje.  
50. Letni stroški vzdrževanja in podpore so bili v veliki meri zmanjšani z izpolnjevanjem tržnih 
standardov in z oblikovanjem aplikacije na tak način, da je potrebno čim manj podpore 
osrednjega centra za pomoč uporabnikom.  
 
3.2.8.  Oblikovne zahteve  
Št. Opis  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
996 
 51. Sistem je oblikovan in dokumentiran za operativno dobo več let.  
52. Sistem je oblikovan tako, da je neodvisen od ponudnika dostopa do omrežja.  
53. Sistem je v skladu z obstoječimi HW/SW v državah tako, da vzajemno deluje s tistimi 
registracijskimi sistemi, ki uporabljajo odprto standardno tehnologijo spletne storitve (XML, 
XSD, SOA P, WSDL, HTTP(s), spletne storitve, WSS, X.509 itd.).  
 
3.2.9.  Veljavni standardi  
Št. Opis  
54. Sistem je skladen z elementi varstva podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 (členi 21, 22 in 23) 
in Direktive 95/46/ES.  
55. Sistem je skladen s standardi IDA.  
56. Sistem podpira UTF8.  
 
POGLAVJE 4: Ocenjevalni postopek v skladu s členom LAW.PRUM.18 [Predhodna ocena]  
Člen 1: Vprašalnik  
1. Ustrezna delovna skupina Sveta Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: delovna skupina 
Sveta) pripravi vprašalnik o vsaki avtomati zirani izmenjavi podatkov, kakor je določeno v členih 
LAW.PRUM.5 [Cilj] do LAW.PRUM.17 [Predhodna ocena].  
2. Takoj ko Združeno kraljestvo meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni 
kategoriji podatkov, izpolni ustrezni vprašalnik.  
Člen 2: P reskus  
1. Po potrebi in z namenom ocene rezultatov vprašalnika Združeno kraljestvo opravi preskus 
skupaj z eno ali več drugimi državami članicami, ki si v skladu s Sklepom 2008/615/PNZ podatke že 
delijo. Preskus se opravi tik pred ocenjevalnim obiskom ali takoj po njem.  
2. Pogoje in ureditev za ta preskus opredeli ustrezna delovna skupina Sveta in bodo temeljili na 
predhodnem posameznem sporazumu z Združenim kraljestvom. Države, ki sodelujejo pri preskusu, 
določijo praktične podrobnosti.  
Člen 3: Ocenjevalni obisk  
1. Zaradi ocene rezultatov vprašalnika se opravi ocenjevalni obisk.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
997 
 2. Pogoje in ureditev za ta obisk opredeli ustrezna delovna skupina Sveta in temeljijo na 
predhodnem posameznem sporazumu med Združenim kraljestvom in ocenjevalno skupino. 
Združeno kraljes tvo ocenjevalni skupini omogoči, da preveri avtomatizirano izmenjavo podatkov v 
kategoriji ali kategorijah podatkov, ki se ocenjujejo, zlasti z organizacijo programa obiska, ki bo 
upošteval zahteve ocenjevalne skupine.  
3. Ocenjevalna skupina v roku enega mese ca po obisku pripravi poročilo o ocenjevalnem 
obisku in ga pošlje Združenemu kraljestvu, ki lahko predloži pripombe. Ocenjevalna skupina lahko to 
poročilo na podlagi pripomb Združenega kraljestva po potrebi revidira.  
4. Ocenjevalno skupino sestavljajo največ trije strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, ki 
sodelujejo v avtomatizirani izmenjavi podatkov v kategorijah podatkov, ki se ocenjujejo, imajo 
izkušnje v zvezi z zadevno kategorijo podatkov, so ustrezno nacionalno varnostno preverjeni za 
obravnavan je takih zadev in so pripravljeni sodelovati pri vsaj enem ocenjevalnem obisku v drugi 
državi. Ocenjevalna ekipa vključuje tudi predstavnika Komisije.  
5. Člani ocenjevalne skupine spoštujejo zaupno naravo informacij, ki jih pridobijo pri 
opravljanju svoje nal oge.  
Člen 4: Ocenjevanje, ki se izvaja na podlagi sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ  
Svet bo pri izvajanju postopka ocenjevanja iz člena LAW.PRUM.18 [Predhodna ocena] in tega 
poglavja prek ustrezne delovne skupine Sveta upošteval rezultate postopko v ocenjevanja, izvedenih 
pri sprejetju izvedbenih sklepov Sveta (EU) 2019/968156 in (EU) 2020/1188157. Zadevna delovna 
skupina Sveta odloči, ali je treba izvesti preskus iz člena LAW.PRUM.18(1) [Predhodna ocena], člena 
23(2) poglavja 0 te priloge in člena 2 te ga poglavja.  
Člen 5: Poročanje Svetu  
Celovito poročilo o oceni, v katerem bodo povzeti rezultati vprašalnikov, ocenjevalnega obiska in 
preskusa, se, kjer je ustrezno, predloži Svetu v odločanje na podlagi člena LAW.PRUM.18 [Predhodna 
ocena].  
  
                                                            
156  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2019/968 z dne 6. junija 2019 o začetku avtomatizirane  izmenjave 
podatkov o DNK v Združenem kraljestvu (UL L 156, 13.6.2019, str. 8).  
157  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1188 z dne 6. avgusta 2020 o začetku avtomatizirane izmenjave 
podatkov v zvezi z daktiloskopskimi podatki v Združenem kraljestvu (UL L 265, 1 2.8.2020, str. 1).  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
998 
 PRILOGA LAW -2:  PODATKI IZ EVIDENCE PODATKOV O POTNIKIH (PNR)   
Podatkovni elementi iz evidence podatkov o potnikih (kolikor jih zbirajo letalski prevozniki)  
1. Koda lokatorja evidence PNR;  
2. Datum rezervacije/izdaje vozovnice;  
3. Predvideni datum ali datumi potovanja;  
4. Ime ali imena;  
5. Naslov, telefonska številka in elektronski kontaktni podatki potnika, oseb, ki so rezervirale let za 
potnika, oseb, prek katerih je mogoče stopiti v stik s potnikom, in oseb, ki jih je treba obvestiti v 
nujnih primerih;  
6. Vse razpoložljive inform acije o plačilu/obračunavanju (vključno z informacijami, ki se nanašajo 
izključno na načine plačila in obračunavanje letalske vozovnice, razen vseh drugih informacij, ki 
niso neposredno povezane z letom);  
7. Celoten načrt potovanja za posamezno evidenco PNR;  
8. Informacije v zvezi s programi zvestobe za potnike (oznaka letalskega prevoznika ali prodajalca, 
ki upravlja program, številka potnika v programu zvestobe za potnike, stopnja članstva, opis 
ravni in oznaka zveze);  
9. Potovalna agencija/potovalni agent;  
10. Potova lni status potnika, vključno s potrditvami, prijavo na let, informacijami o neizkoriščenih in 
neodpovedanih rezervacijah ter informacijami o vozovnicah brez rezervacije;  
11. Razdeljene/ločene informacije PNR;  
12. Druge dodatne informacije (OSI), posebne informacij e v zvezi s storitvami (SSI) in posebne 
zahteve v zvezi s storitvami (SSR);  
13. Informacije na vozovnici, vključno s številko vozovnice, datumom izdaje vozovnice, enosmernimi 
vozovnicami in podatki ATFQ (ang. automated ticket fare quote);  
14. Informacije o sedežu,  vključno s številko sedeža;  
15. Informacije o letih pod skupno oznako;  
16. Vse informacije o prtljagi;  
17. Imena drugih potnikov v PNR in število potnikov v PNR, ki potujejo skupaj;  
18. Vse zbrane predhodne informacije o potnikih (API) (vrsta, številka, država izdaje in datum izteka 
veljavnosti osebnega dokumenta, državljanstvo, priimek, ime, spol, datum rojstva, letalski 
prevoznik, številka leta, datum odhoda, datum prihoda, letališče odhoda, letališče prihoda, čas 
odhoda in čas prihoda);  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
999 
 19. Vse pretekle spremembe v PNR iz točk 1 do 18.   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1000  
 PRILOGA LAW -3: VRSTE KAZNIVIH DEJANJ, ZA KATERE JE PRISTOJEN EVROPOL  
— Terorizem  
— Organizirani kriminal  
— Nedovoljen promet s prepovedanimi drogami  
— Dejavnosti pranja denarja  
— Kazniva dejanja, povezana z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi  
— Tihotapljenje priseljencev  
— Trgovina z ljudmi  
— Kazniva dejanja, povezana z motornimi vozili  
— Umor in huda telesna poškodba  
— Nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi  
— Ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev  
— Rasizem in ksenofobija  
— Rop in velika tatvina  
— Nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli  
— Prevare in goljufije  
— Kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije  
— Trgovanje z notranjimi informacijami in manipulacija finančnih trgov  
— Izsiljevanje in oderuštvo  
— Ponarejanje in piratstvo izdelkov  
— Ponarejanje uradnih listin in promet z njimi  
— Ponarejanje denarja in plačilnih sredstev  
— Računalniški kriminal  
— Korupcija  
— Nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1001  
 — Nedovoljena trgovina z ogroženimi živalskimi vrstami  
— Nedovoljena trgovina z ogroženimi rastlinskimi vrstami in sortami  
— Kazniva dejanja zoper okolje, vključno z onesnaževanjem morja z ladij  
— Nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalc i rasti  
— Spolna zloraba in spolno izkoriščanje, vključno z gradivom o zlorabi otrok in pridobivanjem otrok 
za spolne namene  
— Genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojni zločini   
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1002  
 PRILOGA LAW -4: VRSTE HUDIH KAZNIVIH  DEJANJ, ZA KATERE J E PRISTOJEN EUROJU ST 
— Terorizem  
— Organizirani kriminal  
— Nedovoljen promet s prepovedanimi drogami  
— Dejavnosti pranja denarja  
— Kazniva dejanja, povezana z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi  
— Tihotapljenje priseljencev  
— Trgovina z ljudmi  
— Kazniva dejanja, povezana z motornimi vozili  
— Umor in huda telesna poškodba  
— Nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi  
— Ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev  
— Rasizem in ksenofobija  
— Rop in velika tatvina  
— Nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli  
— Prevare in goljufije  
— Kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije  
— Trgovanje z notranjimi informacijami in manipulacija finančnih trgov  
— Izsiljevanje in oderuš tvo  
— Ponarejanje in piratstvo izdelkov  
— Ponarejanje uradnih listin in promet z njimi  
— Ponarejanje denarja in plačilnih sredstev  
— Računalniški kriminal  
— Korupcija  
— Nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1003  
 — Nedovoljena trgovina z ogroženimi ž ivalskimi vrstami  
— Nedovoljena trgovina z ogroženimi rastlinskimi vrstami in sortami  
— Kazniva dejanja zoper okolje, vključno z onesnaževanjem morja z ladij  
— Nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti  
— Spolna zloraba in spolno i zkoriščanje, vključno z gradivom o zlorabi otrok in pridobivanjem otrok 
za spolne namene  
— Genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojni zločini  
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1004  
 PRILOGA LAW -5: NALOG ZA PRIJETJE   
Ta nalog je odredil pristojni pravosodni organ. Zahtevam prijetje spodaj omenjene osebe in njeno 
predajo zaradi uvedbe kazenskega postopka ali izvršitve kazni zapora ali ukrepa, vezanega na 
odvzem prostosti158. 
 
(a)  Podatki o identiteti zahtevane osebe:  
 Priimek:    
 Ime(na):   
 Dekliški priimek, če obstaja:   
 Vzdevki, če obstajajo:   
 Spol:   
 Državljanstvo:   
 Datum rojstva:   
 Kraj rojstva:   
 Prebivališče in/ali znani naslov:   
 Jezik(i), ki jih zahtevana oseba 
razume (če je znano):   
 Opis zahtevane osebe in 
prepoznavna znamenja:   
 Fotografija in prstni odtisi zahtevane osebe, če so na voljo in se lahko pošljejo, ali kontaktni 
podatki o osebi, na katero se je mogoče obrniti, da se priskrbijo ti podatki ali profil DNA (če so 
ti dokazi na voljo, vendar niso bili vključeni)  
 
 
(b) Odločba, na kateri temelji nalog:  
1. Nalog za prijetje ali sodna odločba 
z enakim učinkom:   
                                                            
158 Ta nalog mora biti napisan ali preveden v enega izmed uradnih jezikov izvršitvene države, kadar je ta država 
znana, ali v kateri koli drug jezik, sprejet s strani te države.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1005  
  Vrsta:   
2. Izvršljiva sodba:   
 Referenca:   
 
 
(c) Podatki o trajanju kazni:  
1. Najvišja zaporna kazen ali ukrep, 
ki vključuje odvzem prostosti, ki se 
lahko izreče za kaznivo dejanje 
(kazniva dejanja):   
2. Trajanje izrečene zaporne kazni ali 
ukrepa, ki vključuje odvzem 
prostosti:   
 Trajanje še neprestane kazni:   
 
 
  (d) Navedite, ali je bila oseba osebno navzoča na sojenju, ki se je zaključilo z odločbo:  
 1. ☐ Da, oseba je bila osebno navzoča na sojenju, ki se je zaključilo z odločbo.  
 2. ☐ Ne, oseba ni bila osebno navzoča na sojenju, ki se je zaključilo z odločbo.  
3. Če ste označili polje pod točko 2 zgoraj, prosimo, potrdite obstoj ene od naslednjih 
možnosti, če je to ustrezno:  
 ☐ 3.1a. oseba je bila osebno povabljena dne ... (dan/mesec/leto) in tako obveščena 
o predvidenem datumu in kraju sojenja, ki se je zaključilo z odločbo, in je bila 
obveščena, da se odločba lahko izreče, če se sojenja ne ud eleži;  
ALI 
☐ 3.1b. oseba ni bila osebno povabljena, temveč je bila kako drugače dejansko 
uradno obveščena o predvidenem datumu in kraju sojenja, ki se je zaključilo z 
odločbo, in sicer tako, da je mogoče nedvoumno sklepati, da je bila zadevna oseba 
sezna njena z načrtovanim sojenjem, obveščena pa je bila tudi, da se odločba lahko 
izreče, če se sojenja ne udeleži;  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1006  
 ALI 
☐ 3.2. oseba je bila seznanjena z načrtovanim sojenjem in je pooblastila pravnega 
zastopnika, ki ga je imenovala sama ali ga je imenovala država, da jo zastopa 
na sojenju, in jo je ta zastopnik na sojenju dejansko zastopal;  
ALI 
☐ 3.3. osebi je bila odločba vročena dne … (dan/mesec/leto) in je bila izrecno 
obveščena o pravici do ponovnega sojenja ali pritožbe, v kateri ima pravico 
sodelovati, ki omogoča, da se vsebina zadeve skupaj z novimi dokazi 
ponovno preuči, in ki lahko privede do s premembe prvotne odločbe, in  
☐ oseba je izrecno izjavila, da ne izpodbija odločbe;  
 
ALI 
 
☐ oseba v ustreznem roku ni zahtevala ponovnega sojenja ali ni vložila pritožbe;  
ALI 
☐ 3.4. osebi odločba ni bila osebno vročena, ampak  
– bo osebi ta odločba os ebno vročena nemudoma po predaji, in  
– bo oseba po vročitvi odločbe izrecno obveščena o pravici do 
ponovnega sojenja ali pritožbe, v kateri ima pravico sodelovati, ki 
omogoča, da se vsebina zadeve skupaj z novimi dokazi ponovno 
preuči, in ki lahko privede do  spremembe prvotne odločbe, in  
– bo oseba obveščena o roku, v katerem mora zahtevati ponovno 
sojenje ali vložiti pritožbo, ki bo …… dni.  
4. Če ste označili okence pod točko 3.1b, 3.2 ali 3.3, navedite informacije o tem, kako je bil 
izpolnjen zadevni pogoj:  
…………………………………………………………………………………………………………………………………………
……………………………………………………  
 
 
(e) Kazniva dejanja:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1007  
  Ta nalog se nanaša na skupno:   kaznivih dejanj.  
 Opis okoliščin, v katerih so bila kazniva dejanja storjena, vključno s časom, krajem in vrsto 
udeležbe zahtevane osebe pri kaznivih dejanjih:  
  
 Vrsta in pravna kvalifikacija kaznivega dejanja/kaznivih dejanj in zakonska določba/predpis, ki 
se uporablja:  
  
  
I. Naslednje velja le, če sta odreditvena in izvršitvena država poslali uradno obvestilo v skladu s 
členom  LAW.SURR.79(4) [Področje uporabe] Sporazuma: če je primerno, označite eno ali več 
naslednjih kaznivih dejanj, kot so opredeljena v pravu odreditvene države, ki se v odreditveni 
državi kaznujejo z zaporno kaznijo ali ukrepom, vezanim na odvz em prostosti, za obdobje 
najmanj treh let:  
 ☐ sodelovanje v hudodelski združbi  
☐ terorizem, kot je opredeljen v Prilogi LAW -7 k Sporazumu  
☐ trgovina z ljudmi  
☐ spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija  
☐ nedovoljena trgovina z mamili in psihotropnimi snovmi  
☐ nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi  
☐ korupcija, vključno s podkupovanjem  
☐ goljufija, vključno z goljufijo, ki škoduje finančnim interesom Združenega kraljestva ali Unije  
☐ pranje premoženjske koristi, p ridobljene s kaznivim dejanjem  
☐ ponarejanje denarja  
☐ računalniška kriminaliteta  
☐ kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nedovoljeno trgovino z ogroženimi živalskimi vrstami 
ter ogroženimi rastlinskimi vrstami in sortami  
☐ pomoč pri nezakonite m vstopu v državo in bivanju v njej  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1008  
 ☐ umor, huda telesna poškodba  
☐ nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi  
☐ ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev  
☐ rasizem in ksenofobija  
☐ organiziran ali oborožen rop  
☐ nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli  
☐ prevara  
☐ izsiljevanje in oderuštvo  
☐ ponarejanje in piratstvo izdelkov  
☐ ponarejanje uradnih listin in promet z njimi  
☐ ponarejanje plačilnih sredstev  
☐ nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti  
☐ nedovoljena trgovina z jedrskimi ali radioaktivnimi snovmi  
☐ trgovina z ukradenimi vozili  
☐ posilstvo  
☐ požig  
☐ kazniva dejanja v pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišč a 
☐ ugrabitev zrakoplova, ladje ali vesoljskega plovila  
☐ sabotaža  
II. Podroben opis kaznivih dejanj, ki niso zajeta v oddelku I zgoraj:  
  
 
 
(f) Druge okoliščine v zvezi s primerom (neobvezne informacije):  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1009  
 (Opomba: To bi lahko zajemalo navedbe o ekstrateritorialnosti, prekinitvi zastaranja ali drugih 
posledicah kaznivih dejanj.)  
  
 
 
(g) Ta nalog zajema tudi zaseg in izročitev predmetov, ki se morda potrebujejo kot dokaz:  
 
Ta nalog zajema tudi zaseg in izročitev predmetov, ki jih je zahtevana oseba pridobila s 
kaznivim dejanjem:  
 
Opis predmetov (in kraj) (če je znan):  
  
 
 
(h) Za kaznivo( -a) dejanje( -a), na podlagi katerega( -ih) je bil ta nalog izdan, je zagrožen oziroma je 
bil izrečen  
dosmrtni zapor ali dosmrtni ukrep, ki vključuje odvzem prostosti:  
  
 odreditvena država bo na zahtevo izvršitvene države zagotovila:  
  
  
 ☐ pregled izrečene kazni ali ukrepa – na zahtevo ali najpozneje po dvajsetih letih  
  
in/ali  
 
☐ spodbujanje uporabe ukrepa pomilostitve, za katerega lahko oseba po pravu ali praksi 
odreditvene države upravičeno zaprosi, da se taka kazen ali ukrep ne izvrši.  
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1010  
 (i)  Pravosodni organ, ki je izdal nalog:  
 Uradni naziv:    
 Ime njegovega predstavnika1:  
 Delovno mesto (naziv/položaj):   
 Številka zadeve:   
 Naslov:   
 Telefonska št.: (klicna številka 
države) (številka omrežne skupine)   
 Št. telefaksa (klicna številka 
države) (številka omrežne skupine)   
 E-pošta:   
 Kontaktni podatki osebe, na 
katero se je mogoče obrniti za 
potrebne praktične dogovore o 
predaji:   
 Kadar je osrednji organ odgovoren za pošiljanje in upravno prejemanje naloga za prijetje:  
 Ime osrednjega organa:   
 Kontaktna oseba, če obstaja 
(naziv/položaj ter ime in priimek):   
 Naslov:   
 Telefonska št.: (klicna številka 
države) (številka omrežne skupine)   
 Št. telefaksa (klicna številka 
države) (številka omrežne skupine)   
 E-pošta:   
 Podpis odreditvenega 
pravosodnega organa in/ali 
njegovega predstavnika:   
                                                            
1 V različne jezikovne različice bo vključena navedba pooblaš čene osebe.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1011  
  Ime in priimek:   
 Delovno mesto (naziv/položaj):   
 Datum:   
 Uradni žig (če je na voljo):  
 
 
 
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1012 
 PRILOGA LAW -6: IZMENJAVA INFORMACIJ  IZ KAZENSKIH EVIDEN C – TEHNIČNE IN PROC ESNE 
SPECIFIKACIJE   
POGLAVJE  1 – SPLOŠNE DOLOČBE  
Člen  1: Cilj  
Namen te priloge je določiti potrebne  procesne in tehnične določbe za izvajanje naslova IX 
[Izmenjava informacij iz kazenskih evidenc] tretjega dela.  
Člen  2: Komunikacijska mreža  
1. Elektronska izmenjava informacij iz kazenskih evidenc med državo članico na eni strani in 
Združenim kraljestvom na  drugi strani poteka z uporabo skupne komunikacijske infrastrukture, ki 
zagotavlja šifrirano komunikacijo.    
2. Skupna komunikacijska infrastruktura je komunikacijsko omrežje čezevropskih telematskih 
storitev med upravami (TESTA). Vsak nadaljnji razvoj tega omrežja ali katerega koli alternativnega 
varnega omrežja zagotavlja, da vzpostavljena skupna komunikacijska infrastruktura še naprej 
izpolnjuje varnostne zahteve, ki so ustrezne za izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc.  
Člen  3: Programska oprema za med omrežno povezovanje  
1. Države uporabljajo standardizirano programsko opremo za medomrežno povezovanje, ki 
omogoča povezovanje njihovih centralnih organov v skupno komunikacijsko infrastrukturo za 
elektronsko izmenjavo informacij iz kazenske evidence z drugimi  državami v skladu z določbami 
naslova  IX [Izmenjava informacij iz kazenskih evidenc] tretjega dela in to prilogo.  
2. Programska oprema za medomrežno povezovanje je za države članice referenčna 
programska oprema sistema ECRIS ali njihova nacionalna programska oprema sistema ECRIS, ki je po 
potrebi prilagojena za namene izmenjave informacij z Združenim kraljestvom, kot je določeno v tem 
sporazumu.  
3. Združeno kraljestvo je odgovorno za razvoj in delovanje lastne programske opreme za 
medomrežno povezovanje. V ta namen Združeno kraljestvo najpozneje pred začetkom veljavnosti 
tega sporazuma zagotovi, da njegova nacionalna progra mska oprema za medomrežno povezovanje 
deluje v skladu s protokoli in tehničnimi specifikacijami, določenimi za referenčno programsko 
opremo sistema ECRIS, ter vsemi nadaljnjimi tehničnimi zahtevami, ki jih določi agencija eu -LISA.  
4. Združeno kraljestvo brez nepotrebnega odlašanja zagotovi tudi izvedbo vseh naknadnih 
tehničnih prilagoditev svoje nacionalne programske opreme za medomrežno povezovanje, ki so 
potrebne zaradi sprememb tehničnih specifikacij, določenih za referenčno programsko opremo 
sistema ECRIS,  ali sprememb morebitnih nadaljnjih tehničnih zahtev, ki jih določi agencija eu -LISA. V 
ta namen Unija zagotovi, da je Združeno kraljestvo brez nepotrebnega odlašanja obveščeno o vseh 
načrtovanih spremembah tehničnih specifikacij ali zahtev in da prejme vs e informacije, ki jih 
Združeno kraljestvo potrebuje za izpolnjevanje svojih obveznosti iz te priloge.  
Člen  4: Informacije, ki jih je treba posredovati v uradnih obvestilih, zahtevkih in odgovorih  
1. Vsa uradna obvestila iz člena  LAW.EXINF.123 [Uradna obvestila] vključujejo naslednje 
obvezne informacije:  
(a) informacije o obsojeni osebi (polno ime, datum rojstva, kraj rojstva (mesto in država), spol, 
državljanstvo in – če je ustrezno – prejšnje( -a) ime( -na));  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1013  
 (b) informacije o vrsti obsodbe (datum obsodbe, nazi v sodišča, datum, ko je odločba postala 
pravnomočna);  
(c) informacije o kaznivem dejanju, na podlagi katerega je bila izrečena obsodba (datum 
kaznivega dejanja, na katerem temelji obsodba, ime ali pravna kvalifikacija kaznivega dejanja 
ter sklicevanje na velja vne pravne določbe); in  
(d) informacije o vsebini obsodbe (predvsem kazen in morebitne spremljevalne kazni, varnostne 
ukrepe ter kasnejše odločbe o spremembi izvrševanja kazni).  
2. V uradnih obvestilih se posredujejo naslednje neobvezne informacije, če so te vpis ane v 
kazensko evidenco (točke (a) do (d)) ali so na voljo osrednjemu organu (točke (e) do (h)):  
(a) imena staršev obsojene osebe;  
(b) referenčna številka obsodbe;  
(c) kraj kaznivega dejanja;  
(d) prepovedi, ki izhajajo iz obsodbe;  
(e) matična številka obsojene osebe ali vrsta  in številka osebnega dokumenta;  
(f) prstni odtisi, ki so bili odvzeti tej osebi;  
(g) psevdonim in/ali drugo( -a) ime( -na), če je ustrezno;  
(h) podoba obraza.  
Poleg tega se lahko posredujejo vse druge informacije v zvezi z obsodbami, vnesenimi v kazenske 
evidence.  
3. Vsi zahtevki za informacije iz člena  LAW.EXINF.125 [Zahtevki za informacije] se predložijo v 
standardizirani elektronski obliki v skladu z vzorčnim obrazcem iz poglavja 2 [OBRAZCI] te priloge v 
enem od uradnih jezikov zaprošene države.  
4. Vsi odgovori na zahtevke  iz člena  LAW.EXINF.126 [Odgovori na zahtevke] se predložijo v 
standardizirani elektronski obliki v skladu z vzorčnim obrazcem iz poglavja  2 [OBRAZCI] te priloge in 
jim je priložen seznam obsodb, kot je določeno v nacionalnem pravu. Zaprošena država odgovo ri v 
enem od svojih uradnih jezikov ali v katerem koli drugem jeziku, ki ga sprejmeta obe pogodbenici. 
Združeno kraljestvo na eni strani in Unija v imenu katere koli svoje države članice na drugi strani 
lahko uradno obvestita Specializirani odbor za sodelo vanje pri kazenskem pregonu in pravosodno 
sodelovanje, kateri jeziki so sprejemljivi poleg uradnih jezikov navedene države.  
5. Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje po 
potrebi sprejme kakršne koli spremembe obrazc ev iz poglavja  2 [OBRAZCI] te priloge iz odstavkov 3 
in 4.  
Člen  5: Format za posredovanje informacij  
1. Pri pošiljanju informacij v skladu s členom  LAW.EXINF.123 [Uradna obvestila] in 
členom  LAW.EXINF.126 [Odgovori na zahtevke] v zvezi z imenom ali pravno kla sifikacijo kaznivega 
dejanja in veljavnimi pravnimi določbami se države sklicujejo na ustrezno oznako za vsako kaznivo 
dejanje, navedeno v poslanih informacijah, kot je določeno v razpredelnici kaznivih dejanj v 
poglavju  3 [STANDARDIZIRANI FORMAT ZA POSRED OVANJE INFORMACIJ] te priloge. Če kaznivo 
dejanje ne ustreza nobeni posebni podkategoriji, se za to kaznivo dejanje uporabi oznaka „odprta 
kategorija“ ustrezne ali najbližje kategorije kaznivih dejanj ali, če te ni, oznaka „druga kazniva 
dejanja“.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1014  
 2. Države lahko poleg tega zagotovijo razpoložljive informacije o ravni izvedbe kaznivega 
dejanja in ravni sodelovanja pri zagrešitvi kaznivega dejanja ter, po potrebi, o kazenski 
neodgovornosti ali delni kazenski odgovornosti oziroma povratništvu.  
3. Pri pošiljanju in formacij v skladu s členom  LAW.EXINF.123 [Uradna obvestila] in 
členom  LAW.EXINF.126 [Odgovori na zahtevke] v zvezi z vsebino obsodbe, predvsem kaznijo in 
morebitnimi spremljevalnimi kaznimi, varnostnimi ukrepi ter kasnejšimi odločbami o spremembi 
izvrševan ja kazni, se države sklicujejo na ustrezno oznako za vsako od kazni in ukrepov, navedenih v 
poslanih informacijah, kot je določeno v razpredelnici kazni in ukrepov v poglavju 3 
[STANDARDIZIRANI FORMAT ZA POSREDOVANJE INFORMACIJ] te priloge. Če kazen ali uk rep ne 
ustreza nobeni posebni podkategoriji, se za to posebno kazen ali ukrep uporabi oznaka „odprta 
kategorija“ ustrezne ali najbližje kategorije kazni in ukrepov ali, če te ni, oznaka „druge kazni in 
ukrepi“.  
4. Države po potrebi zagotovijo tudi razpoložlji ve informacije o vrsti in/ali pogojih izvršitve 
izrečene kazni ali ukrepa, kot je določeno v razpredelnici parametrov v poglavju 3 [STANDARDIZIRANI 
FORMAT ZA POSREDOVANJE INFORMACIJ] te priloge. Parameter „nekazenska sodba“ se navede le v 
primerih, ko drža va državljanstva zadevne osebe prostovoljno posreduje informacije o taki sodbi, ko 
odgovarja na zahtevek za informacije o obsodbah.  
5. Države Specializiranemu odboru za sodelovanje na področju kazenskega pregona in 
pravosodno sodelovanje zagotovijo naslednje informacije, zlasti za razširjanje teh informacij drugim 
državam:  
(a) seznam nacionalnih kaznivih dejanj v vsaki od kategorij iz razpredelnice kaznivih dejanj v 
poglavju 3 [STANDARDIZIRANI FORMAT ZA POSREDOVANJE INFORMACIJ] te priloge. Seznam 
vključuje ime ali  pravno klasifikacijo kaznivega dejanja in sklicevanje na veljavne pravne 
določbe. Zajema lahko tudi kratek opis sestavnih elementov kaznivega dejanja;  
(b) seznam vrst kazni, morebitnih dodatnih kazni, varnostnih ukrepov in morebitnih poznejših 
odločb o spreme mbi izvršitve kazni, kakor to določa nacionalno pravo, iz vsake kategorije v 
razpredelnici kazni ter kazenskih ukrepov iz poglavja  3 [STANDARDIZIRANI FORMAT ZA 
POSREDOVANJE INFORMACIJ] te priloge. Zajema lahko tudi kratek opis specifičnih kazni ali 
kazensk ih ukrepov.  
6. Države redno posodabljajo sezname in opise iz odstavka 5. Posodobljene informacije se 
pošljejo Sprecializiranemu odboru za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodno 
sodelovanje.  
7. Specializirani odbor za sodelovanje pri kazenskem p regonu in pravosodno sodelovanje po 
potrebi sprejme kakršne koli spremembe razpredelnic iz poglavja 3 [STANDARDIZIRANI FORMAT ZA 
POSREDOVANJE INFORMACIJ] te priloge iz odstavkov 1 do 4.  
Člen  6: Neprekinjeno posredovanje  
Če elektronski način posredovanja in formacij začasno ni na voljo, države posredujejo informacije na 
kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis, pod pogoji, ki osrednjemu organu zaprošene države 
omogočajo, da ugotovi njegovo verodostojnost za celotno obdobje nerazpoložljivosti.  
Člen  7: Statis tični podatki in poročanje  
1. Ocenjevanje elektronske izmenjave informacij iz kazenskih evidenc v skladu z naslovom  IX 
[Izmenjava informacij iz kazenskih evidenc] tretjega dela se izvaja redno. Ocena temelji na statistiki 
in poročilih zadevnih držav.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1015  
 2. Vsaka dr žava pripravi statistične podatke o izmenjavi, ki jo ustvari programska oprema za 
medomrežno povezovanje, in jih vsak mesec posreduje Specializiranemu odboru za sodelovanje na 
področju kazenskega pregona in pravosodno sodelovanje ter agenciji eu -LISA. Drža ve 
Specializiranemu odboru za sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje ter 
agenciji eu -LISA predložijo tudi statistične podatke o številu državljanov drugih držav, obsojenih na 
njihovem ozemlju, in o številu takih obsodb.  
Člen  8: Tehničn e zahteve  
Države pri izvajanju tega sporazuma upoštevajo skupne tehnične specifikacije za elektronsko 
izmenjavo informacij iz kazenske evidence, kot jih določi agencija eu -LISA, in brez nepotrebnega 
odlašanja ustrezno prilagodijo svoje sisteme.  
 
POGLAVJE  2 – OBRAZCI  
Zahtevek za informacije iz kazenske evidence  
(a) Informacije o državi prosilki:  
Država:  
Osrednji organ( -i): 
Kontaktna oseba:  
Telefon (s klicno kodo):  
Telefaks (s klicno kodo):  
E-naslov:  
Naslov za korespondenco:  
Referenčna številka zadeve, kadar je poznana:  
 
(b) Informacije o identiteti osebe, ki jo zahtevek zadeva  (1): 
Polno ime (imena in vsi priimki):  
Prejšnja imena:  
Psevdonim in/ali drugo( -a) ime( -na), če obstaja( -jo): 
Spol: M ☐ Ž ☐ 
Državljanstvo:  
Datum rojstva (s številkami:  dd/mm/llll):  
Kraj rojstva (mesto in država):  
Ime očeta:  
Ime matere:  
Stalno prebivališče ali znan naslov:  
Matična številka osebe ali vrsta in številka osebnega dokumenta:  
Prstni odtisi:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1016  
 Podoba obraza:  
Drugi razpoložljivi identifikacijski podatki:  
 
(c) Namen zahtevka:  
Označite ustrezno okence  
 
(1) ☐ kazenski postopek (prosimo, da navedete organ, pred katerim teče postopek, in 
referenčno številko zadeve, če je na voljo) …  
… 
(2) ☐ zahtevek izven kazenskega postopka (prosimo, da navedete organ, pred katerim teče 
postopek, in referenčno številko zadeve, če je na voljo, ter označite ustrezno okence):  
(i) ☐ zahtevek pravosodnega organa…  
… 
(ii) ☐ zahtevek pristojnega upravnega organa…  
… 
(iii) ☐ zahtevek zadevne osebe za informacije o lastni kazenski evidenci…  
… 
 
Namen, za katerega se zahtevajo informacije:  
Organ prosilec:  
☐ Zadevna oseba ni privolila v razkritje informacij (če se je zadevno osebo zaprosilo za privolitev v 
skladu z zakonodajo države prosilke).  
Kontaktna oseba, če so potrebne dodatne informacije:  
Ime in priimek:  
Telefon:  
E-naslov:  
Druge informacije (na primer nujnost zahtevka):  
 
Odgovor na zahtevek  
Informacije o zadevni osebi  
Označite ustrezno okence  
Spodaj podpisani organ potrjuje, da:  
☐ v kazenski evidenci zadevne osebe ni nobenih informacij o obsodbi  
☐ v kazenski evidenci zadevne osebe so informacije o obsodbah; priložen je seznam obsodb;  
☐ v kazenski evidenci zadevne osebe so druge informacije; te informacije so priložene 
(neobvezno);  
☐ v kazenski evidenci zadevne osebe so informacije o obsodbah, vendar je država izreka obsodbe 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1017  
 sporočila, da se informacij o teh obsodbah ne sme posredovati za nobene druge namene, razen 
za kazenski postopek. Zahtevek za več informacij se lahko pošlje neposr edno … (navedite 
državo izreka obsodbe)  
☐ v skladu z zakonodajo zaprošene države ni možno obravnavati zahtevkov, vloženih zaradi 
drugega namena kot zaradi kazenskega postopka.  
Kontaktna oseba, če so potrebne dodatne informacije:  
Ime in priimek:  
Telefon : 
E-naslov:  
Druge informacije (omejitev uporabe informacij za zahtevke izven okvira kazenskega postopka):  
Prosimo, navedite število priloženih strani:  
V/Na  
Dne 
Podpis in uradni žig (če je ustrezno):  
Priimek in položaj/organizacija:  
Če je ustrezno, prosimo,  da priložite seznam obsodb in vse skupaj pošljite državi prosilki. Obrazca in 
seznama obsodb ni treba prevajati v jezik države prosilke.  
 
(1)  Za lažjo identifikacijo osebe je treba vpisati čim več informacij.  
 
POGLAVJE  3 – STANDARDIZIRANI FORMAT ZA POSR EDOVANJE INFORMACIJ  
Skupna razpredelnica kategorij kaznivih dejanj z razpredelnico parametrov iz člena 5(1) in (2) 
poglavja  1 [Format za posredovanje informacij]  
 
Koda  Kategorije in podkategorije kaznivih dejanj  
0100  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja,  ki sodijo v pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča  
0101  00 Genocid  
0102  00 Hudodelstva zoper človečnost  
0103  00 Vojna hudodelstva  
0200  00 
odprta Sodelovanje v hudodelski združbi  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1018  
 kategorija  
0201  00 Vodenje kriminalne združbe  
0202  00 Zavestno sodelovanje v kazenskih dejavnostih kriminalne združbe  
0203  00 Zavestno sodelovanje v nekazenskih dejavnostih kriminalne združbe  
0300  00 
odprta 
kategorija  Terorizem  
0301  00 Vodenje teroristične skupine  
0302  00 Zavestno sodelovanje v dejavnostih teroris tične skupine  
0303  00 Financiranje terorizma  
0304  00 Javno ščuvanje k storitvi terorističnega kaznivega dejanja  
0305  00 Novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnosti  
0400  00 
odprta 
kategorija  Trgovina z ljudmi  
0401  00 Trgovina z ljudmi za namen izkoriščanja dela ali storitev  
0402  00 Trgovina z ljudmi za namen izkoriščanja prostitucije drugih oseb oziroma drugih oblik 
spolnega izkoriščanja  
0403  00 Trgovina z ljudmi za namen odstranitve organov ali človeškega tkiva  
0404  00 Trgovina z ljudmi za namen suženjstva, dejavnosti, podobnih suženjstvu, ali 
hlapčevstva  
0405  00 Trgovina z ljudmi za namen izkoriščanja dela ali storitev mladoletnih oseb  
0406  00 Trgovina z ljudmi za namen izkoriščanja prostitucije mladoletnih oseb oziroma drugih 
oblik njihovega spolnega izkoriščanja  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1019  
 0407  00 Trgovina z ljudmi za namen odstranitve organov ali človeškega tkiva mladoletnih oseb  
0408  00 Trgovina z ljudmi za namen suženjstva, dejavnosti, podobnih suženjstvu, ali 
hlapčevstva mladoletnih oseb  
0500  00 
odprta 
kategorija  Nezakonita trgovina  (1) in druga kazniva dejanja v zvezi z orožjem, strelnim orožjem, 
njegovimi sestavnimi deli, strelivom in razstrelivom  
0501  00 Nezakonita proizvodnja orožja, strelnega orožja, njegovih sestavnih delov, streliva in 
razstreliva  
0502  00 Nezakonita proizvodnja orožja, strelnega orožja, njegovih sestavnih delov, streliva in 
razstreliva na nacionalni ravni  (2) 
0503  00 Nezakonit izvoz ali uvoz orožja, strelnega orožja, njegovih sestavnih delov, streliva in 
razstreliva  
0504  00 Nedovoljeno posedovanje ali uporaba orožja, strelnega orožja, njegovih sestavnih 
delov, streliva in razstreliva  
0600  00 
odprta 
kategorija  Okoljski kriminal  
0601  00 Uničenje ali poškodovanje zaščitenih živalskih in rastlinskih vrst  
0602  00 Nezakoniti  izpusti ali izlitja onesnaževalnih snovi ali ionizirajočega sevanja v zrak, 
zemljo ali vodo  
0603  00 Kazniva dejanja v zvezi z odpadki, vključno z nevarnimi odpadki  
0604  00 Kazniva dejanja v zvezi s prepovedano trgovino  (1) z zaščitenimi živalskimi in 
rastlinskimi vrstami ali njihovimi deli  
0605  00 Nenamerno storjena okoljska kazniva dejanja  
0700  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja v zvezi z drogami ali njihovimi predhodnimi sestavinami in druga 
kazniva dejanja proti javnemu zdravju  
0701  00 Kazniva dejanja v zvezi z nezakonito trgovino  (3) s prepovedanimi drogami, 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1020  
 psihotropnimi snovmi in predhodnimi sestavinami, ki niso izključno za osebno 
uporabo storilcev  
0702  00 Nezakonito uživanje drog ter njihovo pridobivanje, posedovanje, izdelovanje a li 
proizvodnja izključno za osebno uporabo storilcev  
0703  00 Pomoč drugim pri nezakonitem jemanju prepovedanih drog ali psihotropnih snovi ali 
spodbujanje drugih k temu  
0704  00 Proizvodnja ali izdelovanje prepovedanih drog, ki niso izključno za osebno up orabo  
0800  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper osebe  
0801  00 Naklepni umor  
0802  00 Hujše oblike naklepnega umora  (4) 
0803  00 Nenaklepni umor  
0804  00 Naklepni umor novorojenčka, ki ga zagreši mati  
0805  00 Nezakonit abortus  
0806  00 Nezakonita evtanazija  
0807  00 Kazniva dejanja v zvezi s samomorom  
0808  00 Nasilje, ki povzroči smrt  
0809  00 Povzročitev posebno hude telesne poškodbe, zmaličenja ali trajne invalidnosti  
0810  00 Nenamerna povzročitev posebno hude telesne poškodbe, zmaličenja ali trajne 
invalidnosti  
0811  00 Povzročitev lažje telesne poškodbe  
0812  00 Nenamerna povzročitev manjše telesne poškodbe  
0813  00 Izpostavljanje nevarnosti izgube življenja ali posebno hude telesne poškodbe  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1021  
 0814  00 Mučenje  
0815  00 Opustitev nudenja pomoči  
0816  00 Kazniva dejanja v zvezi z odstranitvijo organov ali tkiva brez dovoljenja ali privolitve  
0817  00 Kazniva dejanja, povezana z nezakonito trgovino  (3) s človeškimi organi in tkivi  
0818  00 Nasilje ali grožnje v družini  
0900  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper osebno svobodo, dostojanstvo in druge zaščitene interese, 
vključno z rasizmom in ksenofobijo  
0901  00 Ugrabitev, ugrabitev zaradi odkupnine, nezakonito pridržanje  
0902  00 Nezakonita aretacija ali odvzem prostosti s strani javnega org ana 
0903  00 Jemanje talcev  
0904  00 Nezakonit zaseg letala ali ladje  
0905  00 Žaljenje, klevetanje, obrekovanje, zaničevanje  
0906  00 Nevarnosti  
0907  00 Izsiljevanje, pritiski, zalezovanje, nadlegovanje ali psihološko ali čustveno nasilje  
0908  00 Oderuštvo  
0909  00 Hudo oderuštvo  
0910  00 Nezakonit vstop na zasebno posest  
0911  00 Vdor v zasebnost, ki ni nezakonit vstop na zasebno posest  
0912  00 Kazniva dejanja zoper varstvo osebnih podatkov  
0913  00 Nezakonito prestrezanje podatkov ali prisluškovanje  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1022  
 0914  00 Diskriminacija na podlagi spola, rase, spolne usmerjenosti, veroizpovedi ali etnične 
pripadnosti  
0915  00 Javno spodbujanje k rasni diskriminaciji  
0916  00 Javno spodbujanje k rasnemu sovraštvu  
0917  00 Izsiljevanje  
1000  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost  
1001  00 Posilstvo  
1002  00 Hudo posilstvo  (5), ki ni posilstvo mladoletne osebe  
1003  00 Spolni napad  
1004  00 Napeljevanje k prostituciji ali spolnemu dejanju  
1005  00 Nespodobno razkazovanje  
1006  00 Spolno nadlegovanje  
1007  00 Nagovarjanje prostitutke( -a) 
1008  00 Spolno izkoriščanje otrok  
1009  00 Kazniva dejanja v zvezi z otroško pornografijo ali nespodobnimi slikami mladoletnih 
oseb  
1010  00 Posilstvo mladoletne osebe  
1011  00 Spolno nasilje nad mladoletno osebo  
1100  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja proti družinskemu pravu  
1101  00 Nedovoljeni spolni odnosi med ožjimi družinskimi člani  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1023  
 1102  00 Poligamija  
1103  00 Izogibanje plačevanju preživnine ali izogibanje preživninskim obvez nostim  
1104  00 Zanemarjanje ali zapustitev mladoletne ali invalidne osebe  
1105  00 Neizpolnitev odredbe o privedbi ali odstranitvi mladoletne osebe  
1200  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper državo, javni red, izvedbo sodnega postopka ali javnega 
uradnika  
1201  00 Vohunjenje  
1202  00 Veleizdaja  
1203  00 Kazniva dejanja v zvezi z volitvami in referendumom  
1204  00 Poskus ogrožanja življenja ali zdravja voditelja države  
1205  00 Žalitev države, naroda ali državnih simbolov  
1206  00 Žalitev predstavnika javnega organa ali upiranje le -temu  
1207  00 Oderuštvo in izsiljevanje predstavnika javnega organa ali pritisk nanj  
1208  00 Grožnje predstavniku javnega organa ali nasilje nad njim  
1209  00 Kazniva dejanja v zvezi z javnim redom, kršenje javn ega miru  
1210  00 Nasilje med športnimi prireditvami  
1211  00 Tatvina javnih ali upravnih dokumentov  
1212  00 Oviranje ali preprečevanje dela sodišča, dajanje neresničnih izjav v kazenskem ali 
sodnem postopku, kriva izpovedba  
1213  00 Nezakonito poosebljanje osebe ali organa  
1214  00 Pobeg iz zapora  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1024  
 1300  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper javno premoženje ali javni interes  
1301  00 Goljufija v zvezi z javnimi, socialno -varstvenimi ali družinskimi dodatki  
1302  00 Goljufija, ki vpliva na evropske dodatke  
1303  00 Kazniva dejanja v zvezi z nezakonitimi igrami na srečo  
1304  00 Oviranje postopkov javnih razpisov  
1305  00 Aktivna ali pasivna korupcija javnega uslužbenca ali osebe, ki opravlja javno funkcijo, 
ali javnega organa  
1306  00 Poneverjanje, nezakonita prisvojitev ali druga zloraba lastnine s strani javnega 
uradnika  
1307  00 Zloraba položaja s strani javnega uradnika  
1400  00 
odprta 
kategorija  Davčna in carinska kazniva dejanja  
1401  00 Davčna kazniva dejanja  
1402  00 Carinska kazniva dejanja  
1500  00 
odprta 
kategorija  KAZNIVA DEJANJA V ZVEZI Z GOSPODARSTVOM IN TRGOVINO  
1501  00 Stečaj ali goljufiva nesolventnost  
1502  00 Kršitev računovodskih predpisov, poneverjanje, utaja premoženja ali nezakonito 
povečanje obveznosti podjetja  
1503  00 Kršitev pravil konkurence  
1504  00 Pranje premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivim dejanjem  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1025  
 1505  00 Aktivna ali pasivna korupcija v zasebnem sektorju  
1506  00 Razkritje skrivnosti ali kršenje obveznosti varovanja skrivnosti  
1507  00 Trgovanje na podlagi notranjih informacij  
1600  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper premoženje ali poškodovanje blaga  
1601  00 Nezakonita prisvojitev  
1602  00 Nezakonita prisvojitev ali preusmeritev energije  
1603  00 Goljufija, ki vključuje sleparje nje 
1604  00 Preprodaja ukradenega blaga  
1605  00 Nezakonita trgovina  (6) s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi 
deli 
1606  00 Namerna poškodba ali uničenje lastnine  
1607  00 Nenamerna poškodba ali uničenje lastnine  
1608  00 Sabotaža  
1609  00 Kazniva dejanja zoper industrijsko ali intelektualno lastnino  
1610  00 Požig  
1611  00 Požig, ki je povzročil smrt ali poškodbo oseb  
1612  00 Gozdni požig  
1700  00 
odprta 
kategorija  Tatvina  
1701  00 Kraja  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1026  
 1702  00 Tatvina po nezakonitem vstopu na posest  
1703  00 Tatvina z uporabo nasilja ali orožja ali uporabo groženj z nasiljem ali orožjem nad 
osebo  
1704  00 Različne vrste velikih tatvin, pri katerih ni bilo uporabljeno nasilje ali orožje oziroma 
grožnja z nasiljem ali orožjem nad osebami  
1800  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper informacijske sisteme in drug računalniški kriminal  
1801  00 Nezakonit dostop do informacijskih sistemov  
1802  00 Nezakonito poseganje v sistem  
1803  00 Nezakonito poseganje v podatke  
1804  00 Proizvodnja, posedovanje, razširjanje računalniških naprav ali podatkov, ki omogočajo 
storitev računalniških kaznivih dejanj, ali trgovina z njimi  
1900  00 
odprta 
kategorija  Ponarejanje plačilnih sredstev  
1901  00 Ponarejanje denarja  
1902  00 Ponarejanje negotovinskih plačilnih sredstev  
1903  00 Ponarejanje javnih fiduciarnih dokumentov  
1904  00 Dajanje v obtok/uporaba ponarejenega denarja, negotovinskih plačilnih sredstev ali 
javnih fiduciarnih dokumentov  
1905  00 Posedovanje naprave za ponarejanje denarja ali javnih fiduciarnih dokumentov  
2000  00 
odprta 
kategorija  Ponarejanje dokumentov  
2001  00 Ponarejanje (spreminjanje) javnih ali upravnih dokumentov s strani fizične osebe  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1027  
 2002  00 Ponarejanje (spreminjanje) dokumenta s strani javnega uslužbenca ali javnega organa  
2003  00 Dobava ali pridobivanje ponarejenega javnega ali upravnega dokumenta; dobava ali 
pridobivanje ponarejenega dokumenta s strani javnega uslužbenca ali javnega organa  
2004  00 Uporaba ponarejenih javnih ali upravnih dokumentov  
2005  00 Posedovanje naprave za ponarejanje (spreminjanje) javnih ali upravnih dokumentov  
2006  00 Ponarejanje zasebnih dokumentov s strani fizične osebe  
2100  00 
odprta 
kategorija  KAZNIVA DEJANJA PROTI PROMETNIM PREDPISOM  
2101  00 Nevarna vožnja  
2102  00 Vožnja pod vplivom al kohola ali prepovedanih drog  
2103  00 Vožnja brez vozniškega dovoljenja ali med izgubo vozniškega dovoljenja  
2104  00 Nedovoljena zapustitev kraja nesreče  
2105  00 Izogibanje cestni kontroli  
2106  00 Kazniva dejanja v zvezi s cestnim prometom  
2200  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper delovno pravo  
2201  00 Nezakonito zaposlovanje  
2202  00 Kazniva dejanja v zvezi s prejemki, vključno s prispevki za socialno varnost  
2203  00 Kazniva dejanja v zvezi z delovnimi pogoji, zdravjem in varstvom pri delu  
2204  00 Kazniva dejanja v zvezi z dostopom do poklicne dejavnosti ali z njenim izvajanjem  
2205  00 Kazniva dejanja v zvezi z delovnim časom in časom za počitek  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1028  
 2300  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper migracijsko pravo  
2301  00 Nedovoljen vstop ali bivanje  
2302  00 Omogočanje nedovoljenega vstopa in bivanja  
2400  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja zoper vojaško obveznost  
2500  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja v zvezi s hormonskimi snovmi in drugimi spodbujevalci rasti  
2501  00 Nezakonit uvo z, izvoz ali dobava hormonskih snovi in drugih spodbujevalcev rasti  
2600  00 
odprta 
kategorija  Kazniva dejanja v zvezi z jedrskim materialom ali drugimi nevarnimi radioaktivnimi 
snovmi  
2601  00 Nezakonit uvoz, izvoz, dobava ali pridobitev jedrskih ali radioaktivnih materialov  
2700  00 
odprta 
kategorija  Drugi prekrški  
2701  00 Druga naklepna kazniva dejanja  
2702  00 Druga nenaklepna kazniva dejanja  
 
(1)  Razen, če v tej kategoriji ni določeno drugače, „trgovina“ pomeni uvoz, izvoz, pridobitev, 
prodajo,  dobavo, premik ali prevoz.  
(2)  Za namene te podkategorije trgovina vključuje pridobitev, prodajo, dostavo, premik ali prevoz.  
(3)  Za namene te podkategorije trgovina vključuje uvoz, izvoz, pridobitev, prodajo, dobavo, premik 
ali prevoz.  
(4)  Na primer: posebno težke okoliščine.  
(5)  Na primer posilstvo na zelo okruten način.  
(6)  Trgovina vključuje uvoz, izvoz, pridobitev, prodajo, dobavo, premik ali prevoz.  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1029  
 Parametri  
Raven dokončanja:  Dokončano dejanje  C 
Poskus ali priprava  A 
Neposredovani element  Ø 
Raven sodelovanja:  Storilec  M 
Pomočnik in soudeleženec ali pobudnik/organizator, 
zarotnik  H 
Neposredovani element  Ø 
Izključitev kazenske odgovornosti:  Neprištevnost ali zmanjšana odgovornost  S 
Povratništvo  R 
 
Skupna razpredelnica kategorij kazni in kazenskih ukrepov z razpredelnico parametrov iz člena 5(3) 
in (4) poglavja  1 [Format za posredovanje informacij]  
Koda  Kategorije in podkategorije kazni in kazenskih ukrepov  
1000  
odprta 
kategorija  Odvzem prostosti  
1001  Zaporna kazen  
1002  Doživljenjska zaporna kazen  
2000  
odprta 
kategorija  Omejevanje osebne svobode  
2001  Prepoved zahajanja na določene kraje  
2002  Omejitev potovanja v tujino  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1030  
 2003  Prepoved nahajanja na določenih krajih  
2004  Prepoved obiska množične prireditve  
2005  Prepoved stopiti v stik z določeno osebo prek kakršnih koli sredstev  
2006  Elektronski nadzor  (1) 
2007  Obveznost javljanja določenemu organu ob določenem času  
2008  Obveznost biti/prebivati na določenem mestu  
2009  Obveznost biti ob določenem času v kraju stalnega prebivališča  
2010  Obveznost spoštovanja spremljevalnih ukrepov, ki jih odredi sodišče, vključno z 
obveznostjo ostati pod nadzorom  
3000  
odprta 
kategorija  Prepoved posebne pravice ali zmožnosti  
3001  Odvzem položaja  
3002  Izguba/začasna ukinitev zmožnosti opravljanja javne funkcije ali imenovanja na javno 
funkcijo  
3003  Izguba/začasna ukinitev pravice voliti ali biti izvoljen  
3004  Nezmožnost sklepanja pogodb z javno upravo  
3005  Izguba pravice do prejemanja javnih subvenci j 
3006  Prekinitev veljavnosti vozniškega dovoljenja  (2) 
3007  Začasni odvzem vozniškega dovoljenja  
3008  Prepoved vožnje določenih vozil  
3009  Izguba/začasna ukinitev starševske pravice  
3010  Izguba/začasna ukinitev pravice biti strokovnjak v sodnem postopku/pričati pod 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1031  
 prisego/biti član porote  
3011  Izguba/začasna ukinitev pravice zakonitega skrbništva  (3) 
3012  Izguba/začasna ukinitev pravice do odlikovanja ali naziva  
3013  Prepoved izvajanja  strokovne, trgovinske ali socialne dejavnosti  
3014  Prepoved dela ali dejavnosti z mladoletnimi osebami  
3015  Dolžnost zapreti podjetje  
3016  Prepoved posedovanja ali nošenja orožja  
3017  Preklic lovskega/ribiškega dovoljenja  
3018  Prepoved izdaje čekov ali uporabe plačilnih/kreditnih kartic  
3019  Prepoved imeti živali  
3020  Prepoved posedovanja ali uporabe določenih predmetov, ki niso orožje  
3021  Prepoved določenih iger/športov  
4000  
odprta 
kategorija  Prepoved bivanja na določenem ozemlju ali izgon z nj ega 
4001  Prepoved bivanja na nacionalnem ozemlju  
4002  Izgon z nacionalnega ozemlja  
5000  
odprta 
kategorija  Osebne zahteve  
5001  Napotitev na zdravljenje ali druge oblike terapije  
5002  Vključitev v program za socialni nadzor nad pogojno obsojenimi osebami  
5003  Obvezna oskrba/nadzor s strani družine  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1032  
 5004  Vzgojni ukrepi  
5005  Socialno -sodni nadzor  
5006  Obvezno usposabljanje/delo  
5007  Obvezna zagotovitev določenih informacij pravosodnim organom  
5008  Nujna objava sodbe  
5009  Obveznost povrniti škodo, povzročeno s kaznivim dejanjem  
6000  
odprta 
kategorija  Kazni v zvezi z osebno lastnino  
6001  Zaplemba  
6002  Rušenje objektov  
6003  Obnova  
7000  
odprta 
kategorija  Napotitev v institucijo  
7001  Napotitev v psihiatrično bolnišnico  
7002  Napotitev v institucijo za detoksifikacijo  
7003  Napotitev v izobraževalno institucijo  
8000  
odprta 
kategorija  Denarne kazni  
8001  Globa  
8002  Globa, ki temelji na dnevnem osebnem dohodku  (4) 
8003  Globa v korist posebnega prejemnika  (5) 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1033  
 9000  
odprta 
kategorija  Delovne kazni  
9001  Storitev ali delo za skupnost  
9002  Storitev ali delo v korist skupnosti, ki ga dopolnjujejo drugi omejevalni ukrepi  
10000  
odprta 
kategorija  Vojaške kazni  
10001  Izguba vojaškega čina  (6) 
10002  Izgon iz poklicne vojaške službe  
10003  Vojaški zapor  
11000  
odprta 
kategorija  Izključitev/odlog kazni, opozorilo  
12000  
odprta 
kategorija  Druge kazni in kazenski ukrepi  
 
Parametri (določi se po potrebi)  
ø Kazen  
m Ukrep  
a Odložena kazen/ukrep  
b Delno odložena kazen/ukrep  
c Odložena kazen/ukrep, ki je pogojna/z nadzorom  
d Delno odložena kazen/ukrep, ki je pogojna/z nadzorom  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1034  
 e Sprememba kazni/ukrepa  
f Alternativna kazen/ukrep, prvotno izrečen/a kot glavna kazen  
g Alternativna kazen/ukrep, prvotno izrečena za primer nespoštovanja glavne kazni  
h Razveljavitev odložene kazni/ukrepa  
i Naknadno oblikovanje splošne kazni  
j Prekinitev izvršbe/odložitev kazni/ukrepa  (7) 
k Odpust kazni  
l Odpust odložene kazni  
n Konec kazni  
o Oprostitev  
p Amnestija  
q Pogojni izpust (izpust osebe pred koncem prestajanja kazni pod posebnimi pogoji)  
r Rehabilitacija (z izbrisom kazni/brez izbrisa kazni iz kazenske evidence)  
s Kazen ali ukrep za mladoletne osebe  
t Nekazenska sodba  (8) 
 
(1)  Stacionarni ali mobilni nadzor.  
(2)  Za novo vozniško dovoljenje je potrebna ponovna vloga.  
(3)  Zakoniti skrbnik osebe, ki ji je odvzeta poslovna sposobnost, ali mladoletne osebe.  
(4)  Globa, izražena v enotah na dan.  
(5)  Npr.: za institucijo, združenje, sklad ali žrtev.  
(6)  Vojaška degradacija.  
(7)  Ne po vzroči preprečitve izvršitve kazni.  
(8)  Podatki o tem parametru se sporočijo samo, če zanje zaprosi država, katere državljan je zadevna 
oseba.  
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1035  
 PRILOGA LAW -7: OPREDELITEV TERORIZM A 
1. Področje uporabe  
Za namene naslova IX [Izmenjava informacij iz kazenskih evidenc] tretjega dela, točke  (b) člena 
LAW.SURR.79(3) [Področje uporabe], člena LAW.SURR.79(4) [Področje uporabe], točke  (c) člena 
LAW.SURR.82(2) [Izjema za politična kazniva dejanja], točke  (a) člena LAW.CONFISC.15(2) [Razlogi za 
zavrnitev], PRILOGE LAW -5 [NALOG ZA PRIJETJE] in PRILOGE LAW -8 [Zamrznitev in zaplemba] 
„terorizem“ pomeni kazniva dejanja, kot so opredeljena v odstavkih  3 do 14 te priloge.  
2.  Opredelitvi teroristične skupine in strukturirane skupine  
2.1. „Teroristična skupina“ pomeni strukturirano sk upino več kot dveh oseb, ki se ustanovi za 
določen čas in usklajeno izvršuje teroristična kazniva dejanja.  
 
2.2. „Strukturirana skupina“ pomeni skupino, ki ni sestavljena zgolj naključno za takojšnjo 
izvršitev kaznivega dejanja in ki nima nujno formalno določen ih vlog svojih  članov, kontinuitete 
članstva ali razvite strukture.  
3. Teroristična kazniva dejanja  
3.1. Naklepna dejanja , opredeljena kot kazniva dejanja po notranjem pravu, ki lahko glede na 
svojo naravo ali okoliščine resno škodijo državi ali mednarodni organiz aciji, če so storjena z enim od 
ciljev iz odstavka 3.2:  
(a) napadi na življenje osebe, ki lahko povzročijo smrt;  
(b) napadi na telesno celovitost osebe;  
(c) ugrabitev ali jemanje talcev;  
(d) precejšnje uničenje vladnih ali javnih objektov, prevoznega sistema, infrastruktu re, vključno z 
informacijskim sistemom, ploščadi, postavljene na epikontinentalnem pasu, javnega kraja ali 
zasebne lastnine, ki lahko ogrozi življenje ljudi ali povzroči večjo gospodarsko izgubo;  
(e) ugrabitev zrakoplova, plovil ali drugih sredstev tovornega p revoza ali javnih prevoznih 
sredstev;  
(f) proizvodnja, posedovanje, pridobitev, prevoz, dobava ali uporaba razstreliva ali orožja, 
vključno s kemičnim, biološkim, radiološkim ali jedrskim orožjem, pa tudi raziskave in razvoj 
kemičnega, biološkega, radiološkega  ali jedrskega orožja;  
(g) spuščanje nevarnih snovi ali povzročanje požarov, poplav ali eksplozij, ki lahko ogrozijo 
človekovo življenje;  
(h) motnje ali prekinitve oskrbe z vodo, elektriko ali drugimi osnovnimi naravnimi viri, ki lahko 
ogrozijo človekovo življenje;  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1036  
 (i) resno oviranje ali prekinjanje delovanja informacijskega sistema z vnašanjem računalniških 
podatkov, posredovanjem, poškodovanjem, brisanjem, slabšanjem, spreminjanjem ali 
onemogočanjem takih podatkov ali z onemogočanjem dostopa do takih podatko v, in sicer 
namerno in brez te pravice, kadar:  
i. je prizadetih precej informacijskih sistemov z uporabo orodja, ki je bilo zasnovano ali 
prilagojeno predvsem za ta namen;  
ii. kaznivo dejanje povzroča resno škodo;  
iii. je kaznivo dejanje storjeno zoper informacijski sistem kritične infrastrukture;  
(j) brisanje, poškodovanje, slabšanje, spreminjanje ali onemogočanje računalniških podatkov v 
informacijskem sistemu ali namerno in brez pravice onemogočanje dostopa do takih 
podatkov, kadar je kaznivo dejanje storjeno zoper inf ormacijski sistem kritične infrastrukture;  
(k) grožnja, da bo storjeno katero od dejanj iz točk (a) do (j).  
3.2. Cilji iz odstavka 3.1 so:  
(a) resno ustrahovati prebivalstvo;  
(b) nezakonito prisiliti vlado ali mednarodno organizacijo, da neko dejanje stori ali opusti;  
(c) resno destabilizirati ali uničiti temeljne politične, ustavne, gospodarske ali socialne strukture 
države ali mednarodne organizacije . 
4.  Kazniva dejanja v povezavi s teroristično skupino  
Naslednja naklepna  dejanja : 
(a) vodenje teroristične skupine;   
(b) sodelovanje v d ejavnostih teroristične skupine, vključno s priskrbo informacij ali dobavo 
materialnih sredstev ali z vsakršnim financiranjem dejavnosti teroristične skupine, ob 
zavedanju, da bo takšno sodelovanje prispevalo h kaznivim dejavnostim teroristične skupine.  
5.  Javno ščuvanje k storitvi terorističnega kaznivega dejanja  
Distribucija ali zagotavljanje sporočila javnosti na kakršen koli drug način, na spletu ali zunaj njega, z 
namenom napeljevanja k storitvi enega od kaznivih dejanj iz točk (a) do ( j) odstavka 3. 1, kadar 
takšno ravnanje neposredno ali posredno, na primer s poveličevanjem terorističnih dejanj, zagovarja 
storitev terorističnih kaznivih dejanj, kar povzroča nevarnost, da bo eno ali več takih kaznivih dejanj 
lahko storjenih, ko se stori naklepno.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1037  
 6.  Novačenje za terorizem  
Spodbujanje druge osebe, da stori ali prispeva k storitvi katerega od kaznivih dejanj iz točk (a) do ( j) 
odstavka 3. 1 ali iz  odstavka 4, ko se stori naklepno.  
7.  Zagotavljanje usposabljanja za terorizem  
Dajanje navodil za izdelavo ali uporabo razstreliva, strelnega ali drugega orožja ali škodljivih ali 
nevarnih snovi oziroma v zvezi z drugimi posebnimi metodami ali tehnikami z namenom storitve ali 
prispevanja k storitvi katerega od kaznivih dejanj iz točk (a) do ( j) odstavka  3.1 ob zave danju, da so 
zagotovljene spretnosti namenjene uporabi v ta namen, ko se stori naklepno.  
8.  Prejemanje usposabljanja za terorizem  
Prejemanje navodil za izdelavo ali uporabo razstreliva, strelnega ali drugega orožja ali škodljivih ali 
nevarnih snovi oziroma v  zvezi z drugimi posebnimi metodami ali tehnikami z namenom storitve ali 
prispevanja k storitvi katerega od kaznivih dejanj iz točk (a) do ( j) odstavka  3.1, ko se stori naklepno.  
9.  Potovanje za namen terorizma  
9.1. Potovanje v drugo državo z namenom storitve ali  prispevanja k storitvi katerega od 
terorističnih kaznivih dejanj iz  odstavka  3, z namenom sodelovanja v dejavnostih teroristične skupine 
ob zavedanju, da bo to sodelovanje prispevalo h kaznivim dejavnostim te skupine, kakor je navedeno 
v odstavku  4, ali z  namenom usposabljanja za terorizem oziroma zagotavljanja takšnega 
usposabljanja iz odstavkov  7 in 8, ko se stori naklepno.  
9.2. Tudi naslednje ravnanje, ko se stori naklepno:  
 (a) potovanje v navedeno državo z namenom storitve ali prispevanja k storitvi katerega od 
terorističnih kaznivih dejanj iz  odstavka  3, z namenom sodelovanja v dejavnostih teroristične 
skupine ob zavedanju, da bo to sodelovanje prispevalo h kaznivim dejavnostim te skupine, 
kakor je navedeno v  odstavku  4, ali z namenom usposabljanja za teroriz em oziroma 
zagotavljanja takšnega usposabljanja iz  odstavkov  7 in 8 ; ali 
 (b) pripravljalna dejanja osebe, ki vstopa v drugo državo z namenom storitve ali prispevanja k 
storitvi katerega od terorističnih kaznivih dejanj iz  odstavka  3.1. 
10.  Organiziranje ali drugačno omogočanje potovanja za namen terorizma  
Vsako organizacijsko ali olajševalno dejanje, ki pomaga kateri koli osebi pri potovanju za namen 
terorizma, kot je navedeno v odstavku  9.1 in točki  (a) odstavka 9.2, ob zavedanju, da je tako 
zagotovljena pom oč namenjena temu, ko se stori naklepno.  
11. Financiranje terorizma  
11.1. Zagotavljanje ali zbiranje sredstev na kakršen koli način, neposredno ali posredno, z 
namenom, da se uporabijo, ali ob zavedanju, da se bodo v celoti ali delno uporabila za storitev ali 
prispe vek k storitvi katerega koli kaznivega dejanja iz odstavkov 3 do 10, ko se stori naklepno.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1038  
 11.2. Če financiranje terorizma iz odstavka 11.1 zadeva katero koli kaznivo dejanje iz odstavkov  3, 
4 in 9, ni nujno, da se sredstva dejansko uporabijo, v celoti ali delno , za storitev ali prispevanje k 
storitvi katerega od navedenih kaznivih dejanj, niti potrebno, da storilec ve, za katero konkretno 
kaznivo dejanje ali konkretna kazniva dejanja se bodo sredstva uporabila.  
12. Druga kazniva dejanja, povezana s terorističnimi de javnostmi  
Naslednja naklepna dejanja:  
(a) velika tatvina z namenom storitve katerega od kaznivih dejanj iz odstavka  3; 
(b) izsiljevanje z namenom storitve katerega od kaznivih dejanj iz odstavka  3; 
(c) sestavljanje ali uporaba lažnih upravnih dokumentov z namenom storitve katerega od kaznivih 
dejanj iz točk (a) do ( j) odstavka 3.1, iz točke (b) odstavka 4 in iz odstavka 9 .   
13.  Povezava s terorističnimi kaznivimi dejanji  
Da bi se kaznivo dejanje iz odstavkov  4 do 12 štelo za teroristično dejanje iz  odstavka 1, ni tre ba, da 
je teroristično dejanje dejansko storjeno, prav tako pa ni treba, kar zadeva kazniva dejanja iz 
odstavkov  5 do 10 in 12 , vzpostaviti povezave z drugim specifičnim kaznivim dejanjem iz te priloge.  
14.  Pomoč, napeljevanje in poskus  
Naslednja dejanja:  
(a) pom oč pri storitvi kaznivega dejanja iz odstavkov 3 do 8, 11 in 12;  
(b) napeljevanje h kaznivemu dejanju iz odstavkov  3 do 12  ter 
(c) poskus storitve kaznivega dejanja iz odstavkov  3, 6 in 7, iz odstavka  9.1, iz točke  (a) odstavka 
9.2 ter iz odstavkov 11 in 12,  razen  posedovanja iz točke (f) odstavka 3.1 in kaznivega dejanja 
iz točke (k) odstavka 3.1.  
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1039  
 PRILOGA LAW -8: ZAMRZNITEV IN ZAPLEM BA 
Obrazec zahtevka za 
zamrznitev/začasne ukrepe  
 
ODDELEK  A 
 
Država prosilka: ............................................................................................................................. ...... 
  
Zaprošena država: ........................................................................................................ ............................  
 
ODDELEK B: Nujnost  
 
Razlogi za nujnost in/ali datum, ko se zahteva izvršitev:  
 
 
Roki za izvršitev zahtevka za zamrznitev so določeni v členu LAW.CONFISC.8 [Obveznost sprejetja začasnih 
ukrepov] Sporazuma. Če je potreben krajši ali poseben rok, navedite datum in razloge 
za to:  
 
 
 
ODDELEK C: Zadevne osebe  
 
Navedite vse znane informacije o identiteti (1) fizičnih ali (2) pravnih oseb, ki jih zadeva zahtevek za zamrznitev ali 
oseb, ki imajo v lasti premoženje, ki ga zadeva z ahtevek za zamrznitev (če gre za več oseb, navedite podatke o 
vseh):  
 
1. Fizična oseba:   
 
Priimek:    
Ime:   
Druga  imena,  če obstajajo:    
Vzdevki,  če obstajajo:    
Spol:    
Državljanstvo:    
Identifikacijska  številka  ali številka  socialnega  zavarovanja:   
Vrsta  in številka  identifikacijskega  dokumenta  (osebna  izkaznica,  potni  list), če je na voljo:     
Datum  rojstva:    
Kraj rojstva:    
Stalno  prebivališče  in/ali znan  naslov;  zadnji  znani  naslov,  če trenutni  naslov  ni znan:     
Jeziki,  ki jih oseba  razume:     
Navedite,  ali proti tej osebi  obstaja  zahtevek  za zamrznitev  ali ima v lasti premoženje,  ki ga zadeva  zahtevek  za 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1040  
 zamrznitev:   
 
2. Pravna oseba:  
 
Ime:   
Oblika  pravne  osebe:    
Skrajšano  ime, ime, ki se običajno  uporablja,  ali poslovno  ime, če se uporablja:     
Statutarni  sedež:    
Matična  številka:    
Naslov  pravne  osebe:    
Ime in priimek  zastopnika  pravne  osebe:    
Navedite,  ali proti tej pravni  osebi  obstaja  zahtevek  za zamrznitev  ali ima v lasti premoženje,  ki ga zadeva  zahtevek  
za zamrznitev:   
 
Navedite  kraj izvršitve  ukrepa  zamrznitve,  če se razlikuje  od zgornjega  naslova:       
 
3. Tretje osebe:  
 
(i) Tretje osebe, v pravice katerih v zvezi s premoženjem, zajetim v zahtevku za zamrznitev, zahtevek neposredno 
posega (identiteta in razlogi), če je primerno:  
 
(ii) Kadar so tretje osebe imele možnost uveljavljati svoje pravice, priložite listine, ki to dokazujejo.  
 
4. Navedite morebitne druge informacije, ki bi bile lahko v pomoč pri izvršitvi zahtevka za zamrznitev:  
 
 
 
 
 
 
 
ODDELEK D Zadevno premoženje  
Navedite vse znane info rmacije o premoženju, ki je predmet zahtevka za zamrznitev. Navedite podatke o celotnem 
premoženju in po potrebi o posameznih delih:  
1. če se nanaša na denarni znesek:  
 
(i) razloge, na podlagi katerih se lahko domneva, da ima oseba premoženje/dohodek v zaprošeni  državi;  
 
(ii)  opis in lokacijo premoženja/vira dohodka te osebe;  
 
(iii) natančno lokacijo premoženja/vira dohodka te osebe;  
 
(iv) podatke o bančnem računu te osebe (če so znani);  
 
2. če se zahtevek za zamrznitev nanaša na določene dele premoženja ali na premoženje, ki ima enako vrednost 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1041  
 kot to premoženje:  
 
(i)    razloge za domnevo, da se določeni deli premoženja nahajajo v zaprošeni državi:  
 
(ii)    opis in lokacijo določenih delov premoženja;  
 
(iii)   druge relevantne informacije.  
 
3. Skupni znesek, zahtevan za zamrznitev ali izvršitev v zaprošeni državi (s številko in besedo, navedite valuto):   
 
 
 
ODDELEK E Razlogi za zahtevek ali izdajo odredbe o zamrznitvi (po potrebi)  
    Povzetek dejstev:  
 
1. Navedite razloge za zahtevek za zamrznitev ali izdajo odredbe, vključno s povzetkom osnovnih dejstev in 
razlogov za zamrznitev, opisom kaznivih dejanj, ki so predmet preiskave ali postopka, fazo preiskave ali 
postopka, razloge za morebitne dejavnike tvegan ja in morebitne druge relevantne informacije.       
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Vrsta in pravna kvalifikacija kaznivih dejanj, na katera se nanaša zahtevek za zamrznitev ali je bila zanje izdana 
odredba o zamrznitvi, in veljavne zakonske določbe.  
 
 
 
 
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1042  
  
 
 
3. Naslednje velja s amo v primerih, ko sta tako država prosilka kot tudi zaprošena država poslali obvestilo iz člena 
LAW.CONFISC.15(2) [Razlogi za zavrnitev] Sporazuma: po potrebi označite eno ali več naslednjih kaznivih 
dejanj, kot so opredeljena v pravu države prosilke, za katera je v državi prosilki zagrožena najvišja zaporna 
kazen ali varnostni ukrep odvzema prostosti najmanj treh let. Kadar se zahtevek za zamrznite ali odredba o 
zamrznitvi nanaša na več kaznivih dejanj, jih na spodnjem seznamu kaznivih dejanj označite s š tevilkami (ki 
ustrezajo kaznivim dejanjem, navedenim pod točkama 1 in 2):  
 
 sodelovanje v kriminalni združbi  
 terorizem, kot je opredeljen v Prilogi LAW -7 [Opredelitev terorizma]  
 trgovina z ljudmi  
 spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija  
 nedovoljena  trgovina s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi  
 nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi  
 korupcija, vključno s podkupovanjem  
 goljufija, vključno z goljufijo, ki škoduje finančnim interesom Združenega kraljestva ali Unije  
 pranje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem  
 ponarejanje denarja  
 računalniška kriminaliteta  
 kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nedovoljeno trgovino z ogroženimi živalskimi vrstami in ogroženimi 
rastlinskimi vrstami in sortami  
 omogočanje neza konitega vstopa in bivanja  
 umor  
 huda telesna poškodba  
 nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi  
 ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev  
 rasizem in ksenofobija  
 organiziran ali oborožen rop  
 nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinam i, vključno s starinami in umetniškimi deli  
 prevara  
 izsiljevanje in oderuštvo  
 ponarejanje in piratstvo izdelkov  
 ponarejanje upravnih dokumentov in trgovanje z njimi  
 ponarejanje plačilnih sredstev  
 nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti  
 nedovoljena trgovina z jedrskimi ali radioaktivnimi snovmi  
 trgovina z ukradenimi vozili  
 posilstvo  
 požig  
 kazniva dejanja, ki so v pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča  
 ugrabitev zrakoplova, ladje ali vesoljskega plovila  
 sabotaža  
 
4. Druge relevantne informacije (npr. razmerje med premoženjem in kaznivim dejanjem):  
 
 
ODDELEK F: Zaupnost  
 Informacije iz zahtevka morajo po izvršitvi ostati zaupne:  
 
 V času izvršitve so potrebne določene formalnosti:  
 
ODDELEK G: Zahtevki, naslovljeni na več držav  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1043  
 Če je bil zahtevek za zamrznitev posredovan več državam, navedite naslednje informacije:  
 
1. Zahtevek za zamrznitev je bil posredovan naslednjim drugim državam (država in organ):  
 
 
2. Navedite razloge za posredovanje zahtevka za zamrznitev več državam:  
 
 
3. Vrednost sredstev, če je znana, v vsaki zaprošeni državi:  
 
 
4. Navedite morebitne posebne potrebe:  
 
 
ODDELEK H: Povezava s prejšnjimi zahtevki za zamrznitev ali odredbami o zamrznitvi  
Po potrebi navedite informacije, ki so relevantne za identifikacijo prejšnjih ali povezanih zahtevkov za zamrznitev:  
 
1. Datum zahtevka ali izdaje in posredovanja odredbe:  
 
2. Organ, ki mu je bil sklep posredovan:  
 
3. Referenčna številka, ki jo določijo odreditveni in izvršitveni organi:  
 
 
ODDELEK I: Zaplemba  
Temu zahtevku za zamrznitev je priložena odredba o zaplembi, izdana v državi prosilki (referenčna številka odredbe o 
zaplembi):  
 
 Da, referenčna številka:  
 Ne  
 
Premoženje v državi izvršiteljici ostane do posredovanja in izvršitve odredbe o zaplembi zamrznjeno (predvideni 
datum za predložitev sklepa o zaplembi, če je mogoče):  
 
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1044 
  
ODDELEK J: Pravna sredstva (po potrebi)  
Navedite, če je v državi prosilki mogoče uporabiti pravno sredstvo proti izdaji zahtevka za zamrznitev ali odredbe o 
zamrznitvi. Če je to mogoče, navedite dodatne podatke (opis pravnega sredstva, vključno s potrebnimi 
nadaljnjimi koraki in roki):     
 
 
 
 
 
 
ODDELEK K: Odreditveni organ  
Če je država prosilka izdala odredbo o zasegu, na katerem temelji ta zahtevek za zamrznitev, navedite naslednje 
podatke:  
 
1. Vrsta odreditvenega organa:  
 
 sodnik, sodišče, državni tožilec  
 
 drug pristojni organ, ki ga imenuje država prosilka  
 
2. Kontaktni podatki:  
 
Uradni naziv odreditvenega organa:    
Ime njegovega zastopnika:    
Delovno mesto (naziv/položaj):    
Št. zadeve:   
Naslov:     
Telefon: (klicna številka države) (številka omrežne skupine)   
Telefaks: (klicna številk a države) (številka omrežne skupine)   
E-naslov:   
Jeziki, v katerih se je mogoče sporazumevati z odreditvenim organom:   
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1045  
  
Podpis odreditvenega organa in/ali njegovega zastopnika, ki potrjuje točnost in pravilnost vsebine obrazca zahtevka 
za zamrznitev/za časne ukrepe:  
 
Ime:   
Delovno mesto (naziv/položaj):   
Datum:   
 
Uradni žig (če je na voljo):   
 
 
 
 
 
ODDELEK L: Organ za potrjevanje   
Po potrebi navedite vrsto organa, ki je potrdil obrazec zahtevka za zamrznitev/začasne ukrepe:  
 
 sodnik, sodišče, državni tožilec  
 
 drug pristojni organ, ki ga imenuje država prosilka  
 
Uradni naziv organa za potrjevanje:    
Ime njegovega zastopnika:    
Delovno mesto (naziv/položaj):    
Št. zadeve:   
Naslov:     
Telefon: (klicna številka države) (številka omrežne skupine)   
Telefaks: (klicna številka države) (številka omrežne skupine)   
E-naslov:   
Jeziki, v katerih se je mogoče sporazumevati s pristojnim organom:   
 
ODDELEK M: Osrednji organ  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1046  
 Navedite osrednji o rgan, ki je odgovoren za upravno pošiljanje in prejemanje zahtevkov za zamrznitev v državi 
prosilki:  
 
Uradni naziv osrednjega organa:    
Ime in priimek njegovega zastopnika:    
Delovno mesto (naziv/položaj):    
Št. zadeve:   
Naslov:     
Telefon: (klicna št evilka države) (številka omrežne skupine)   
Telefaks: (klicna številka države) (številka omrežne skupine)   
E-naslov:   
Jeziki, v katerih se je mogoče sporazumevati s pristojnim organom:   
 
 
ODDELEK N: Dodatni podatki  
1. Navedite, ali bi morala biti glavna kontaktna točka v državi prosilki:  
 odreditveni organ  
 pristojni organ  
 osrednji organ  
 
2. Navedite kontaktne podatke oseb, na katere se je mogoče obrniti za dodatne informacije v zvezi s tem zahtevkom 
za zamrznitev, če se razlikujejo od zgoraj navedenih:  
Ime/naziv/organizacija:   
Naslov:   
E-pošta/tel. št.:   
 
ODDELEK O: Priloge  
Če je bil a odredba o zamrznitvi izdana v državi prosilki, je treba obrazcu za zahtevek za zamrznitev/začasne ukrepe 
priložiti izvirnik ali ustrezno overjeno kopijo odredbe o zamrznitvi.  
 
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1047  
 Obrazec zahtevka za 
zaplembo  
 
ODDELEK  A 
Država prosilka: ............................................................................................................ .......................  
 
Zaprošena država: ....................................................................................... .............................................  
 
ODDELEK B: Odredba o zaplembi  
Datum izdaje: ............................................................................................................... ............................  
Datum, ko je odredba postala pravnomočna:  ..........................................................................................................................  
Referenčna številka:  ........................................................................................... .......................................  
 
Skupni znesek v odredbi s številkami in besedami, navedite valuto  
Znesek, zahtevan za izvršitev v zaprošeni državi, ali, če gre za določeno vrsto premoženja, opis in lokacija premoženja  
 
Navedite podatke o ugotovitv ah sodišča v zvezi z odredbo o zaplembi:  
 premoženje predstavlja premoženjsko korist, pridobljeno s kaznivim dejanjem, ali ustreza celotni ali delni vrednosti te 
premoženjske koristi  
 premoženje predstavlja pripomoček za tako kaznivo dejanje  
 premoženje je lahko predmet razširjene zaplembe  
 premoženje je na podlagi katere koli druge določbe v zvezi s pristojnostmi za zaplembo, vključno z zaplembo brez 
pravnomočne obsodbe, predmet zaplembe v skladu s pravom države prosilke v zvezi s kaznivim dejanjem  
 
ODDELEK  C: Zadevne osebe  
Navedite vse znane informacije o identiteti (1) fizičnih ali (2) pravnih oseb, ki jih zadeva zahtevek za zaplembo (če gre za 
več oseb, navedite podatke o vseh):  
1. Fizična oseba:   
 
Priimek:   
Ime:   
Druga  imena,  če obstajajo:    
Vzdevki,  če obstajajo:    
Spol:    
Državljanstvo:    
Identifikacijska  številka  ali številka  socialnega  zavarovanja:   
Vrsta  in številka  identifikacijskega  dokumenta  (osebna  izkaznica,  potni  list), če je na voljo:     
Datum  rojstva:    
Kraj rojstva:    
Stalno  prebivališče  in/ali znan  naslov;  zadnji  znani  naslov,  če trenutni  naslov  ni znan:     
Jeziki,  ki jih oseba  razume:     
Navedite,  ali proti tej osebi  obstaja  zahtevek  za zaplembo  ali ima v lasti premoženje,  ki ga zadeva  zahtevek  za zaplembo:   
 
2. Pravna o seba:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1048  
  
Ime:   
Oblika  pravne  osebe:    
Skrajšano  ime, ime, ki se običajno  uporablja,  ali poslovno  ime, če se uporablja:     
Statutarni  sedež:    
Matična  številka:    
Naslov  pravne  osebe:    
Ime in priimek  zastopnika  pravne  osebe:    
Navedite kraj izvršitve zahtevka za zaplembo, če se razlikuje od zgornjega naslova:      
 
3. Tretje osebe:  
 
(i)   Tretje osebe, v pravice katerih v zvezi s premoženjem, zajetim v zahtevku za zaplembo, zahtevek neposredno posega 
(identiteta in razlogi), če je zna no/primerno:  
 
(ii)   Kadar so tretje osebe imele možnost uveljavljati svoje pravice, priložite listine, ki to dokazujejo.  
 
4. Navedite morebitne druge informacije, ki bi bile lahko v pomoč pri izvršitvi zahtevka za zaplembo:  
 
 
ODDELEK D: Zadevno premoženje  
Navedite vse znane informacije o premoženju, ki je predmet zaplembe. Navedite podatke o celotnem premoženju in po 
potrebi o posameznih delih:  
 
1. če se nanaša na denarni znesek:  
 
(i) razloge, na podlagi katerih se lahko domneva, da ima oseba premoženje/dohodek v  zaprošeni državi;  
 
  
(ii) opis in lokacijo premoženja/vira dohodka;  
 
 
2. Če zahtevek zadeva določene dele premoženja:  
 
(i) Razlogi za domnevo, da se določen del ali deli premoženja nahajajo v zaprošeni državi:  
 
 
(ii) Opis in lokacijo določenih delov premoženja:  
 
 
3. Vrednost premoženja:  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1049  
 (i) Skupni znesek zahtevka (približen znesek):  
 
(ii) Skupni znesek, zahtevan za izvršitev v zaprošeni državi (približen znesek):  
 
(iii) Opis in lokacija premoženja, če gre za določeno vrsto premoženja:  
 
 
ODDELEK E: Razlogi za zaplembo  
    Povzetek dejstev:  
1. Navedite razloge za izdajo odredbe o zaplembi, vključno s povzetkom osnovnih dejstev in razlogov za zaplembo, 
opisom kaznivih dejanj, razlogi za morebitne dejavnike tveganja in drugimi relevantnimi informacijami (kot so datum, 
kraj i n okoliščine kaznivega dejanja):  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Vrsta in pravna kvalifikacija kaznivih dejanj, za katera je bil izdan sklep o zaplembi, in veljavne zakonske določbe:  
 
 
 
 
 
 
 
 
3. Naslednje velja samo v primeru, ko sta tako država prosilka kot tudi zaprošena država poslali obvestilo iz člena 
LAW.CONFISC.15(2) [Razlogi za zavrnitev] Sporazuma: po potrebi označite eno ali več naslednjih kaznivih dejanj, 
kot so opredeljena v pravu drža ve prosilke, za katera je v državi prosilki zagrožena najvišja zaporna kazen ali 
varnostni ukrep odvzema prostosti najmanj treh let. Kadar se zahtevek za zaplembo nanaša na več kaznivih dejanj, 
jih na spodnjem seznamu kaznivih dejanj označite s številkami (ki ustrezajo kaznivim dejanjem, navedenim pod 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1050  
 točkama 1 in 2):  
 
 sodelovanje v kriminalni združbi  
 terorizem, kot je opredeljen v Prilogi LAW -7 [Opredelitev terorizma]  
 trgovina z ljudmi  
 spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija  
 nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi  
 nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi  
 korupcija, vključno s podkupovanjem  
 goljufija, vključno z goljufijo, ki škoduje finančnim interesom Združenega kraljestva ali Unije  
 pranje premoženjske  koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem  
 ponarejanje denarja  
 računalniška kriminaliteta  
 kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nedovoljeno trgovino z ogroženimi živalskimi vrstami in ogroženimi 
rastlinskimi vrstami in sortami  
 omogočanje nezakonitega vst opa in bivanja  
 umor  
 huda telesna poškodba  
 nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi  
 ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev  
 rasizem in ksenofobija  
 organiziran ali oborožen rop  
 nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli  
 prevara  
 izsiljevanje in oderuštvo  
 ponarejanje in piratstvo izdelkov  
 ponarejanje upravnih dokumentov in trgovanje z njimi  
 ponarejanje plačilnih sredstev  
 nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti  
 nedovoljena trgovina z jedrskimi ali radioaktivnimi snovmi  
 trgovina z ukradenimi vozili  
 posilstvo  
 požig  
 kazniva dejanja, ki so v pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča  
 ugrabitev zrakoplova, ladje ali vesoljskega plovila  
 sabotaža  
 
4. Druge relevantne inf ormacije (npr. razmerje med premoženjem in kaznivim dejanjem):  
 
 
 
 
ODDELEK F: Zaupnost  
 Informacije iz zahtevka ali del teh informacij mora ostati zaupen:  
 
Navedite kakršne koli relevantne informacije:  
 
    
ODDELEK G: Zahtevki, naslovljeni na več držav  
Če je bil zahtevek za zaplembo posredovan več državam, navedite naslednje informacije:  
1. Zahtevek za zaplembo je bil posredovan naslednjim drugim državam (država in organ):  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1051  
 2. Razlogi za posredovanje zahtevka za zaplembo več državam (izberite ustrezne razloge) : 
 
(i) Če zahtevek zadeva določene dele premoženja:  
 
 Različni deli premoženja, na katere se nanaša zahtevek, naj bi se nahajali v različnih državah  
 
 Zahtevek za zaplembo se nanaša na določen del premoženja in zahteva ukrepanje v več kot eni državi  
 
(ii) Če zahtevek  za zaplembo zadeva denarni znesek:  
 
 Ocenjena vrednost premoženja, ki se lahko zapleni v državi prosilki in v kateri koli zaprošeni državi, verjetno ne bo 
zadostovala za kritje celotnega zneska iz odredbe  
 
 Druge specifične potrebe:  
 
 
3. Vrednost sredstev, če je znana, v vsaki zaprošeni državi:  
 
 
 
4. Če je za zaplembo določenih delov premoženja potrebno ukrepanje v več kot eni državi, opis ukrepa, ki ga je treba 
izvesti v zaprošeni državi:  
 
 
 
ODDELEK H: Pretvorba in prenos premoženja   
1. Če zahtevek za zaplembo zadeva določen del premoženja, navedite ali država prosilka dovoli, da se zaplemba v 
zaprošeni državi izvede v obliki izplačila denarne protivrednosti za premoženje:  
 Da  
 Ne 
 
2. Če zaplemba zadeva denarni znesek, navedite ali se lahko poleg denarja prenese  v državo prosilko tudi drugo 
premoženje, pridobljeno z izvršitvijo odredbe o zaplembi:  
 Da  
 Ne 
 
 
ODDELEK I: Zaporna kazen za dolžnika ali drugi ukrepi, ki omejujejo osebno svobodo  
Navedite, ali država prosilka dovoli, da zaprošena država v celoti ali delno izreče zaporno kazen za dolžnika ali druge 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1052  
 ukrepe, ki omejujejo osebno svobodo, če zahtevka za zaplembo ni mogoče izvršiti:  
 Da  
 Ne  
 
ODDELEK J: Povračilo ali odškodnina za žrtve  
1. Po potrebi navedite:  
 
 
 Odreditveni organ ali drug pristojni organ države prosilke je izdal odločbo o povračilu ali odškodnini žrtvi v 
naslednjem znesku:  
 
 
 Odreditveni organ ali drug pristojni organ države prosilke je izdal odločbo o povračilu naslednjega nedenarnega 
premoženja žrtvi:  
 
 
 
2. Podatki iz odločbe o povračilu premoženja ali plačilu odškodnine žrtvi:  
 
Odreditveni  organ  (uradno  naziv):  
Datum  odločbe:  
Referenčna  številka  odločbe  (če je na voljo):  
Opis premoženja,  ki se povrne,  ali znesek  odškodnine:  
Ime žrtve:  
Naslov  žrtve:  
 
 
ODDELEK K: Pravna sredstva  
Navedite, ali je bilo proti izdaji odredbe o zaplembi že uporabljeno pravno sredstvo. Če je bilo, navedite dodatne podatke 
(opis pravnega sredstva, vključno s potrebnimi nadaljnjimi koraki in roki):     
 
 
 
 
 
ODDELEK L: Odreditveni organ  
Navedite podatke o  organu, ki je izdal zahtevek za zaplembo v državi prosilki:  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1053  
 1. Vrsta odreditvenega organa:  
 
 sodnik, sodišče, državni tožilec  
 
 drug pristojni organ, ki ga imenuje država prosilka  
 
2. Kontaktni podatki:  
 
Uradni naziv odreditvenega organa:    
Ime njegovega zastopnika:    
Delovno mesto (naziv/položaj):    
Št. zadeve:   
Naslov:     
Telefon: (klicna številka države) (številka omrežne skupine)   
Telefaks: (klicna številka države) (številka omrežne skupine)   
E-naslov:   
Jeziki, v katerih se je mogoče sporazumevati z odreditvenim organom:   
 
 
Podpis odreditvenega organa in/ali njegovega zastopnika, ki potrjuje točnost in pravilnost vsebine obrazca zahtevka za 
zaplembo:  
 
Ime:   
Delovno mesto (naziv/položaj):   
Datum:   
 
Uradni žig (če je na voljo):   
 
 
 
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1054  
 ODDELEK M: Organ za potrjevanje   
Po potrebi navedite vrsto organa, ki je potrdil obrazec zahtevka za zaplembo:  
 
 sodnik, sodišče, državni tožilec  
 
 drug pristojni organ, ki ga imenuje odreditvena država  
 
Uradni naziv organa za potrjevanje:    
Ime njegovega zastopnika:    
Delovno mesto (naziv/položaj):    
Št. zadeve:   
Naslov:     
Telefon: (klicna številka države) (številka omrežne skupine)   
Telefaks: (klicna številka države) (številka omrežne skupine)   
E-naslov:   
Jeziki, v katerih se je mogoče sporazumevati s pristojnim organom:   
 
ODDELEK N: Osrednji organ  
Navedite osrednji organ, ki je odgovoren za upravno pošiljanje in prejemanje obrazca zahtevka za zaplembo v državi 
prosilki:  
Uradni naziv osrednjega organa:    
Ime in priimek njegovega zastopnika:    
Delovno mesto (naziv/položaj):    
Št. zadeve:   
Naslov:     
Telefon: (klicna številka države) (številka omrežne skupine)  
Telefaks: (klicna številka države) (številka omrežne skupine )   
E-naslov:   
Jeziki, v katerih se je mogoče sporazumevati s pristojnim organom:   
 
 
ODDELEK O: Dodatni podatki  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1055  
 1. Navedite, ali bi morala biti glavna kontaktna točka v državi prosilki:  
 odreditveni organ  
 pristojni organ  
 osrednji organ  
 
2. Navedite kontaktne podatke oseb, na katere se je mogoče obrniti za dodatne informacije v zvezi s tem obrazcem 
zahtevka za zaplembo, če se razlikujejo od zgoraj navedenih:  
 
Ime/naziv/organizacija:   
Naslov:   
E-pošta/tel. št.:   
 
ODDELEK P: Priloge  
Obrazcu zahtevka za zaplembo morata biti priložena izvirnik ali ustrezno overjena kopija odredbe o zaplembi.  
 
 
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1056  
 PRILOGA UNPRO -1: IZVAJANJE FINANČNIH POGOJEV  
1. Komisija Združenemu kraljestvu za vsak program ali dejavnost Unije ali del programa ali 
dejavnosti Unije, v katerem sodeluje Združeno kraljestvo, čim prej in najpozneje 16.  aprila 
proračunskega leta sporoči naslednje informacije:  
(a) zneske odobritev za prevz em obveznosti v proračunu Unije, dokončno sprejetem za zadevno 
leto, za proračunske vrstice, ki zajemajo sodelovanje Združenega kraljestva v skladu s 
Protokolom I [Programi in dejavnosti, v katerih sodeluje Združeno kraljestvo] k temu 
sporazumu, in po potr ebi znesek zunanjih namenskih odobritev, ki niso rezultat finančnega 
prispevka drugih donatorjev v teh proračunskih vrsticah;  
(b) znesek pristojbine iz člena UNPRO.2.1(4) [Finančni pogoji] tega sporazuma;  
(c) od leta N+1 izvajanja programa, vključenega v protokol iz člena  UNPRO.1.3 [Vzpostavitev 
sodelovanja] tega sporazuma, izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti za proračunsko 
leto N in raven sprostitve obveznosti;  
(d) za programe, za katere se uporablja člen  UNPRO.2.2 [Programi, za katere se uporablja 
samodejni p opravljalni mehanizem], za del programov, za katerega so take informacije 
potrebne za izračun samodejnega popravka, raven prevzetih obveznosti v korist subjektov iz 
Združenega kraljestva, razčlenjeno glede na ustrezno leto proračunskih odobritev, in s tem 
povezano skupno raven obveznosti.  
Komisija na podlagi predloga proračuna čim prej in najpozneje do 1.  septembra proračunskega leta 
predloži oceno informacij iz točk  (a) in  (b). 
2. Komisija Združenemu kraljestvu najpozneje 16.  aprila in 16.  julija vsakega pror ačunskega leta 
izda zahtevek za sredstva, ki ustreza prispevku Združenega kraljestva po tem sporazumu za vsakega 
od programov, dejavnosti ali njihovih delov, v katerih sodeluje Združeno kraljestvo.  
3. Združeno kraljestvo plača znesek, naveden v zahtevku za sr edstva, najpozneje 60  dni po 
izdaji zahtevka za sredstva. Združeno kraljestvo lahko plača ločeno za vsak program in dejavnost.  
4. Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 Komisija za leto 2021, v katerem se sklene protokol iz 
člena UNPRO.1.3 [Vzpostavitev sodelovanja] tega sporazuma, izda zahtevek za sredstva najpozneje 
16. aprila 2021, če se protokol podpiše 31. marca 2021 ali pred tem, oziroma najpozneje 16. v 
mesecu, ki sledi mesecu, v katerem je bil protokol podpisan, če se podpiše po 31. marcu 2021. Če  se 
ta zahtevek za sredstva izda po 16.  juliju zadevnega leta, se za to leto izda en sam zahtevek za 
sredstva. Združeno kraljestvo plača znesek, naveden v zahtevku za sredstva, najpozneje 60  dni po 
izdaji zahtevka za sredstva. Združeno kraljestvo lahko pla ča ločeno za vsak program in dejavnost.  
5. Vrednost zahtevka za sredstva za dano leto se določi z deljenjem letnega zneska, 
izračunanega na podlagi člena  UNPRO.2.1 [Finančni pogoji] tega sporazuma, vključno z vsemi 
prilagoditvami na podlagi člena  UNPRO.2.1(8)  [Finančni pogoji] tega sporazuma, na podlagi 
člena  UNPRO.2.2 [Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem] tega 
sporazuma ali na podlagi člena  UNPRO.2.3 [Financiranje v zvezi s programi, ki se izvajajo prek 
finančnih instrumentov ali  proračunskih jamstev] tega sporazuma, s številom zahtevkov za sredstva 
za navedeno leto v skladu z odstavkoma  2 in 4 te priloge.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1057  
 6. Z odstopanjem od odstavka 5 ima v zvezi s prispevkom za program Obzorje Evropa za 
večletni finančni okvir 2021 –2027 zahtevek z a sredstva za dano leto N vrednost, ki se določi tako, da 
se deli:  
(a) letni znesek, izračunan  
i. z uporabo naslednjega časovnega razporeda plačil za plačila, če je leto N:  
– 2021: 50 % plačano leta 2021, 50 % plačano leta 2026,  
– 2022: 50 % plačano leta 2022, 5 0 % plačano leta 2027,  
ii. za znesek, ki izhaja iz uporabe členov UNPRO.2.1 [Finančni pogoji] in UNPRO.2.2 
[Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem] tega sporazuma, 
vključno z vsemi prilagoditvami na podlagi člena UNPRO.2.1(8) [Finanč ni pogoji] ali 
člena UNPRO.2.2 [Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem] 
tega sporazuma za navedeno leto N, s  
(b) številom zahtevkov za sredstva za navedeno leto N v skladu z odstavkoma 2 in 4.  
Uporaba tega odstavka ne vpliva na izrač un samodejnega popravka na podlagi členov UNPRO.2.2 
[Programi, za katere se uporablja samodejni popravljalni mehanizem] in UNPRO.3.4 [Pregled 
smotrnosti].  
Pri vseh izračunih drugih zneskov, povezanih z delom V tega sporazuma, se pri letnem prispevku 
Združ enega kraljestva upošteva ta odstavek.  
7. Kadar se sodelovanje Združenega kraljestva odpove v skladu s členom  UNPRO.3.2 [Odpoved 
sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Evropske unije] ali UNPRO.3.3. 
[Odpoved sodelovanja v programu v prime ru bistvene spremembe programa Unije] tega sporazuma, 
zapadejo vsa plačila v zvezi z obdobjem pred začetkom učinkovanja odpovedi, ki so bila odložena v 
skladu z odstavkom  6 te priloge. Komisija izda zahtevek za sredstva v zvezi z dolgovanim zneskom 
najpozn eje en mesec po začetku učinkovanja odpovedi. Združeno kraljestvo plača ta dolgovani 
znesek v 60  dneh od izdaje zahtevka za sredstva.  
8. Za upravljanje odobritev se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega 
parlamenta in Sveta159 (v nadaljnjem besedi lu: finančna uredba), ki se uporablja za splošni proračun 
Evropske unije.  
9. Če Združeno kraljestvo dolgovanega zneska ne plača do datuma zapadlosti, Komisija pošlje 
uradni opomin.  
Združeno kraljestvo za vsako zamudo pri plačilu prispevka plača zamudne obresti na neporavnani 
znesek od datuma zapadlosti do dne, ko je ta neporavnani znesek v celoti plačan.  
                                                            
159  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, 
(EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 
283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL EU L 193, 
30.7.2018, str. 1).  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1058  
 Za zneske terjatev, ki niso plačani do datuma zapadlosti, velja obrestna mera, ki jo Evropska 
centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega ref inanciranja, kot je objavljena v seriji  C 
Uradnega lista Evropske unije  in ki velja na prvi dan meseca, v katerem znesek zapade v plačilo, ali 
0 %, katera koli je višja, povečana za tri in pol odstotne točke.  
 
 
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1059  
 PRILOGA IN ST: POSLOVNIK  ZA REŠEVANJE SPOROV  
I. Opredelitev pojmov  
1. Za namene naslova I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma in tega poslovnika se 
uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „upravno osebje“ arbitra pomeni posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega 
arbitra, razen pomočnikov;  
(b) „svetovalec“ pomeni  posameznika, ki ga pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v 
zvezi z arbitražnimi postopki;  
(c) „arbitražno razsodišče“ pomeni razsodišče, ustanovljeno v skladu s členom INST.15 
[Ustanovitev arbitražnega razsodišča] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela  tega 
sporazuma;  
(d) „arbiter“ pomeni člana arbitražnega razsodišča;  
(e) „pomočnik“ pomeni posameznika, ki v okviru mandata arbitra ter pod vodstvom in nadzor om 
arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč arbitru;  
(f) „pogodbenica pritožnica“ pomeni katero koli pogodbenico, ki zahteva ustanovitev 
arbitražnega razsodišča v skladu s členom  INST.14 [Arbitražni postopek] naslova I [Reševanje 
sporov] šestega dela te ga sporazuma ; 
(g)  „register“ pomeni zunanji organ z ustreznim strokovnim znanjem, ki ga pogodbenici 
imenujeta za zagotavljanje upravne podpore v postopkih;  
(h) „tožena pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši zajete določbe; ter  
(i) „predstavnik pogodbenice“  pomeni zaposlenega ali katerega koli posameznika, ki ga imenuje 
ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi vladni subjekt pogodbenice, ki zastopa 
pogodbenico v sporih v skladu s tem sporazumom ali katerim koli dopolnilnim sporazumom.   
II.  Obvestila  
2. Zahtevki, obvestila, pisna stališča ali drugi dokumenti:  
(a) arbitražnega razsodišča se pošljejo obema pogodbenicama hkrati;  
(b) pogodbenice, ki so naslovljeni na arbitražno razsodišče, se v kopiji obenem pošljejo tudi drugi 
pogodbenici ter  
(c) pogodbenice, ki so naslovljeni na drugo pogodbenico, se v kopiji po potrebi obenem pošljejo 
arbitražnemu razsodišču.  
3. Vsa uradna obvestila iz pravila  2 se pošljejo po elektronski pošti ali, če je ustrezno, po 
katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je m ogoče dokazati, da so bila 
poslana. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo tako uradno obvestilo prejeto na dan 
pošiljanja.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1060  
 4. Vsa uradna obvestila se naslovijo na pravno službo Evropske komisije oziroma pravnega 
svetovalca ministrstva Združenega k raljestva za zunanje zadeve, zadeve Commonwealtha in razvoj.  
5. Manjše pisne napake v zahtevkih, obvestilih, pisnih stališčih ali drugih dokumentih v zvezi s 
postopkom arbitražnega razsodišča se lahko popravijo s predložitvijo novega dokumenta, v katerem 
so spremembe jasno razvidne.  
6. Če je zadnji dan za predložitev dokumenta dela prosti dan v institucijah Unije ali vlade 
Združenega kraljestva, se rok za predložitev dokumenta izteče prvi naslednji delovni dan.  
III.  Imenovanje arbitrov  
7. Če je v skladu s  členom INST.15 [Ustanovitev arbitražnega razsodišča] naslova I [Reševanje 
sporov] šestega dela tega sporazuma arbiter določen z žrebom, sopredsednik Partnerskega sveta 
pogodbenice pritožnice nemudoma obvesti sopredsednika tožene pogodbenice o datumu, času  in 
kraju žreba. Tožena pogodbenica je lahko med žrebom prisotna, če se odloči za to možnost. V 
vsakem primeru se žreb opravi s prisotno pogodbenico ali pogodbenicama.  
8. Sopredsednik pogodbenice pritožnice vsakega posameznika, ki je bil izbran za arbitra, pisno 
uradno obvesti o imenovanju. Vsak posameznik svojo razpoložljivost potrdi obema pogodbenicama v 
petih dneh od dne, ko je bil obveščen o svojem imenovanju.  
9. Sopre dsednik Partnerskega sveta pogodbenice pritožnice z žrebom določi arbitra ali 
predsednika v petih dneh od izteka roka iz člena INST.15(2) [Ustanovitev arbitražnega razsodišča] 
naslova I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma, če kateri od podseznam ov iz odstavka 1 
člena INST.27 [Seznam arbitrov] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma:  
(a) ni sestavljen, izmed tistih posameznikov, ki jih je uradno predlagala ena ali obe pogodbenici za 
sestavo tega posebnega podseznama, ali  
(b) ne vsebuje ve č vsaj petih posameznikov, izmed tistih posameznikov, ki so še vedno na tem 
posebnem podseznamu.  
9a. Pogodbenici lahko imenujeta register za pomoč pri organizaciji in vodenju posebnih 
postopkov reševanja sporov na podlagi ad hoc  dogovorov ali na podlagi d ogovorov, ki jih 
sprejme Partnerski svet v skladu s členom INST.34A [Priloge] naslova I [Reševanje sporov] 
šestega dela tega sporazuma.  V ta namen Partnerski svet najpozneje 180 dni po začetku veljavnosti 
tega sporazuma preuči, ali so morda potrebne spreme mbe tega poslovnika.  
IV.  Organizacijska seja  
10. Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim razsodiščem v sedmih 
dneh po njegovi ustanovitvi, da se določijo tiste zadeve, ki se pogodbenicama ali arbitražnemu 
razsodišču zdijo primerne, vključno s:  
(a) plačili in stroški, če niso dolo čeni predhodno, ki se plačajo arbitrom in so v vsakem primeru v 
skladu s standardi STO;  
(b) honorarji za pomočnike. Skupni znesek honorarja za pomočnika ali pomočnike vsakega arbitra 
ne presega 50 % honorarja tega arbitra;  
(c) časovnim razporedom postopkov; ter  
(d) ad hoc  postopki za varstvo zaupnih informacij.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1061  
 Arbitri in predstavniki pogodbenic se lahko tega sestanka udeležijo po telefonu ali video konferenci.  
V. Pisna stališča  
11. Pogodbenica pritožnica svoja pisna stališča predloži najpozneje 20  dni po datumu 
usta novitve arbitražnega razsodišča. Tožena pogodbenica predloži pisno stališče najpozneje 20 dni 
po datumu prejema pisnega stališča pogodbenice pritožnice.  
VI. Delovanje arbitražnega razsodišča  
12. Predsednik arbitražnega razsodišča predseduje vsem sejam. Arbitražno razsodišče lahko na 
predsednika prenese pooblastilo za sprejemanje administrativnih in postopkovnih odločitev.  
13. Razen če je v naslovu  I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma ali v tem poslovniku 
določeno drugače, lahko arbitražno raz sodišče opravlja svoje dejavnosti z uporabo katerih koli 
sredstev, tudi telefona, telefaksa ali računalniških povezav.  
14. Posvetovanj arbitražnega razsodišča se lahko udeležijo le arbitri, arbitražno razsodišče pa 
lahko dovoli, da se posvetovanj udeležijo  tudi njihovi pomočniki.  
15. Oblikovanje odločitev in poročil je v izključni pristojnosti arbitražnega razsodišča in prenos 
pristojnosti ni dovoljen.  
16. Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga naslov  I [Reševanje sporov] šestega dela tega 
sporazuma in njegove priloge ne zajemajo, lahko arbitražno razsodišče po posvetovanju s 
pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je v skladu s temi določbami.  
17. Kadar arbitražno razsodišče meni, da bi bilo treba spremeniti kateri koli rok, ki se uporablja v 
postopkih, z izjemo rokov iz naslova  I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma, ali da bi bila 
potrebna kakršna koli druga postopkovna ali upravna prilagoditev, pisno in po posvetovanju s 
pogodbenicama obvesti pogodbenici o razlogih za spremembo ali pr ilagoditev in o roku ali 
prilagoditvi, ki sta potrebna.   
VII. Zamenjava  
18. Kadar katera od pogodbenic meni, da arbiter ne izpolnjuje zahtev iz Priloge  INST -X (Kodeks 
ravnanja za arbitre) in ga je treba zato zamenjati, ta pogodbenica o tem uradno obvesti d rugo 
pogodbenico v 15 dneh od takrat, ko je pridobila dovolj dokazov o domnevnem arbitrovem 
neizpolnjevanju zahtev iz navedene priloge.  
19. Pogodbenici se posvetujeta v 15 dneh od uradnega obvestila iz pravila 18. Arbitra obvestita o 
domnevnem neizpolnjev anju zahtev in lahko od njega zahtevata, da sprejme ukrepe proti 
neizpolnjevanju zahtev. Če se o tem strinjata, lahko tudi razrešita arbitra in izbereta novega arbitra v 
skladu s členom  INST.15 (Ustanovitev arbitražnega razsodišča) naslova I [Reševanje spo rov] šestega 
dela tega sporazuma.   
20. Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi arbitra, ki ni predsednik 
arbitražnega razsodišča, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži predsedniku 
arbitražnega razsodišča, ki sp rejme končno odločitev.  
Če predsednik arbitražnega razsodišča ugotovi, da arbiter ne izpolnjuje zahtev iz Priloge INST -X 
(Kodeks ravnanja za arbitre), se novega arbitra določi v skladu s členom  INST.15 (Ustanovitev 
arbitražnega razsodišča) naslova I [Reše vanje sporov] šestega dela tega sporazuma.  
21. Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko 
katera koli od njiju zahteva, da se ta zadeva predloži enemu od ostalih članov skupine oseb s 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1062  
 podseznama predsednikov, ki je  bil sestavljen v skladu s členom INST.27 (Seznam arbitrov) naslova  I 
[Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma.  Njegovo ime z žrebom izbere sopredsednik 
Partnerskega sveta iz pogodbenice prosilke ali predsednikov pooblaščenec. Odločitev izbrane osebe  
v zvezi s potrebo po zamenjavi predsednika je dokončna.  
Če ta oseba ugotovi, da predsednik ne izpolnjuje zahtev iz Priloge INST -X (Kodeks ravnanja za 
arbitre), se novega predsednika določi v skladu s členom INST.15 (Ustanovitev arbitražnega 
razsodišča) n aslova I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma.  
VIII. Obravnave  
22. Na podlagi časovnega razporeda, določenega v skladu s pravilom  10, predsednik 
arbitražnega razsodišča po posvetovanju s pogodbenicama in drugimi arbitri obvesti pogodbenici o 
datu mu, uri in kraju obravnave. Pogodbenica, v kateri poteka obravnava, te podatke javno objavi, 
razen če je obravnava zaprta za javnost.  
23. Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, obravnava poteka v Londonu, če je pogodbenica 
pritožnica Evropska unija, in v  Bruslju, če je pogodbenica pritožnica Združeno kraljestvo.  Tožena 
pogodbenica krije stroške, ki nastanejo z logističnim upravljanjem obravnave.  
24. Arbitražno razsodišče lahko skliče dodatne obravnave, če se pogodbenici s tem strinjata.  
25. Vsi arbitri s o navzoči med celotno obravnavo.  
26. Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se obravnave lahko udeležijo naslednje osebe ne 
glede na to, ali je obravnava javna:  
(a) zastopniki pogodbenice;  
(b) svetovalci;  
(c) pomočniki in upravno osebje;  
(d) tolmači, prevajalci in sodni  zapisnikarji arbitražnega razsodišča  in  
(e) izvedenci, kot odloči arbitražno razsodišče v skladu s členom INST.26(2) [Prejetje informacij] 
naslova I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma.   
27. Vsaka od pogodbenic najpozneje pet delovnih dni pred datumom obravnave arbitražnemu 
razsodišču in drugi pogodbenici predloži seznam imen oseb, ki bodo na obravnavi v imenu te 
pogodbenice ustno predstavile argumente, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki bodo navzoči na 
obravnavi.  
28.  Arbitražno razsodi šče vodi obravnave, kot je navedeno v nadaljevanju, ter zagotovi, da imata 
pogodbenica pritožnica in tožena pogodbenica na razpolago enako količino časa pri argumentih in 
protiargumentih:  
Argument:  
(a) argument pogodbenice pritožnice;  
(b) argument tožene pogodbeni ce. 
Protiargument:  
(a) odgovor pogodbenice pritožnice;  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1063  
 (b) replika tožene pogodbenice.  
29. Arbitražno razsodišče lahko kadar koli med ustno obravnavo naslovi vprašanja na katero koli 
pogodbenico.  
30. Arbitražno razsodišče zagotovi pripravo zapisnika ustne obravnav e, ki se čim prej po ustni 
obravnavi pošlje pogodbenicama. Pogodbenici lahko podata pripombe na zapisnik, arbitražno 
razsodišče pa lahko te pripombe prouči.  
31. Vsaka pogodbenica lahko v 10 dneh po datumu obravnave predloži dopolnilno pisno stališče 
glede katerega koli vprašanja, ki se pojavi med obravnavo.  
IX.  Pisna vprašanja  
32. Arbitražno razsodišče lahko kadar koli med postopkom predloži pisna vprašanja eni ali 
obema pogodbenicama. Vsa vprašanja, ki se predložijo eni od pogodbenic, se v kopiji pošljejo  tudi 
drugi pogodbenici.  
33. Vsaka pogodbenica izvod svojih odgovorov na vprašanja arbitražnega razsodišča predloži 
drugi pogodbenici. Druga pogodbenica ima možnost, da predloži pisne pripombe na odgovore 
pogodbenice v petih dneh od prejema tega izvoda.  
X. Zaupnost  
34. Vsaka pogodbenica in arbitražno razsodišče vse informacije, ki jih druga pogodbenica 
predloži arbitražnemu razsodišču in jih označi kot zaupne, obravnavajo kot zaupne. Kadar 
pogodbenica arbitražnemu razsodišču predloži pisno stališče, ki vseb uje zaupne informacije, v 15 
dneh predloži tudi stališče brez zaupnih informacij, ki se razkrije javnosti.  
35. Ta poslovnik pogodbenici v ničemer ne preprečuje, da javnosti razkrije lastna stališča, ne da 
bi pri sklicevanju na informacije, ki jih predloži  druga pogodbenica, razkrila kakršno koli informacijo, 
ki jo druga pogodbenica označi kot zaupno.  
36. Arbitražno razsodišče zadevne dele zasedanja zapre za javnost, kadar stališče in argumenti 
pogodbenice vsebujejo zaupne informacije. Pogodbenici ohranjat a zaupnost obravnav arbitražnega 
razsodišča, kadar obravnave potekajo za zaprtimi vrati.  
XI.  Enostranski stiki  
37. Arbitražno razsodišče se ne sestane oziroma ne stopi v stik s pogodbenico v odsotnosti druge 
pogodbenice.  
38. Arbiter v odsotnosti drugih arbitrov ne razpravlja o nobenem vidiku zadeve v postopku s 
pogodbenico oziroma pogodbenicama.  
XII. Stališča amicus curiae  
39. Razen če se pogodbenici v petih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega razsodišča ne 
dogovorita drugače, lahko arbitražno razsod išče sprejema nezahtevana pisna stališča fizičnih oseb, 
povezanih z eno od pogodbenic, ali pravnih oseb s sedežem na ozemlju katere od pogodbenic, ki so 
neodvisne od vlad pogodbenic, če:  
(a) jih arbitražno razsodišče prejme v desetih  dneh od datuma ustanovitve  arbitražnega 
razsodišča;  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1064  
 (b) so jedrnata in v nobenem primeru ne daljša od 15 tipkanih strani z dvojnim razmikom, 
vključno s prilogami;  
(c) so neposredno pomembna za dejanska ali pravna vprašanja, ki jih preučuje arbitražno 
razsodišče;  
(d) vsebujejo opis osebe, ki stališče predloži, vključno z njenim državljanstvom, če gre za fizično 
osebo, oziroma sedežem, vrsto dejavnosti, pravnim statusom, splošnimi cilji in virom 
financiranja, če gre za pravno osebo;  
(e) je v njih opredeljen interes te osebe v arbitražnem postopku in   
(f) so napisana v angleščini.  
40. Stališča se predložijo pogodbenicama, da izrazita svoje pripombe. Pogodbenici lahko 
arbitražnemu razsodišču predložita stališče v desetih dneh od te predložitve.  
41. Arbitražno razsodišče v svojem poročilu navede vsa sta lišča, prejeta v skladu s pravilom  39. 
Arbitražno razsodišče v svojem poročilu ni dolžno obravnavati argumentov iz teh stališč, če pa to 
naredi, upošteva tudi morebitne pripombe pogodbenic v skladu s pravilom  40.  
XIII. Nujni primeri  
42. V nujnih primerih iz člena  INST.19 [Nujni postopki] iz naslova  I [Reševanje sporov] šestega 
dela tega sporazuma arbitražno razsodišče po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi 
roke iz tega poslovnika. O teh prilagoditvah arbitražno razsodišče uradno obvesti pogodbe nici. 
XIV. Prevajanje in tolmačenje  
43. Postopki pred arbitražnim razsodiščem potekajo v angleščini. Poročila in odločitve 
arbitražnega razsodišča se izdajo v angleščini.   
44. Vsaka pogodbenica krije svoje stroške prevoda dokumentov, ki so bili predloženi  
arbitražnemu razsodišču in katerih izvirni jezik ni angleščina, ter morebitne stroške v zvezi s 
tolmačenjem med ustno obravnavo za svoje zastopnike ali svetovalce.  
XV.  Drugi postopki  
48. Roki iz tega poslovnika se prilagodijo v skladu s posebnimi roki, d oločenimi za sprejetje 
poročila ali odločitve arbitražnega razsodišča v postopkih v skladu s členom INST.22 (Razumno 
obdobje), členom  INST.23 (Pregled skladnosti), členom INST.24 (Začasna pravna sredstva) in členom 
INST.25 (Pregled vseh ukrepov, sprejetih za izpolnitev zahtev po sprejetju začasnih pravnih sredstev) 
naslova I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma.  
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1065  
 PRILOGA INST: KODEKS RAVNANJA  ZA ARBITRE  
I. Opredelitev pojmov  
 
1. V tem  kodeksu ravnanja se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „upravno osebje“ arbitra pomeni posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega 
arbitra, razen pomočnikov;  
 
(b) „arbiter“ pomeni člana arbitražnega razsodišča;  
 
(c) „pomočnik“ pomeni osebo, ki v  okviru mandata arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč 
navedenemu arbitru; ter  
 
(d) „kandidat“ pomeni posameznika, katerega ime je na seznamu arbitrov iz člena INST.27 [Seznami 
arbitrov] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma ali ki se upošteva pri izbiri 
arbitra v skladu s členom  INST.15 [Ustanovitev arbitražnega razsodišča] naslova I [Reševanje 
sporov] šestega dela tega sporazuma.  
 
II.  Glavna načela  
2. Da se ohranita neoporečnost in nepristranskost mehanizma reševanja sporov, vsak kandidat 
in arbiter:  
(a) preuči ta poslovnik;  
 
(b) je neodvisen in nepristranski;  
 
(c) se izogiba neposrednim in posrednim nasprotjem interesov;  
 
(d) se izogiba neprimernemu ravnanju in daja nju vtisa neprimernega ravnanja ali pristranskosti;  
 
(e) upošteva visoke standarde ravnanja in  
 
(f) ne dovoli, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti, 
zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko.  
3. Arbiter ne  sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema 
ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale ali dajale vtis, da vplivajo na ustrezno izpolnjevanje 
njegovih dolžnosti.  
4. Arbiter ne izrablja svojega položaja v arbitražnem razsodišču, da bi ugodil lastnim ali 
zasebnim interesom. Arbiter se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so drugi v 
posebnem položaju, s katerega lahko vplivajo nanj.  
5. Arbiter ne dovol i, da bi pretekla ali obstoječa finančna, poslovna, poklicna, osebna ali 
socialna razmerja ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo.  
6. Arbiter se izogiba vzpostavljanju razmerij ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko 
vplivali na njegovo nepristranskost ali utemeljeno ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1066  
 III. Obveznost razkrivanja informacij  
7. Pred sprejetjem imenovanja za arbitra v skladu s členom INST.15 [Ustanovitev arbitražnega 
razsodišča] naslova I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma kandidat, ki je bil zaprošen za 
opravljanje funkcije arbitra, razkrije vse interese, odnose ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo 
neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko ustvarjali vtis neprimernega ravnanj a ali pristranskosti v 
postopku. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva ugotoviti obstoj tovrstnih interesov, razmerij in 
zadev, vključno s finančnimi, poklicnimi, zaposlitvenimi ali družinskimi interesi.  
8. Obveznost razkritja iz odstavka 7 velja nepr ekinjeno, zato mora arbiter razkriti vse tovrstne 
interese, razmerja in zadeve, ki bi se lahko pojavili v kateri koli fazi postopka.  
9. Kandidat ali arbiter o vseh zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega 
kodeksa ravnanja, takoj ko se j ih zave, obvesti Partnerski svet, ki zadevo nato predloži 
pogodbenicama v preučitev.  
IV. Dolžnosti arbitrov  
10. Arbiter mora biti po sprejetju imenovanja ves čas trajanja postopka na voljo, da lahko svoje 
dolžnosti izpolnjuje temeljito in učinkovito ter p ošteno in vestno.  
11. Arbiter upošteva zgolj vprašanja, ki se sprožijo v postopku in ki so potrebna za odločitev, in 
te svoje dolžnosti ne prenaša na druge osebe.  
12. Arbiter z vsemi ustreznimi ukrepi zagotovi, da njegovi pomočniki in upravno osebje pozna jo 
in upoštevajo obveznosti v okviru funkcije arbitra iz delov  II, III, IV in VI tega kodeksa ravnanja.  
V. Obveznosti nekdanjih arbitrov  
13. Vsi nekdanji arbitri se izogibajo dejavnostim, ki lahko ustvarjajo vtis, da so bili pri opravljanju 
svojih dolžnos ti pristranski ali da so se okoriščali z odločitvijo arbitražnega razsodišča.  
14. Vsi nekdanji arbitri izpolnjujejo obveznosti iz dela  VI tega kodeksa ravnanja.  
VI.  Zaupnost  
15. Arbiter nikdar ne razkrije nejavnih informacij, ki so povezane s postopkom ali pridobljene 
med postopkom, za katerega je bil imenovan. Arbiter v nobenem primeru ne razkrije ali uporabi 
tovrstnih informacij za pridobitev osebnih koristi ali koristi za druge  ali za škodovanje interesom 
drugih oseb.  
16. Arbiter ne razkrije odločitve arbitražnega sodišča ali njenih delov pred njeno objavo v skladu 
z naslovom I [Reševanje sporov] šestega dela tega sporazuma.  
17. Arbiter nikdar ne razkrije niti vsebine posvetov anj arbitražnega razsodišča niti stališč 
katerega od arbitrov ter ne daje nobenih izjav o postopkih, za katere je bil imenovan, ali o spornih 
vprašanjih v postopkih.  
VII.  Stroški  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1067  
 18. Vsak arbiter vodi evidenco in predloži končni obračun v zvezi s časom, k i ga je namenil 
postopku, in stroški, pa tudi v zvezi s časom in stroški svojih pomočnikov in upravnega osebja.   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1068  
 PROTOKOL O UPRAVNEM SODELOVANJU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU DAVKA NA 
DODANO VREDNOST TER VZAJEMNI POMOČI ZA IZTERJAVO TERJATEV V ZVEZI  Z DAVKI IN 
DAJATVAMI  
NASLOV I: SPLOŠNE DO LOČBE  
Člen 1: Cilj  
Cilj tega protokola je vzpostaviti okvir za upravno sodelovanje med državami članicami in Združenim 
kraljestvom, da se njihovim organom omogoči, da si medsebojno pomagajo pri zagotavljanju 
skladn osti z zakonodajo o DDV ter pri zaščiti prihodkov iz DDV in izterjavi terjatev v zvezi z davki in 
carinami.  
Člen 2: Področje uporabe  
1. Ta protokol določa pravila in postopke za sodelovanje pri:  
(a) izmenjavi kakršnih koli informacij, ki lahko pripomorejo k iz vedbi pravilne odmere DDV, 
spremljanju pravilne uporabe DDV in boju proti goljufijam na področju DDV; ter  
(b) izterjavi:  
(i) terjatev, povezanih z DDV, carinami in trošarinami, ki jih obračuna država ali se 
obračunajo v njenem imenu ali jih obračunajo njeni te ritorialni ali upravni pododdelki, 
razen lokalnih organov, ali ki se obračunajo v imenu Unije ; 
(ii) upravnih kazni, glob, pristojbin in dodatnih dajatev, ki so povezane s terjatvami iz 
točke (i) in ki jih naložijo upravni organi, pristojni za obračun zadev nih davkov ali 
dajatev ali za izvajanje upravnih preiskav v zvezi z njimi, ali ki jih potrdijo upravni ali 
sodni organi na zahtevo navedenih upravnih organov; ter  
(iii) obresti in stroškov v zvezi s terjatvami iz točk  (i) in (ii).  
2. Ta protokol ne vpliva na uporabo pravil o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na 
področju DDV in pomoči pri izterjavi terjatev med državami članicami.  
3. Ta protokol ne vpliva na uporabo pravil o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah.  
Člen 3: Opredelitev pojmov  
V tem protokolu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „upravna preiskava“ pomeni vse kontrole, preverjanja in vsako drugo ukrepanje držav pri 
izvajanju njihovih nalog zaradi zagotavljanja pravilne uporabe zakonodaje o DDV;  
(b) „organ prosilec“ pomeni centralni urad za zvezo ali službo za zvezo države, ki vloži zaprosilo v 
skladu z naslovom III [Pomoč pri izterjavi];  
(c) „avtomatična izmenjava“ pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih informacij 
drugi državi brez predhodne zahteve;  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1069  
 (d) „z elektronski mi sredstvi“ pomeni uporabo elektronske opreme za obdelavo (vključno z 
digitalno zgostitvijo) in shranjevanje podatkov ter uporabo žic, radijskega prenosa, optičnih 
tehnologij in drugih elektromagnetnih sredstev;  
(e) „omrežje CCN/CSI“ pomeni skupno platformo, ki temelji na skupnem komunikacijskem 
omrežju (v nadaljnjem besedilu: CCN) in skupnem sistemskem vmesniku (v nadaljnjem 
besedilu: CSI), ki jo je razvila Unija za zagotavljanje vseh prenosov z elektronskimi sredstvi med 
pristojnimi organi na področju obdavč itve;  
(f) „centralni urad za zvezo“ pomeni urad, imenovan v skladu s členom 4(2) [Organizacija], 
katerega glavna odgovornost so stiki za namene uporabe naslova II [Upravno sodelovanje in 
boj proti goljufijam na področju DDV] ali naslova III [Pomoč pri izterjav i]; 
(g) „pristojni organ“ pomeni organ, ki je imenovan v skladu s členom 4(1) [Organizacija];  
(h) „pristojni uradnik“ pomeni vsakega uradnika, imenovanega v skladu s členom 4(4) 
[Organizacija], ki si lahko neposredno izmenjuje informacije v skladu z naslovom II [U pravno 
sodelovanje in boj proti goljufijam na področju DDV];  
(i) „carine“ pomeni dajatev, ki se plača za blago, ki vstopa na carinsko območje vsake 
pogodbenice ali ga zapušča, v skladu s pravili, določenimi v carinski zakonodaji zadevnih 
pogodbenic;  
(j) „trošarine “ pomeni tiste dajatve, ki so kot take opredeljene v nacionalni zakonodaji države, v 
kateri se nahaja organ prosilec;  
(k) „služba za zvezo“ pomeni kateri koli urad, razen centralnega urada za zvezo, ki je bil kot tak 
imenovan v skladu s členom 4(3) [Organizaci ja] za zaprošanje za vzajemno pomoč ali njeno 
zagotavljanje v skladu z naslovom II [Upravno sodelovanje in boj proti goljufijam na področju 
DDV] ali naslovom III [Pomoč pri izterjavi];  
(l) „oseba“ pomeni katero koli osebo, kakor je opredeljena v točki (m) člen a OTH.1(l) naslova XVII 
[DRUGE DOLOČBE] drugega dela tega sporazuma 160. 
(m) „zaprošeni organ“ pomeni centralni urad za zvezo, službo za zvezo ali, kar zadeva sodelovanje 
iz naslova II [Upravno sodelovanje in boj proti goljufijam na področju DDV], pristojnega 
uradnika, ki prejme zahtevo organa prosilca ali organa vložnika;  
(n) „organ prosilec“ pomeni centralni urad za zvezo, službo za zvezo ali pristojnega uradnika, ki v 
imenu pristojnega organa vloži zahtevek za pomoč v skladu z naslovom II [Upravno 
sodelovanje in bo j proti goljufijam na področju DDV];  
                                                            
160 Zaradi večje jasnosti in zlasti za namene tega protoko la pojem „oseba“ vključuje katero koli 
združenje oseb, ki nima pravnega statusa pravne osebe, vendar mu je v skladu z veljavnim pravom 
priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj.  Vključuje tudi katero koli drugo pravno ureditev katere 
koli vrste in obl ike, ki je pravna oseba ali ne, ki izvaja transakcije, ki so predmet DDV, ali je dolžna plačati 
terjatve iz člena  2(1)(b) [Področje uporabe] tega protokola.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1070  
 (o) „sočasna kontrola“ pomeni usklajeni nadzor davčnega položaja davčnega zavezanca ali dveh 
ali več med seboj povezanih davčnih zavezancev, ki ga organizirata dve ali več držav s skupnimi 
ali dopolnjujočimi se interesi;  
(p) „specializirani odbor“ pomeni specializirani trgovinski odbor za upravno sodelovanje na 
področju DDV ter izterjav davkov in dajatev;  
(q) „spontana izmenjava“ pomeni nesistematično sporočanje informacij drugi državi kadar koli in 
brez predhodne zahteve;  
(r) „država“  pomeni državo članico ali Združeno kraljestvo, kot je ustrezno;  
(s) „tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica Unije in ni Združeno kraljestvo;  
(t) „DDV“ pomeni davek na dodano vrednost v skladu z Direktivo Sveta 2006/112/ES o skupnem 
sistemu davka na do dano vrednost za Unijo in davek na dodano vrednost v skladu z zakonom 
o davku na dodano vrednost iz leta  1994  za Združeno kraljestvo.  
Člen 4: Organizacija  
1.  Vsaka država imenuje pristojni organ, ki je odgovoren za uporabo tega protokola.  
2. Vsaka država imenuje:  
(a) centralni urad za zvezo, katerega glavna odgovornost je uporaba naslova II [Upravno 
sodelovanje in boj proti goljufijam na področju DDV] tega protokola, ter  
(b) centralni urad za zvezo, katerega glavna odgovornost je uporaba naslova III [Pomoč pri 
izterjavi] tega protokola.  
3. Vsak pristojni organ lahko imenuje, neposredno ali na podlagi pooblastil:  
(a) službe za zvezo za neposredno izmenjavo informacij v skladu z naslovom II [Upravno 
sodelovanje in boj proti goljufijam na področju DDV] tega protokola;  
(b) službe za zvezo za zaprošanje za vzajemno pomoč ali njeno zagotavljanje v skladu z naslovom 
III [Pomoč pri izterjavi] tega protokola v zvezi s svojo posebno ozemeljsko pristojnostjo ali 
operativnimi pristojnostmi.  
4. Vsak pristojni organ lahko imenuje, nep osredno ali na podlagi pooblastil, pristojne uradnike, 
ki lahko neposredno izmenjajo informacije na podlagi naslova II [Upravno sodelovanje in boj proti 
goljufijam na področju DDV] tega protokola.  
5. Vsak centralni urad za zvezo posodablja seznam služb za zvezo in pristojnih uradnikov ter ga 
da na voljo drugim centralnim uradom za zvezo.  
6. Kadar služba za zvezo ali pristojni uradnik pošlje ali prejme zahtevek za pomoč v okviru tega 
protokola, o tem obvesti svoj centralni urad za zvezo.  
7. Kadar centralni u rad za zvezo, služba za zvezo ali pristojni uradnik prejme zahtevek za 
vzajemno pomoč, ki zahteva ukrepanje zunaj njegove pristojnosti, tak zahtevek brez odlašanja pošlje 
pristojnemu centralnemu uradu za zvezo ali službi za zvezo in o tem obvesti organ pro silec ali organ 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1071  
 vložnik. V takem primeru začne rok iz člena 8 [Rok za predložitev informacij] teči naslednji dan po 
dnevu, ko je zahtevek za pomoč poslan pristojnemu centralnemu uradu za zvezo ali pristojni službi za 
zvezo.  
8. Vsaka pogodbenica specializiranemu odboru  v roku enega meseca od podpisa tega 
sporazuma sporoči svoje pristojne organe za namene tega protokola in jo brez odlašanja obvesti o 
kakršni koli spremembi v zvezi z njimi. Specializirani odbor  posodablja seznam pristojnih organov.  
Člen 5: Sporazum o ravni storitve  
Sporazum o ravni storitve, ki zagotavlja tehnično kakovost in obseg storitev za delovanje 
komunikacijskih sistemov in sistemov izmenjave informacij, se sklene v skladu s postopkom, ki ga 
določi specializirani odbor.  
Člen 6 : Zaupnost  
1. Vse informacije, ki jih država pridobi v skladu s tem protokolom, se obravnavajo kot zaupne 
in se varujejo na enak način kot informacije, pridobljene v skladu z njenim notranjim pravom.  
 2. Take informacije se lahko razkrijejo osebam ali org anom (vključno s sodišči in upravnimi ali 
nadzornimi organi), ki sodelujejo pri uporabi zakonodaje o DDV ter za namene pravilne odmere DDV 
in izvajanja izvršilnih ukrepov, vključno z ukrepi izterjave ali zavarovanja plačila terjatev, v zvezi s 
terjatvami i z člena  2(1)(b) [Področje uporabe].  
3. Informacije iz odstavka 1 se lahko uporabijo tudi za odmero drugih davkov ter odmero in 
izvršbo, vključno z ukrepi izterjave ali zavarovanje plačila terjatev, v zvezi s terjatvami, povezanimi z 
obveznimi socialnimi pr ispevki. Če izmenjane informacije razkrijejo kršitve davčne zakonodaje ali 
pripomorejo k dokazovanju njihovega obstoja, se lahko uporabijo tudi za nalaganje upravnih ali 
kazenskih sankcij. Samo osebe ali organi, navedeni v odstavku 2, lahko uporabijo te in formacije, in 
sicer samo za namene, določene v predhodnih stavkih tega odstavka. Razkrijejo jih lahko v javnih 
sodnih postopkih ali v odločitvah sodišč.  
4. Ne glede na odstavka 1 in 2 država, ki zagotovi informacije na podlagi obrazložene zahteve, 
dovoli, da se informacije v državi, ki prejme podatke, uporabijo za namene, ki so drugačni od 
navedenih v členu 2(1) [Področje uporabe], če se lahko informacije v skladu z zakonodajo države, ki 
zagotovi informacije, uporabijo za podobne namene. Zaprošeni organ tak o zahtevo sprejme ali 
zavrne v roku enega meseca.  
5. Poročila, izjave in kateri koli drugi dokumenti ali njihovi overjeni prepisi ali izpiski, ki jih 
pridobi država s pomočjo, predvideno s tem protokolom, se lahko uveljavljajo kot dokaz v tej državi 
na ist i podlagi kot podobni dokumenti, ki jih zagotovi drug organ te države.  
6. Informacije, ki jih ena država zagotovi drugi, lahko slednja prenese na nadaljnjo državo ob 
predhodni odobritvi pristojnega organa, od katerega informacije izvirajo. Država, iz kater e 
informacije izvirajo, lahko nasprotuje takšnemu deljenju informacij v desetih delovnih dneh od dne, 
ko je prejela sporočilo od države, ki želi deliti podatke.  
7. Države lahko pošljejo informacije, pridobljene v skladu s tem protokolom, tretjim državam 
ob upoštevanju naslednjih pogojev:  
(a) pristojni organ, od katerega informacije izvirajo, se strinja s tem sporočanjem; ter  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1072  
 (b) pošiljanje dovoljujejo dogovori o pomoči med državo pošiljateljico informacij in zadevno tretjo 
državo.  
8. Če država prejme informacije iz  tretje države, lahko države izmenjajo te informacije v 
obsegu, v katerem to dovoljujejo dogovori o pomoči z zadevno tretjo državo.  
9. Vsaka država nemudoma uradno obvesti druge zadevne države o kakršni koli kršitvi 
zaupnosti ter vseh sankcijah in popravni h ukrepih, ki so bili zato uvedeni.  
10. Osebe, ki jih ustrezno pooblasti organ Evropske komisije za varnostno akreditacijo, imajo 
lahko dostop do teh informacij samo, kolikor je to potrebno za oskrbo, vzdrževanje in razvoj 
elektronskih sistemov, ki jih gos ti Evropska komisija in ki jih uporabljajo države za izvajanje tega 
protokola.  
NASLOV II: UPRAVNO S ODELOVANJE IN BOJ PR OTI GOLJUFIJAM NA PO DROČJU DDV  
Prvo poglavje: Izmenjava informacij na zahtevo  
Člen 7: Izmenjava informacij in upravne preiskave  
1. Na zahtevo organa prosilca mu zaprošeni organ sporoči informacije iz člena  2(1)(a) [Področje 
uporabe], vključno z vsemi informacijami, ki se nanašajo na poseben primer ali primere.  
2. Za namen posredovanja informacij iz odstavka 1 zaprošeni organ poskrbi za i zvedbo kakršnih 
koli upravnih preiskav, ki so potrebne za pridobitev takih informacij.  
3. Zahtevek iz odstavka 1 lahko vsebuje obrazložen zahtevek za točno določeno upravno 
preiskavo. Zaprošeni organ opravi upravno preiskavo in se pri tem po potrebi posvet uje z organom 
prosilcem. Če zaprošeni organ meni, da upravna preiskava ni potrebna, takoj obvesti organ prosilec o 
razlogih za tako mnenje.  
4. Kadar zaprošeni organ zavrne upravno preiskavo prijavljenih zneskov ali zneskov, ki bi jih 
moral prijaviti davčni  zavezanec s sedežem v državi zaprošenega organa, v zvezi z dobavo blaga ali 
opravljanjem storitev in uvozom blaga, ki ga opravi ta davčni zavezanec in je obdavčljivo v državi 
organa prosilca, zaprošeni organ organu prosilcu predloži vsaj datume in vrednos ti vseh zadevnih 
dobav in uvoza, ki jih je davčni zavezanec opravil v državi organa prosilca v predhodnih dveh letih, 
razen če zaprošeni organ nima teh informacij in mu jih ni treba imeti v skladu z nacionalno 
zakonodajo.  
5. Za pridobitev potrebnih informa cij ali za izvedbo upravne preiskave, za katero je bilo 
zaprošeno, zaprošeni organ ali upravni organ, na katerega se je obrnil, ravna kakor bi deloval zase ali 
na zahtevo drugega organa v svoji državi.  
6. Na zahtevo organa prosilca mu zaprošeni organ sporo či ustrezne informacije, ki jih pridobi ali 
jih ima ter rezultate upravnih preiskav v obliki poročil, izjav in drugih dokumentov ali overjene 
prepise ali izpiske.  
7. Izvirni dokumenti se zagotovijo samo kadar to ni v nasprotju z veljavnimi določbami v drža vi 
zaprošenega organa.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1073  
 Člen 8: Rok za predložitev informacij  
1. Zaprošeni organ posreduje informacije iz člena 7 čim prej in ne pozneje kot 90 dni po 
datumu prejema zahtevka. Kadar pa zaprošeni organ že ima  navedene informacije, se rok skrajša na 
največ 30  dni. 
2. V nekaterih posebnih kategorijah primerov se zaprošeni organ in organ prosilec lahko 
sporazumeta o rokih, ki so drugačni od rokov, opredeljenih v odstavku 1.  
3. Kadar zaprošeni organ na zahtevek ne more odgovoriti do izteka roka iz odstavkov 1 in 2, 
nemudoma pisno obvesti organ prosilec o razlogih za to in navede, kdaj meni, da bo lahko odgovoril.  
Drugo poglavje: Izmenjava informacij brez predhodne zahteve  
Člen 9: Vrste izmenjave informacij  
Izmenjava informacij brez predhodne zahteve je bodisi spon tana izmenjava, kakor je določeno v 
členu 10, bodisi avtomatična izmenjava, kakor je določeno v členu 11.  
Člen 10: Spontana izmenjava informacij  
Pristojni organ države brez predhodne zahteve pristojnemu organu druge države posreduje 
informacije iz člena 2( 1)(a) [Področje uporabe], ki niso bile posredovane v okviru avtomatične 
izmenjave iz člena 11 [Avtomatična izmenjava informacij] in s katerimi je seznanjen, v naslednjih 
primerih:  
(a) kadar se šteje, da je obdavčitev izvedena v drugi državi in so informacije potrebne za 
učinkovitost nadzornega sistema te države;  
(b) kadar ima država razloge za domnevo, da je bila v drugi državi kršena zakonodaja o DDV ali 
obstaja verjetnost take kršitve;  
(c) kadar obstaja tveganje izgube davka v drugi državi.  
Člen 11: Avtomatična izme njava informacij  
1. Kategorije informacij , ki so predmet avtomatične izmenjave, določi specializirani odbor v 
skladu s členom 39 [Specializirani trgovinski odbor za upravno sodelovanje na področju DDV ter 
izterjav davkov in dajatev].  
2. Država se lahko vz drži sodelovanja pri avtomatični izmenjavi ene ali več kategorij informacij 
iz odstavka 1, če bi zbiranje informacij za namene take izmenjave zahtevalo naložitev novih 
obveznosti osebam, zavezanim za DDV, ali bi navedeni državi naložila nesorazmerno upravn o 
obremenitev.  
3. Vsaka država specializirani odbor v pisni obliki uradno obvesti o svoji odločitvi, ki jo sprejme 
v skladu s prejšnjim odstavkom.  
Tretje poglavje: Druge oblike sodelovanja  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1074  
 Člen 12: Upravno uradno obvestilo  
1. Zaprošeni organ na zahtevo org ana prosilca v skladu s pravili, ki urejajo uradno obveščanje o 
podobnih instrumentih in odločitvah v državi zaprošenega organa, uradno obvesti naslovnika o vseh 
instrumentih in odločitvah organov prosilcev, ki zadevajo uporabo zakonodaje o DDV v državi or gana 
prosilca.  
2. V zahtevkih za uradno obvestilo, v katerih je naveden predmet instrumenta ali odločitve, o 
katerih se uradno obvešča, se navedejo ime, naslov in vse druge ustrezne informacije za 
identifikacijo naslovnika.  
3. Zaprošeni organ nemudoma obvesti organa prosilca o svojem odgovoru na zahtevek za 
uradno obvestilo in ga uradno obvesti zlasti o datumu uradnega obvestila o odločitvi ali instrumentu 
naslovniku.  
Člen 13: Prisotnost v upravnih uradih in udeležba v upravnih preiskavah  
1. Po dogovoru  med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvami, ki jih 
slednji določi, lahko zaprošeni organ dovoli uradnikom, ki jih je pooblastil organ prosilec, da so 
prisotni v uradih zaprošenega organa ali na kateri koli drugi lokaciji, kjer t i organi opravljajo dolžnosti 
za namene izmenjave informacij iz člena 2(1)(a) [Področje uporabe]. Če so zahtevane informacije 
vsebovane v dokumentaciji, do katere imajo uradniki zaprošenega organa dostop, je treba 
uradnikom organa prosilca na zahtevo dati izvode takšne dokumentacije.  
2. Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvami, ki jih 
slednji določi, lahko zaprošeni organ dovoli uradnikom, ki jih je pooblastil organ prosilec, da so 
prisotni med upravnimi preiskavami,  ki se izvedejo na ozemlju države zaprošenega urada za namene 
izmenjave informacij iz člena 2(1)(a) [Področje uporabe]. Takšne upravne preiskave izvajajo izključno 
uradniki zaprošenega organa. Uradniki organa prosilca ne izvršujejo pooblastil v zvezi s pre gledom, 
prenesenih na uradnike zaprošenega organa. Lahko pa imajo dostop do istih prostorov in 
dokumentov kot uradniki zaprošenega organa na podlagi posredovanja uradnikov zaprošenega 
organa in samo za namen upravne preiskave, ki se izvaja.  
3. Po dogovoru med organi prosilci in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvami, ki jih 
slednji določi, lahko uradniki, ki so jih pooblastili organi prosilci, sodelujejo v upravnih preiskavah, ki 
potekajo na ozemlju zaprošenega organa, za namene zbiranja in izmenjave informacij iz člena 2(1)(a) 
[Področje uporabe]. Take upravne preiskave izvajajo skupaj uradniki organa prosilca in zaprošenega 
organa ter potekajo pod vodstvom in v skladu z zakonodajo zaprošene države. Uradniki organa 
prosilca imajo dostop do istih prosto rov in dokumentov kot uradniki zaprošenega organa in lahko 
opravljajo razgovore z davčnimi zavezanci, če to dopušča zakonodaja zaprošene države za njene 
lastne uradnike.  
Če to dopušča zakonodaja zaprošene države, imajo uradniki držav prosilk enaka pooblast ila v zvezi s 
pregledom kot tista, podeljena uradnikom zaprošene države.  
Pooblastila uradnikov organov prosilcev v zvezi s pregledom se izvajajo samo za namen upravne 
preiskave.  
Po dogovoru med organi prosilci in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvij o, ki jo določi slednji, 
lahko sodelujoči organi pripravijo skupno poročilo o preiskavi.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1075  
 4. Uradniki organa prosilca, ki so prisotni v drugi državi v skladu z odstavki  1, 2 in 3, morajo biti 
vedno sposobni predložiti pisno pooblastilo, iz katerega sta razv idni njihova identiteta in uradni 
položaj.  
Člen 14: Sočasne kontrole  
1. Države se lahko dogovorijo o izvedbi sočasnih kontrol, kadar menijo, da so take kontrole 
učinkovitejše od kontrol, ki jih opravi samo ena država.  
2. Država neodvisno identificira davčn e zavezance, ki jih namerava predlagati za sočasno 
kontrolo. Pristojni organ navedene države uradno obvesti pristojni organ v zadevni drugi državi o 
primerih, predlaganih za sočasno kontrolo. Kolikor je to mogoče, poda razloge za svojo izbiro tako, 
da pred loži informacije, ki so privedle do njegove odločitve. Navede obdobje, v katerem bi bilo treba 
take kontrole opraviti.  
3. Pristojni organ, ki prejme predlog za sočasno kontrolo, načeloma v dveh tednih od prejema 
predloga, najpozneje pa v enem mesecu, potrd i, da se strinja, ali sporoči sodelujočemu organu 
obrazloženo zavrnitev.  
4. Vsak zadevni pristojni organ imenuje predstavnika, ki je odgovoren za nadzor in koordinacijo 
postopka kontrol.  
Četrto poglavje: Splošne določbe  
Člen 15: Pogoji, ki urejajo izmenjav o informacij  
1. Zaprošeni organ zagotovi organu prosilcu informacije iz člena 2(1)(a) [Področje uporabe] ali  
opravi upravno uradno obvestilo iz člena 12 [Upravno uradno obvestilo], če:  
(a) število in narava zahtevkov za informacije ali upravno uradno obvestilo  s strani organa prosilca 
zadevnemu zaprošenemu organu ne nalaga nesorazmerne upravne obremenitve; ter  
(b) je organ prosilec izčrpal običajne vire informacij, ki bi jih glede na okoliščine lahko uporabil za 
pridobitev zahtevanih informacij, ali ukrepe, ki bi jih lahko razumno sprejel za izvedbo 
zahtevanega upravnega uradnega obvestila, brez tveganja, da bi ogrozil doseganje želenega 
cilja.  
2. Ta protokol ne nalaga obveznosti izvedbe preiskav ali zagotavljanja informacij za posamezne 
primere, če zakonodaja ali upravne prakse države, ki bi morala dati informacije, državi ne dovoljujejo 
izvedbe teh preiskav ali zbiranja ali uporabe navedenih informacij za  lastne namene.  
3. Zaprošeni organ lahko zavrne zagotovitev informacij, kadar organ prosilec iz pravnih razlogo v 
ne more zagotoviti podobnih informacij. Zaprošeni organ obvesti specializirani odbor o razlogih za 
zavrnitev.  
4. Posredovanje podatkov se lahko zavrne, če bi to povzročilo razkritje poslovne, industrijske ali 
poklicne skrivnosti ali poslovnega procesa al i bi bilo razkritje zadevnih podatkov v nasprotju z javnim 
redom.  
5. V nobenem primeru se odstavki 2, 3 in 4 ne bi smeli šteti za dovoljenje, da lahko zaprošeni 
organ zavrne predložitev informacij zgolj zaradi tega, ker ima te informacije banka, druga fina nčna 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1076 
 institucija, pooblaščeni zastopnik ali oseba, ki deluje v agenciji ali kot zastopnik, ali ker se nanašajo 
na lastniške deleže v pravni osebi.  
6. Zaprošeni organ obvesti organ prosilec o razlogih za zavrnitev zahtevka za pomoč.  
Člen 16: Povratne inform acije  
Kadar pristojni organ zagotovi informacije v skladu s členoma 7 [Izmenjava informacij in upravne 
preiskave] ali 10 [Spontana izmenjava informacij], lahko od pristojnega organa, ki prejme 
informacije, zahteva povratne informacije. Če je taka zahteva podana, pristojni organ, ki prejme 
informacije, brez poseganja v pravila o davčni tajnosti in varstvu podatkov, ki veljajo v njegovi državi, 
čim prej pošlje povratne informacije pod pogojem, da to zanj ne pomeni nesorazmernega upravnega 
bremena.  
Člen 17: Jezik  
Zahtevki za pomoč, vključno z zahtevki za uradno obvestilo, in priloženi dokumenti so lahko v 
katerem koli jeziku, o katerem se sporazumeta zaprošeni organ in organ prosilec.  
Člen 18: Statistični podatki  
1. Pogodbenici vsako leto do 30. junija specia liziranemu odboru z elektronskimi sredstvi 
sporočita statistične podatke o uporabi tega naslova.  
2. Vsebino in obliko statističnih podatkov, ki jih je treba sporočiti v skladu z odstavkom 1, določi 
specializirani odbor.  
Člen 19: Standardni obrazci in sreds tva komunikacije  
1. Vse informacije, sporočene v skladu s členi 7 [Izmenjava informacij in upravne preiskave], 10 
[Spontana izmenjava informacij], 11 [Avtomatična izmenjava informacij], 12 [Upravno uradno 
obvestilo] in 16 [Povratne informacije], ter statis tični podatki v skladu s členom 18 [Statistični 
podatki] se zagotovijo z uporabo standardnega obrazca iz točke (d) odstavka 2 člena 39 
[Specializirani trgovinski odbor za upravno sodelovanje na področju DDV ter izterjav davkov in 
dajatev], razen v primerih  iz odstavkov  7 in 8 člena 6 [Zaupnost] ali v posebnih primerih, ko zadevni 
pristojni organi štejejo, da so druga varna sredstva primernejša in se dogovorijo za njihovo uporabo.  
2. Standardni obrazci se pošljejo z elektronskimi sredstvi, kolikor je to mogo če. 
3. Če zahtevek ni v celoti vložen prek elektronskih sistemov, zaprošeni organ z elektronskimi 
sredstvi brez odlašanja potrdi prejem zahtevka, vsekakor pa v petih delovnih dneh po njegovem 
prejemu.  
4. Če organ prejme zahtevek ali informacije, pa ni njih ov nameravani prejemnik, to z 
elektronskimi sredstvi brez odlašanja sporoči pošiljatelju, vsekakor pa v petih delovnih dneh po 
njihovem prejemu.  
5. Dokler specializirani odbor ne sprejme odločitev iz odstavka 2 člena 39 [Specializirani 
trgovinski odbor za upravno sodelovanje na področju DDV ter izterjav davkov in dajatev], pristojni 
organi uporabljajo pravila iz Priloge k temu protokolu, vključno s standardnimi obrazci.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1077  
 NASLOV III: POMOČ PR I IZTERJAVAH  
Prvo poglavje: Izmenjava informacij  
Člen 20: Zahtevek z a informacije  
1. Na zahtevo organa prosilca mu zaprošeni organ priskrbi vse podatke, ki so za organ prosilec 
predvidoma pomembni v zvezi z izterjavo terjatev iz točke (b) člena 2(1) [Področje uporabe]. 
Zahtevek za informacije vključuje ime in vse druge pod atke, pomembne za identifikacijo zadevnih 
oseb, če so na voljo.   
 
Za namene zagotavljanja teh podatkov zaprošeni organ poskrbi za izvedbo vseh upravnih preiskav, ki 
so potrebne za njihovo pridobitev.  
2. Zaprošenemu organu ni treba predložiti informacij:  
(a) ki jih ne bi mogel pridobiti za namene izterjave podobnih terjatev v svojem imenu;  
(b) ki bi razkrile poslovno, industrijsko ali poklicno skrivnost; ali  
(c) katerih razkritje bi lahko ogrozilo varnost ali kršilo javni red v državi zaprošenega organa.  
3. V nobenem p rimeru se odstavek 2 ne bi smel šteti za dovoljenje, da lahko zaprošeni organ 
zavrne predložitev podatkov zgolj zaradi tega, ker ima te podatke banka, druga finančna institucija, 
pooblaščeni zastopnik ali oseba, ki deluje v agenciji ali kot zastopnik, ali ker se nanašajo na lastniške 
deleže v pravni osebi.  
4. Zaprošeni organ obvesti organa prosilca o razlogih, zaradi katerih ne more ugoditi zahtevku 
za informacije.  
Člen 21: Izmenjava informacij brez predhodne zahteve  
Kadar se vračilo davkov ali dajatev nana ša na osebo s sedežem ali stalnim prebivališčem v drugi 
državi, lahko država, iz katere se vračilo izvede, obvesti državo sedeža ali stalnega prebivališča o 
nerešenem vračilu.  
Člen 22: Prisotnost v upravnih uradih in udeležba v upravnih preiskavah  
1. Po dogovoru med organom prosilcem v smislu Direktive 2010/24/EU in zaprošenim organom 
ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi zaprošeni organ, so lahko uradniki, ki jih pooblasti organ prosilec 
v smislu Direktive 2010/24/EU, zaradi spodbujanja vzajemne pomoči  iz tega naslova:  
(a) prisotni v uradih, kjer uradniki zaprošene države opravljajo svoje naloge;  
(b) prisotni med upravnimi preiskavami, ki se izvajajo na ozemlju zaprošene države; ter  
(c) v pomoč pristojnim uradnikom zaprošene države med sodnim postopkom v tej državi.  
2. Če veljavna zakonodaja zaprošene države to dopušča, se lahko v dogovoru iz odstavka 1(b) 
določi, da lahko uradniki organa prosilca s posamezniki opravijo razgovore in pregledajo 
dokumentacijo.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1078  
 3. Uradniki, ki jih pooblasti organ vložnik in ki up orabljajo možnosti iz odstavkov 1 in 2, morajo 
biti vedno sposobni predložiti pisno pooblastilo, iz katerega sta razvidni njihova identiteta in uradni 
položaj.  
Drugo poglavje: Pomoč pri uradnem obvestilu o dokumentih  
Člen 23: Zahtevek za uradno obvestilo o  nekaterih dokumentih v zvezi s terjatvami  
1. Na zahtevo organa vložnika zaprošeni organ vroči naslovniku vse dokumente, tudi sodne, ki 
so bili poslani iz države organa vložnika in se nanašajo na terjatev iz točke (b) člena 2(1) [Področje 
uporabe] ali na n jeno izterjavo.  
Zahtevku za uradno obvestilo se priloži standardni obrazec, ki vsebuje vsaj naslednje informacije:  
(a) ime in priimek, naslov in druge ustrezne podatke za identifikacijo naslovnika;  
(b) namen uradnega obvestila in časovni okvir za njegovo vročitev;  
(c) opis priloženega dokumenta ter vrsto in znesek zadevne terjatve; ter  
(d) naziv, naslov in druge kontaktne podatke:  
(i) urad, pristojen za priloženi dokument, ter  
(ii) če so druge, službe, kjer se lahko pridobijo nadaljnji podatki o vročenem dokumentu 
ali o mo žnostih za izpodbijanje obveznosti plačila.  
2. Organ vložnik vloži zahtevek za uradno obvestilo v skladu s tem členom le, če v skladu s 
predpisi, ki veljajo za uradno obvestilo o zadevnem dokumentu v njegovi državi, uradnega obvestila 
ne more vročiti ali č e bi taka vročitev povzročila nesorazmerne težave.  
3. Zaprošeni organ takoj obvesti organ vložnik o vseh ukrepih, sprejetih v zvezi z njegovim 
zahtevkom za uradno obvestilo, zlasti pa mu sporoči datum vročitve uradnega obvestila o 
dokumentu naslovniku.  
Člen 24: Načini vročanja uradnih obvestil  
1. Zaprošeni organ zagotovi, da se vročitev uradnega obvestila v zaprošeni državi izvede v 
skladu z veljavnimi nacionalnimi zakoni, predpisi in upravnimi praksami.  
2. Odstavek 1 ne posega v druge oblike vročanja uradn ih obvestil, ki ga izvede pristojni organ 
države prosilke v skladu s pravili, ki veljajo v zadevni državi.  
Pristojni organ v državi prosilki lahko vsak dokument vroči neposredno s priporočeno ali elektronsko 
pošto osebi na ozemlju druge države.  
Tretje pogl avje: Izterjava ali zavarovanje plačila terjatev  
Člen 25: Zahtevek za izterjavo  
1. Na zahtevo organa vložnika zaprošeni organ izterja terjatve, na katere se nanaša izvršilni 
naslov v državi organa vložnika.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1079  
 2. Takoj ko organ vložnik izve za kakršne koli pomembne podatke v zvezi z zadevo, na katero se 
nanaša zahtevek za izterjavo, jih posreduje zaprošenemu organu.  
Člen 26: Pogoji v zvezi z zahtevkom za izterjavo  
1. Organ vložnik zahtevka za izterjavo ne more predložiti, če in kakor dolgo se terjatev ali 
izvršilni naslov v državi organa vložnika izpodbijata, razen v primerih, v katerih se uporablja tretji 
pododstavek člena 29(4) [Sporne terjatve in izvršilni ukrepi].  
2. Preden organ vložnik predloži zahtevek za izterjavo, mora uporabiti ustrezne postopke za 
izterjavo, ki so na voljo v državi organa vložnika, razen v naslednjih primerih:  
(a) kadar je očitno, da v zadevni državi ni sredstev, ki bi jih bilo mogoče izterjati, ali da takšni 
postopki ne bodo zagotovili plačila znatnega zneska, in organ vložnik razpolag a s posebnimi 
podatki, ki kažejo, da ima zadevna oseba sredstva v državi zaprošenega organa;  
(b) če bi uporaba takšnih postopkov v državi organa vložnika povzročila nesorazmerne težave.  
Člen 27: Izvršilni naslov v državi zaprošenega organa in drugi spremni dok umenti  
1. Vsak zahtevek za izterjavo spremlja enotni izvršilni naslov v državi zaprošenega organa.  
Ta enotni izvršilni naslov odraža precejšnjo vsebino prvotnega izvršilnega naslova v državi organa 
vložnika in je edina podlaga za izterjavo in zavarovanje p lačila terjatev v državi zaprošenega organa. 
V tej državi se priznanje, dopolnitev ali nadomestitev ne bodo zahtevali.  
Enotni izvršilni naslov vsebuje vsaj naslednje informacije:  
(a) informacije za identifikacijo prvotnega izvršilnega naslova, opis terjatve, v ključno z njeno 
naravo, obdobje, ki ga terjatev zajema, vse datume, ki so pomembni za izvršilni proces, ter 
znesek terjatve in njene različne sestavne dele, kot so glavnica, nastale obresti itd.;  
(b) ime in priimek ter druge ustrezne podatke za identifikacijo dolžnika; ter  
(c) naziv, naslov in druge kontaktne podatke:  
(i) urad, pristojen za odmero terjatve, ter  
(ii) urad, če je drug, kjer se lahko pridobijo nadaljnje informacije o terjatvi ali možnosti 
izpodbijanja obveznosti plačila.  
2. Zahtevku za izterjavo terja tve se lahko priložijo drugi dokumenti v zvezi s terjatvijo, ki jih je 
izdala država organa vložnika.  
Člen 28: Izvrševanje zahtevka za izterjavo  
1. Za namene izterjave v državi zaprošenega organa se vsaka terjatev, za katero je bil predložen 
zahtevek za iz terjavo, obravnava kot terjatev te države, razen če ta protokol določa drugače. 
Zaprošeni organ uporabi pooblastila in postopke, ki so določeni v skladu z veljavnimi zakoni in 
drugimi predpisi te države za njene terjatve, razen če ta protokol določa drugač e. 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1080  
 Država zaprošenega organa terjatvam, za katere se zahteva izterjava, ni dolžna odobriti preferenc, ki 
veljajo za podobne terjatve, ki izvirajo iz države zaprošenega organa, razen če je na podlagi 
zakonodaje te države dogovorjeno ali določeno drugače.  
Država zaprošenega organa izterja terjatve v svoji valuti.  
2. Zaprošeni organ z vso potrebno skrbnostjo obvesti organ vložnik o vseh ukrepih, ki jih je 
sprejel v zvezi z zahtevkom za izterjavo.  
3. Zaprošeni organ od datuma prejema zahtevka za izterjavo zar ačunava zamudne obresti v 
skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo za njegove terjatve.  
4. Kadar zakoni ali drugi predpisi to omogočajo, lahko zaprošeni organ določi dolžniku rok za 
plačilo ali odobri odplačilo na obroke in lahko za to zaračuna ustrezne obresti. O tem obvesti organ 
prosilec v smislu Direktive 2010/24/EU.  
5. Zaprošeni organ brez poseganja v člen 35(1) [Stroški] organu vložniku nakaže izterjane 
zneske in obresti iz odstavkov 3 in 4 tega člena.  
Člen 29: Sporne terjatve in izvršilni ukrepi  
1. Spori v zvezi s terjatvijo, prvotnim izvršilnim naslovom v državi organa vložnika ali enotnim 
izvršilnim naslovom v državi zaprošenega organa in spori v zvezi z veljavnostjo vročitve uradnega 
obvestila, ki jo izvede organ vložnik, spadajo v okvir  pristojnosti pristojnih organov države organa 
vložnika. Če med postopkom izterjave zainteresirana stran izpodbija terjatev, prvotni izvršilni naslov 
v državi organa prosilca v smislu Direktive 2010/24/EU ali enotni izvršilni naslov v državi zaprošenega 
organa, zaprošeni organ to zainteresirano stran obvesti, da mora tako pravno sredstvo predložiti 
pristojnemu organu države organa prosilca v smislu Direktive 2010/24/EU v skladu z veljavnimi 
zakoni v zadevni državi.  
2. Spori v zvezi z postopki izvršbe v drža vi zaprošenega organa ali spori, ki zadevajo veljavnost 
vročitve uradnega obvestila s strani organa zaprošene države, se predložijo pristojnemu organu 
zadevne države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi.  
3. Če se predloži pravno sredstvo iz odstav ka 1, organ prosilec v smislu Direktive 2010/24/EU o 
tem obvesti zaprošeni organ ter navede obseg, v katerem se terjatev ne izpodbija.  
4. Ko zaprošeni organ od organa vložnika ali od zainteresirane strani prejme obvestilo iz 
odstavka 3, takoj prekine izvrš ilni postopek v zvezi z izpodbijanim delom terjatve, dokler organ, 
pristojen za zadevo, ne sprejme odločitve, razen če organ vložnik zahteva drugače v skladu s tretjim 
pododstavkom tega odstavka.  
Na zahtevo organa prosilca v smislu Direktive 2010/24/EU ali  če zaprošeni organ meni, da je to 
potrebno, in brez poseganja v člen 31 [Zahtevek za zavarovanje plačila terjatev], lahko zaprošeni 
organ sprejme ukrepe za zavarovanje plačila terjatev za zagotovitev izterjave, če to omogočajo 
veljavni zakoni ali predpisi . 
Organ vložnik lahko v skladu z veljavnimi zakoni, predpisi in upravnimi praksami v svoji državi od 
zaprošenega organa zahteva, naj izterja izpodbijano terjatev ali izpodbijani del terjatve, če to 
omogočajo zadevni veljavni zakoni, predpisi in upravne pra kse v državi zaprošenega organa. Vse take 
zahteve morajo biti utemeljene. Če je pozneje izid izpodbijanja ugoden za dolžnika, mora organ 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1081  
 vložnik vrniti vse izterjane zneske, skupaj z ustreznim povračilom, v skladu z zakonodajo, veljavno v 
državi zaprošeneg a organa.  
Če sta državi organa vložnika in zaprošenega organa začeli postopek medsebojnega dogovora, pri 
čemer lahko izid postopka vpliva na terjatev, za katero se je zaprosila pomoč, se ukrepi izterjave 
zadržijo ali ustavijo, dokler postopek ni zaključen,  razen če gre za nujen primer zaradi goljufije ali 
insolventnosti. Če se ukrepi izterjave zadržijo ali ustavijo, se uporablja drugi pododstavek.  
Člen 30: Sprememba ali umik zahtevka za pomoč pri izterjavi  
1. Organ vložnik takoj obvesti zaprošeni organ o ka kršnih koli naknadnih spremembah svojega 
zahtevka za izterjavo ali o umiku svojega zahtevka, pri čemer navede vzroke za spremembo ali umik.  
2. Če je sprememba zahtevka posledica odločitve pristojnega organa iz člena 29(1) [Sporne 
terjatve in izvršilni ukre pi], organ vložnik sporoči to odločitev skupaj s spremenjenim enotnim 
izvršilnim naslovom v državi zaprošenega organa. Zaprošeni organ nato na podlagi spremenjenega 
izvršilnega naslova nadaljuje nadaljnje ukrepe izterjave.  
Ukrepi izterjave ali zavarovanje plačila terjatev, ki so že bili sprejeti na podlagi izvirnega enotnega 
izvršilnega naslova v državi zaprošenega organa, se lahko nadaljujejo na podlagi spremenjenega 
izvršilnega naslova, razen če je bila sprememba zahtevka potrebna zaradi neveljavnosti prv otnega 
izvršilnega naslova v državi organa vložnika ali izvirnega enotnega izvršilnega naslova v državi 
zaprošenega organa.  
V zvezi s spremenjenim izvršilnim naslovom se uporabljata člena 27 [Izvršilni naslov v državi 
zaprošenega organa in drugi spremni do kumenti] ter člen 29 [Sporne terjatve in izvršilni ukrepi].  
Člen 31: Zahtevek za zavarovanje plačila terjatev  
1. Na zahtevo organa vložnika zaprošeni organ v skladu z upravnimi praksami in če to omogoča 
nacionalna zakonodaja, uvede ukrepe za zavarovanje pl ačila terjatev za zagotovitev izterjave, če sta 
terjatev ali izvršilni naslov v državi organa vložnika izpodbijana v času, ko je bil predložen zahtevek, 
ali če za terjatev v državi organa vložnika še ni bil izdan izvršilni naslov, pod pogojem, da je 
zavaro vanje plačila terjatev v podobnem primeru možno tudi na podlagi zakonodaje in upravnih 
praks države organa vložnika.  
Dokument za zavarovanje plačila terjatev, s pripravo katerega se omogoči zavarovanje plačila 
terjatev v državi organa vložnika in ki zadeva  terjatev, za katero se lahko predloži zahtevek za pomoč 
pri izterjavi, se priloži zahtevku za zavarovanje plačila terjatev v državi zaprošenega organa. Za ta 
dokument se v državi zaprošenega organa ne zahteva akt o priznanju, dopolnitvi ali nadomestitvi.  
2. Zahtevku za zavarovanje plačila terjatev se lahko priložijo drugi dokumenti v zvezi s 
terjatvijo.  
Člen 32: Pravila v zvezi z zahtevkom za zavarovanje plačila terjatev  
Za uveljavitev člena 31 [Zahtevek za zavarovanje plačila terjatev] se smiselno uporabl jajo odstavek 2 
člena 25 [Zahtevek za izterjavo], odstavka 1 in 2 člena 28 [Izvrševanje zahtevka za izterjavo], člen 29 
[Sporne terjatve in izvršilni ukrepi] in člen 30 [Sprememba ali umik zahtevka za pomoč pri izterjavi].  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1082  
 Člen 33: Omejitve v zvezi z obvez nostmi zaprošenega organa  
1. Zaprošenemu organu ni treba zagotoviti pomoči iz členov 25 [Zahtevek za izterjavo] do 31 
[Zahtevek za zavarovanje plačila terjatev], če bi izterjava terjatve v državi zaprošenega organa zaradi 
položaja dolžnika povzročila resne  gospodarske ali socialne težave, če zakoni, drugi predpisi in 
upravne prakse, veljavni v tej državi dovoljujejo takšno izjemo pri nacionalnih terjatvah.  
2. Zaprošenemu organu ni treba zagotoviti pomoči iz členov 25 [Zahtevek za izterjavo] do 31 
[Zahtevek za zavarovanje plačila terjatev], če bi bili stroški ali upravna bremena za zaprošeno državo 
očitno nesorazmerni z denarnimi koristmi, ki bi jih imela država prosilka.  
3. Zaprošenemu organu ni treba zagotoviti pomoči iz člena 20 [Zahtevek za informacije] in 
členov 22 [Prisotnost v upravnih uradih in udeležba v upravnih preiskavah] do 31 [Zahtevek za 
zavarovanje plačila terjatev], če se prvotni zahtevek za pomoč v skladu s členi 20 [Zahtevek za 
informacije], 22 [Prisotnost v upravnih uradih in udeležba v up ravnih preiskavah], 23 [Zahtevek za 
uradno obvestilo o nekaterih dokumentih v zvezi s terjatvami], 25 [Zahtevek za izterjavo] ali 31 
[Zahtevek za zavarovanje plačila terjatev] predloži za terjatve, starejše od petih let, ob upoštevanju 
obdobja od datuma za padlosti terjatve v državi organa vložnika do datuma prvotnega zahtevka za 
pomoč.  
Vendar se v primerih, v katerih se terjatev ali prvotni izvršilni naslov v državi organa vložnika 
izpodbijata, šteje, da se petletno obdobje začne takrat, ko je v državi orga na vložnika ugotovljeno, da 
terjatve ali izvršilnega naslova ni več mogoče izpodbijati.  
Poleg tega se v primerih, v katerih država organa vložnika odobri odložitev plačila ali shemo 
obročnega odplačevanja, šteje, da se petletno obdobje začne takrat, ko se v celoti izteče podaljšani 
plačilni rok.  
Vendar v takšnih primerih zaprošeni organ ni dolžan odobriti pomoči v zvezi s terjatvami, starimi več 
kot deset let, šteto od datuma zapadlosti terjatve v državi organa vložnika.  
4. Država ni dolžna odobriti pomoči,  če skupni znesek, za katerega se vloži zahtevek za pomoč, 
znaša manj kot 5  000 GBP.  
5. Zaprošeni organ obvesti organ vložnik o razlogih za zavrnitev zahtevka za pomoč.  
Člen 34: Vprašanja o zastaranju  
1. Vprašanja glede zastaralnih rokov se rešujejo izključno v skladu z zakoni, ki veljajo v državi 
organa vložnika.  
2. V zvezi z zadržanjem, pretrganjem ali podaljšanjem zastaralnih rokov se šteje, da imajo 
kakršni koli ukrepi, ki jih pri izterjavi terjatev sprejme zaprošeni organ ali ki so sprejeti v ime nu tega 
organa v skladu z zahtevkom za pomoč in ki imajo učinek zadržanja, pretrganja ali podaljšanja 
zastaralnega roka v skladu z veljavnimi zakoni v državi zaprošenega organa, enak učinek v državi 
organa vložnika, pod pogojem, da je ta učinek ustrezno do ločen z zakoni slednje države.  
Če zadržanje, pretrganje ali podaljšanje zastaralnega roka ni mogoče v skladu z veljavnimi zakoni v 
državi zaprošenega organa, se kakršni koli ukrepi, ki jih pri izterjavi terjatev sprejme zaprošeni organ 
ali so sprejeti v im enu tega organa v skladu z zahtevkom za pomoč in ki bi imeli učinek zadržanja, 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1083  
 pretrganja ali podaljšanja zastaralnega roka, če bi jih izvedel organ vložnik ali bi se izvedli v njegovem 
imenu v njegovi državi, štejejo, da so bili sprejeti v slednji državi,  kar zadeva navedeni učinek.  
Prvi in drugi pododstavek ne vplivata na pravico države organa vložnika, da sprejme ukrepe za 
zadržanje, pretrganje ali podaljšanje zastaralnega roka v skladu z veljavnimi zakoni v tej državi.  
3. Organ vložnik in zaprošeni orga n drug drugega obvestita o kakršnem koli ukrepu za 
pretrganje, zadržanje ali podaljšanje zastaralnega roka terjatve, za katero je bila zahtevana izterjava 
ali zavarovanje plačila terjatev, ali ukrepu, ki ima lahko tak učinek.  
Člen 35: Stroški  
1. Zaprošeni organ si v skladu z zakoni in drugimi predpisi svoje države poleg zneskov iz 
odstavka 5 člena 28 [Izvrševanje zahtevka za izterjavo] prizadeva od zadevne osebe izterjati in 
zadržati znesek stroškov, ki jih je imel v povezavi z izterjavo. Državi se odpovest a vsem medsebojnim 
terjatvam za povračilo stroškov, ki izhajajo iz kakršne koli vzajemne pomoči, ki si jo medsebojno 
dodelita v skladu s tem protokolom.  
2. Če pa izterjava povzroči posebne težave, zadeva zelo velik znesek stroškov ali se nanaša na 
organizi rani kriminal, se lahko organ vložnik in zaprošeni organ dogovorita za povračilo glede na 
posebnosti posameznih primerov.  
3. Ne glede na odstavek 2 mora država organa vložnika državi zaprošenega organa povrniti vse 
stroške in izgube, nastale zaradi ukrepov , ki veljajo za neutemeljene, kar zadeva vsebino terjatve ali 
veljavnost izvršilnega naslova in/ali zavarovanja plačila terjatev, ki ga izda organ vložnik.  
Četrto poglavje: Splošna pravila za vse vrste zahtevkov za pomoč pri izterjavi  
Člen 36: Uporaba jezi kov 
1. Vsi zahtevki za pomoč, standardni obrazci za vročitev uradnih obvestil in enotni izvršilni 
naslovi v državi zaprošenega organa se pošljejo v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države 
zaprošenega organa, oziroma se jim priloži prevod v tak je zik. Dejstvo, da so nekateri deli zahtevka za 
pomoč v jeziku, ki ni uradni ali ni eden od uradnih jezikov te države, ne vpliva na njegovo veljavnost 
ali veljavnost postopka, če so se o tem drugem jeziku zadevne države dogovorile.  
2. Dokumenti, v zvezi s ka terimi se v skladu s členom 23 [Zahtevek za uradno obvestilo o 
nekaterih dokumentih v zvezi s terjatvami] zahteva vročitev, se lahko zaprošenemu organu pošljejo v 
uradnem jeziku države organa vložnika.  
3. Če so zaprosilu priloženi dodatni dokumenti, razen tistih iz odstavkov 1 in 2, lahko zaprošeni 
organ od organa vložnika po potrebi zahteva prevod teh dokumentov v uradni jezik ali enega od 
uradnih jezikov države zaprošenega organa ali v kateri koli drug jezik, o katerem so se zadevne 
države dogovorile.  
Člen 37: Statistični podatki  
1. Pogodbenici vsako leto do 30. junija specializiranemu odboru z elektronskimi sredstvi 
sporočita statistične podatke o uporabi tega naslova.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1084  
 2. Vsebino in obliko statističnih podatkov, ki jih je treba sporočiti v skladu z odstav kom 1, določi 
specializirani odbor . 
Člen 38: Standardni obrazci in sredstva komunikacije  
1. Zahtevki v skladu z odstavkom 1 člena 20 [Zahtevek za informacije] za informacije, zahtevki v 
skladu z odstavkom 1 člena 23 [Zahtevek za uradno obvestilo o nekateri h dokumentih v zvezi s 
terjatvami] za uradno obvestilo, zahtevki v skladu z odstavkom 1 člena 25 [Zahtevek za izterjavo] za 
izterjavo ali zahtevki v skladu z odstavkom 1 člena 31 [Zahtevek za zavarovanje plačila terjatev] za 
zavarovanje plačila terjatev in  sporočanje statističnih podatkov v skladu s členom 37 [Statistični 
podatki] se pošljejo z elektronskimi sredstvi z uporabo standardnega obrazca, razen če to ni 
izvedljivo iz tehničnih razlogov. Če je mogoče, se ti obrazci uporabijo tudi za kakršno koli na daljnjo 
komunikacijo v zvezi z zahtevkom.  
Enotni izvršilni naslov v državi zaprošenega organa in dokument, s katerim se odobri zavarovanje 
plačila terjatev v državi organa vložnika, ter drugi dokumenti iz členov 27 [Izvršilni naslov v državi 
zaprošenega or gana in drugi spremni dokumenti] in 31 [Zahtevek za zavarovanje plačila terjatev] se 
prav tako pošljejo prek elektronskih sredstev, razen če to ni izvedljivo iz tehničnih razlogov.  
Po potrebi se lahko standardnim obrazcem priložijo poročila, izjave in vsi drugi dokumenti ali 
overjene verodostojne kopije ali izpiski teh dokumentov, ki se prav tako pošljejo prek elektronskih 
sredstev, razen če to ni izvedljivo zaradi tehničnih razlogov.  
Standardni obrazci in komunikacija prek elektronskih sredstev se lahko pr av tako uporabijo za 
izmenjavo informacij v skladu s členom 21 [Izmenjava informacij brez predhodne zahteve].  
2. Odstavek 1 se ne uporablja za informacije in dokumentacijo, pridobljene s prisotnostjo 
uradnikov v upravnih uradih v drugi državi ali z udeležb o v upravnih preiskavah v drugi državi v 
skladu s členom 22 [Prisotnost v upravnih uradih in udeležba v upravnih preiskavah].  
3. Če komunikacija ne poteka prek elektronskih sredstev ali z uporabo standardnih obrazcev, to 
ne vpliva na veljavnost pridobljeni h informacij ali ukrepov, sprejetih pri izvrševanju zahtevka za 
pomoč.  
4. Elektronsko komunikacijsko omrežje in standardni obrazci, sprejeti za izvajanje tega 
protokola, se lahko uporabljajo tudi za pomoč pri izterjavah v zvezi z drugimi terjatvami, razen 
terjatvami iz člena 2(1)(b) [Področje uporabe], če je taka pomoč pri izterjavah možna na podlagi 
drugih dvostranskih ali večstranskih pravno zavezujočih instrumentov o upravnem sodelovanju med 
državama.  
5. Dokler specializirani odbor ne sprejme odločitev i z odstavka 2 člena 39 [Specializirani 
trgovinski odbor za upravno sodelovanje na področju DDV ter izterjav davkov in dajatev], pristojni 
organi uporabljajo pravila iz Priloge k temu protokolu, vključno s standardnimi obrazci.  
6. Država zaprošenega organa z a prenos izterjanih zneskov v državo organa vložnika uporablja 
svojo uradno valuto  , razen če se zadevne države dogovorijo drugače.  
NASLOV IV: IZVAJANJE  IN UPORABA  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1085  
 Člen 39: Specializirani trgovinski odbor za upravno sodelovanje na področju DDV ter izterjav davkov 
in dajatev  
1. Specializirani odbor:  
(a) organizira redna posvetovanja; in  
(b) vsaj vsakih 5 let pregleda delovanje in učinkovitost tega protokola.   
2. Specializirani odbor sprejema odločitve ali priporočila o:  
(a) določitvi pogostosti, praktični ured itvi in natančnih kategorijah informacij, ki so predmet 
avtomatične izmenjave iz člena 11 [Avtomatična izmenjava informacij];  
(b) pregledu rezultatov avtomatične izmenjave informacij za vsako kategorijo v skladu s točko  (a) 
odstavka  2, da se zagotovi, da se ta  vrsta izmenjave izvede le, če je to najučinkovitejši način za 
izmenjavo informacij;  
(c) vzpostavitvi novih kategorij informacij za izmenjavo v skladu s členom 11 [Avtomatična 
izmenjava informacij], če se avtomatična izmenjava izkaže za najučinkovitejši način 
sodelovanja;  
(d) opredelitvi standardnih obrazcev za komunikacijo v skladu z odstavkom 1 člena 19 [Standardni 
obrazci in sredstva komunikacije] in odstavkom 1 člena 38 [Standardni obrazci in sredstva 
komunikacije];  
(e) pregledu razpoložljivosti, zbiranja in obdela ve statističnih podatkov iz členov 18 [Statistični 
podatki] in 37 [Statistični podatki] za zagotovitev, da obveznosti iz navedenih členov 
pogodbenicama ne nalagajo nesorazmernega upravnega bremena;  
(f) določitvi, kaj se prenaša prek omrežja CCN/CSI ali z drugi mi sredstvi;  
(g) določitvi zneska in podrobnosti finančnega prispevka Združenega kraljestva v splošni proračun 
Unije v zvezi s stroški, nastalimi z njegovim sodelovanjem v evropskih informacijskih sistemih, 
pri čemer upošteva odločitve iz točk (d) in (f);  
(h) dolo čitvi izvedbenih pravil o praktični ureditvi v zvezi z organizacijo stikov med centralnimi 
uradi za zvezo in službami za zvezo iz člena 4(2) in (3) [Organizacija];  
(i) določitvi praktične ureditve med centralnimi uradi za zvezo za izvajanje člena 4(5) 
[Organiz acija];  
(j) določitvi izvedbenih pravil za naslov III [Pomoč pri izterjavi], vključno s pravili o pretvorbi 
zneskov, ki jih je treba izterjati, in prenosu izterjanih zneskov; ter  
(k) določitvi postopka za sklenitev sporazuma o ravni storitve iz člena 5 [Sporazum o  ravni 
storitve] in tudi sklene ta sporazum o ravni storitve.  
NASLOV V: KONČNE DOL OČBE  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1086  
 Člen 40: Izvrševanje tekočih zahtevkov  
1. Kadar zahtevki za informacije in upravne preiskave, poslani v skladu z Uredbo (EU) 
št. 904/2010 v zvezi s transakcijami iz člen a 99(1) sporazuma o izstopu, še niso zaključeni v štirih letih 
po koncu prehodnega obdobja, zaprošena država zagotovi njihovo izvršitev v skladu s pravili iz tega 
protokola.  
2. Kadar zahtevki za pomoč v zvezi z davki in dajatvami v okviru področja uporabe člena 2 
[Področje uporabe] tega protokola, poslani v skladu z Direktivo 2010/24/EU v zvezi s terjatvami iz 
člena 100(1) sporazuma o izstopu, niso zaključeni v petih letih po koncu prehodnega obdobja, 
zaprošena država zagotovi njihovo izvršitev v skladu s p ravili tega protokola. Standardni enotni 
obrazec za uradno obveščanje ali instrument, ki omogoča izvrševanje v zaprošeni državi, vzpostavljen 
v skladu z zakonodajo iz tega odstavka, ostane veljaven za namene takega izvrševanja. Revidirani 
enotni instrument , ki omogoča izvrševanje v zaprošeni državi, se lahko vzpostavi po koncu 
navedenega petletnega obdobja v zvezi s terjatvami, za katere je bila pomoč zaprošena pred tem.  Ti 
revidirani enotni instrumenti se sklicujejo na pravno podlago, uporabljeno za prvot ni zahtevek za 
pomoč.  
Člen 41: Razmerje do drugih sporazumov ali dogovorov  
Ta protokol ima prednost pred določbami vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali 
dogovorov o upravnem sodelovanju na področju DDV ali pomoči pri izterjavi terjatev, ki jih zajema ta 
protokol, sklenjenih med državami članicami in Združenim kraljestvom, če so njihove določbe 
nezdružljive z določbami tega protokola.  
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1087  
 PRILOGA K PROTOKOLU O UPRAVNEM SODELOVANJU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM NA PODROČJU 
DAVKA NA DODANO VREDNOST TER VZAJEMNI POMOČI ZA IZTERJAVO TERJATEV V ZVEZI Z DAVKI IN 
CARINAMI  
Dokler specializirani odbor ne sprejme odločitev iz odstavka 2 člena 39 [Specializirani trgovinski 
odbor za upravno sodelovanje na področju DDV ter izterjav davkov in dajatev] Protokola o up ravnem 
sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za 
izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami (v nadaljnjem besedilu: protokol), se uporabljajo 
naslednja pravila in standardni obrazci.  
Oddelek  1: Or ganizacija kontaktov  
1.1  Do nadaljnjega so centralni uradi za zvezo, ki imajo glavno odgovornost za uporabo naslova II 
[Upravno sodelovanje in boj proti goljufijam na področju DDV] protokola:  
(a) za Združeno kraljestvo: Her Majesty’s Revenue and Customs, UK V AT Central Liaison Office;  
(b) za države članice: centralni uradi za zvezo, imenovani za upravno sodelovanje med državami 
članicami na področju DDV.  
1.2 Do nadaljnjega so centralni uradi za zvezo, ki imajo glavno odgovornost za uporabo naslova 
III [Pomoč pri  izterjavi] tega protokola:  
(a) za Združeno kraljestvo: Her Majesty’s Revenue and Customs, Debt Management;  
(b) za države članice: centralni uradi za zvezo, imenovani za pomoč pri izterjavi med državami 
članicami.  
Oddelek  2: Upravno sodelovanje in boj proti goljuf ijam na področju davka na dodano vrednost  
2.1. Obveščanje  
Obveščanje o informacijah iz naslova II [Upravno sodelovanje in boj proti goljufijam na področju 
DDV] tega protokola poteka, kolikor je to mogoče, z elektronskimi sredstvi in prek skupnega 
komunika cijskega omrežja (CCN) med ustreznimi poštnimi predali držav za izmenjavo informacij o 
upravnem sodelovanju ali poštnimi predali za boj proti goljufijam na področju DDV.  
2.2 Standardni obrazec  
Za izmenjavo informacij v skladu z naslovom II [Upravno sodelo vanje in boj proti goljufijam na 
področju DDV] tega protokola države uporabijo naslednji obrazec:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1088  
 standardni obrazec za zahtevek za informacije, spontano izmenjavo informacij ter povratne 
informacije med državami članicami EU in Združenim kraljestvom v sk ladu s protokolom 
o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju DDV  
Sklic izmenjave informacij:  
A) OSNOVNE INFORMACIJE  
A1 
Država prosilka:   Zaprošena država:  
Organ prosilec:   Organ prosilec:   
A2  
Uradnik, ki je v organu prosilcu pristojen za obravnavo 
zahtevka/izmenjave:  Uradnik, ki je v organu prosilcu pristojen za odgovor na 
zahtevek/izmenjavo:  
Ime in priimek:   Ime in priimek:   
E-pošta:  E-pošta:   
Telefon:   Telefon:   
Jezik:   Jezik:   
A3  
Nacionalni sklic organa prosilca:  
 Nacionalni sklic zaprošenega organa:  
 
Prostor, namenjen organu prosilcu:  
 
 Prostor, namenjen zaprošenemu organu:  
 
A4  
Datum pošiljanja zahtevka/izmenjave:  Datum pošiljanja odgovora:   
A5  
Število prilog zahtevka/izmenjave:  Število prilog odgovora:   
A6 A7 
○ Splošni zahtevek/izmenjava  □ Podpisani (zaprošeni organ) ne bom mogel odgovoriti 
v naslednjih rokih:  
 ○ Zahtevek za informacije      ○ v treh mesecih  
 ○ Spontana izmenjava informacij      ○ v enem mesecu za informacije, s katerimi že  
razpolagamo  
        □ Zahtevajo se povratne informacije o spontani izmenjavi 
informacij  Razlog za zamudo:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1089  
    ○ Zahtevek/izmenjava za potrebe boja proti goljufijam   
 ○ Zahtevek za informacije  
   ○ Goljufija z neobstoječim trgovcem – nadzor 
registracije/poslovne dejavnosti  
   ○ Spontano posredovanje informacij   
 
 
 
       □ Zahtevajo se povratne informacije o spontanem 
posredovanju informacij  
  
  
  □ Pričakovani datum odgovora:  
 □ Zaprošeni organ države dovoli posredovanje 
informacij  drugi državi (člen  6(6)Protokola o upravnem 
sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na 
dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo 
terjatev v zvezi z davki in carinami  
□ Zahtevajo se povratne informacije o posredovanem 
odgovoru  
V skladu s členom 6(4) Protokola o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter o 
vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki in carinami država, ki posreduje informacije na podlagi utemeljene zah teve 
dovo li uporabo prejetih informacij za namene, ki niso navedeni v členu 2(1) protokola.  
B) ZAHTEVEK ZA SPLOŠNE INFORMACIJE  
Organ prosilec  Zaprošeni organ  Zaprošeni organ161 
B1 Identifikacijska številka za DDV (če ta ni na 
voljo, davčna identifikacijska številka)  
 
 
Številka za DDV:  B1 Identifikacijska številka za DDV 
(če ta ni na voljo, davčna 
identifikacijska številka)  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
 
Številka za DDV:   
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
Številka za DDV:  
□ Številka za DDV ni na voljo  □ Številka za DDV ni na voljo  □ Številka za DDV ni na voljo  
Davčna identifikacijska številka:   
 Davčna identifikacijska številka:   
 Davčna identifikacijska številka:   
 
B2 Ime  B2 Ime   
                                                            
161 V tem tretjem stolpcu zaprošeni organ vpiše informacije, za katere je zaprosil organ prosilec (v  drugem 
stolpcu se označi polje „izpolnite“), ali potrdi verodostojnost informacij, ki jih je predložil organ prosilec (v 
drugem stolpcu se označi polje „potrdite“ in predložijo informacije).   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1090  
  
 
 
 ○ Izpolnite  
○ Potrdite  
 
  
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
Ime: 
 
B3 Trgovsko ime  
 
 
 
 B3 Trgovsko ime  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
 
  
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
Trgovsko ime:  
 
B4 Naslov  
 
 
 
 B4 Naslov  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
 
  
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
Naslov:  
 
B5 Naslednji datumi v formatu (LLLL/MM/DD):  
 
 B5 Naslednji datumi v formatu 
(LLLL/MM/DD):  
○ Izpolnite  
○ Potrdite   
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
(a) izdaja številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 (a) izdaja številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 (a) izdaja številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 
(b) preklic številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 (b) preklic številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 (b) preklic številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 
(c) ustanovitev  
 (c) ustanovitev  
 (c) ustanovitev  
 
B6 Datum začetka dejavnosti  
 
 
 
 B6 Datum začetka dejavnosti  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
Datum začetka dejavnosti  
  
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
Datum začetka dejavnosti  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1091  
 B7 Datum prenehanja opravljanja dejavnosti  
 
 
 
 B7 Datum prenehanja opravljanja 
dejavnosti  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
Datum prenehanja opravljanja 
dejavnosti  
  
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
Datum prenehanja opravljanja 
dejavnosti  
 
B8 Imena upravnikov/direktorjev  
 
 
 B8 Imena upravnikov/direktorjev  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
  
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
 
B9 Imena lastnikov, imetnikov, družbenikov, 
partnerjev, agentov, deležnikov ali oseb z 
drugimi pravicami v podjetju  
 
 
 B9 Imena lastnikov, imetnikov, 
družbenikov, partnerjev, agentov, 
deležnikov ali oseb z drugimi 
pravicami v podjetju  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
  
 
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
 
B10 Vrsta dejavnosti  
 
 
 
 B10 Vrsta dejavnosti  
 
○ Izpolnite  
○ Potrdite   
 
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
(a) Pravni status podjetja  
  (a) Pravni status podjetja  
 (a) Pravni status podjetja  
 
(b) Dejanska glavna dejavnost162 
  (b) Dejanska glavna dejavnost  
 (b) Dejanska glavna dejavnost  
 
B11 Vrsta transakcije  
 
 Vrsta transakcije  
B11 Vključeno blago/storitve  
○ Izpolnite  Vrsta transakcije  
B11 Vključeno  blago/storitve  
 
                                                            
162 Dejanska glavna dejavnost pomeni pravo glavno dejavnost, ki jo  izvaja podjetje (v nasprotju z drugo 
dejavnostjo, morebiti deklarirano).  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1092  
  ○ Potrdite  
 ○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
 
Obdobje in znesek, na katera se nanaša 
zahtevek/izmenjava  
B12 Dobava blaga iz ene države v drugo   
 
  
 
 
 
Od Obdobje  Obdobje   
 
do 
……………………………………………………...  Znesek  Znesek   
Viri: □ sistem izmenjave podatkov o DDV  
(VIES)  □ drugo  
    
B13 Zagotavljanje storitev iz ene države v 
drugo   
  
 
Od Obdobje  Obdobje   
 
do 
……………………………………………………...  Znesek  Znesek   
Viri: □ VIES □  drugo  
   
  
 
C) DODATNE INFORMACIJE  
Registracija  
□ C1 Davčni zavezanec v zaprošeni državi ( □) / davčni zavezanec v državi prosilki ( □) trenutno ni identificiran za namene 
DDV.  
Po podatkih sistema VIES ali drugih virov so bile dobave opravljene po datumu prenehanja dejavnosti. Pojasnite.  
 
 
 
□ C2 Davčni zavezanec v zaprošeni državi ( □) / davčni zavezanec v državi prosilki ( □) ni identificiran za namene DDV.  
Po podatkih sistema VIES ali drugih virov so bile dobave opravljene pred datumom registracije. Pojasnite.  
 □ 
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1093  
  Transakcije blaga/storitev  
Blago  
□ C3 Po podatkih iz sistema VIES ali drugi h virov je davčni zavezanec v zaprošeni državi dobavil blago, vendar davčni 
zavezanec v državi prosilki:  
     ○ nakupa blaga ni prijavil;  
     ○ zanika prejem blaga;  
     ○ je prijavil nakup blaga, vendar z drugačnim zneskom, ki znaša:   
           Preverite in pojasnite.   
□ Prilagamo kopije dokumentov, s katerimi razpolagamo.  
□ C4 Nakup,  ki ga je prijavil davčni zavezanec v državi prosilki, se ne ujema s podatki iz sistema VIES ali drugih virov. 
Preverite in pojasnite.   
□ C5 Navedite nasl ove, kamor je bilo blago dostavljeno.  
Naslovi:  
 
 
□ C6 Davčni zavezanec v državi prosilki izjavlja, da je blago dobavil osebi v zaprošeni državi. Potrdite, ali je bilo blago pre jeto 
in ali je bilo:  
   □ knjiženo:   ○ da  ○ ne   
  □ prijavljeno/plačano s strani davčnega zavezanca v zaprošeni državi   ○ da  ○ ne  
Ime in/ali identifikacijska številka za DDV davčnega zavezanca v zaprošeni državi.  
 
 
Predhodno/nadaljnje gibanje blaga  
□ C7 Od koga je bilo blago kupljeno? Navedite imena, trgovska imena in številk e za DDV v polje C40.  
□ C8 Komu je bilo blago naprej prodano? Navedite imena, trgovska imena in številke za DDV v polje C40.  
Storitve  
□ C9 Po podatkih iz sistema VIES ali drugih virov je davčni zavezanec v zaprošeni državi dobavil storitve, obdavčljive v državi 
prosilki, vendar davčni zavezanec v državi prosilki:  
     ○ storitve ni prijavil;  
     ○ zanika prejem storitve;  
     ○ je prijavil prejem storitve, vendar z drugačnim zneskom, ki znaša:  
           Preverite in pojasnite.   
□ Prilagamo kopije dokumen tov, s katerimi razpolagamo.  □ 
 □ 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1094  
 □ C10 Nakup, o katerem je poročal davčni zavezanec v državi prosilki, se ne ujema s podatki iz sistema VIES ali drugih virov. 
Preverite in pojasnite.   
□ C11 Navedite naslove, kjer so bile storitve opravljene.  
Naslovi:  
 
 
□ C12 Davčni zavezanec v državi prosilki izjavlja, da je blago dobavil osebi v zaprošeni državi. Potrdite, ali so bile storitve 
opravljene in ali so bile:  
   □ knjižene:   ○ da               ○ ne   
 □ prijavljene/plačane s strani davčnega zavezanca v zaprošeni državi:   ○ da  ○ ne  
Ime in/ali identifikacijska številka za DDV davčnega zavezanca v zaprošeni državi.  
 
 
Prevoz blaga  
□ C13 Navedite ime/identifikacijsko številko za DDV in naslov prevoznika.  
Ime in/ali identifikacijska številka za DDV ter naslov:  
 
 
□ C14 Kdo je naročil in plačal prevoz blaga?  
Ime in/ali identifikacijska številka za DDV ter naslov:  
 
 
□ C15 Kdo je lastnik uporabljenega prevoznega sredstva?  
Ime in/ali identifikacijska številka za DDV ter naslov:  
 
 
Računi  
□ C16 Navedite znesek računa in valuto.  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1095  
  
Plačilo  
□ C17 Navedite plačani znesek in valuto.  
 
 
□ C18 Navedite ime  imetnika bančnega računa in številko računa, s katerega in/ali na katerega je bilo izvedeno plačilo.  
Pošiljatelj:  
   Ime imetnika računa:   
  Številka IBAN ali številka računa:  
  Banka:  
do: 
  Ime imetnika računa:   
  Številka IBAN ali številka računa:  
  Banka:  
□ C19 Navedite naslednje podatke za primere, kadar je bilo plačilo izvedeno v gotovini:  
   □ Kdo je komu, kje in kdaj predal denar?    
   □ Kakšen dokument (denarni prejemek ipd.) je bil izdan za potrdilo plačila?    
□ C20 Ali obstajajo dokazi o plačilih tretjih oseb? Če ste odgovorili pritrdilno, navedite dodatne informacije v polju C40  ○ Da               
○ Ne 
Oddaja naročila  
□ C21 Predložite vse razpoložljive dokaze o osebi, ki je oddala naročilo, kako je bilo naročilo oddano in kako je bil vzpostavl jen 
stik  
med dobaviteljem in stranko.   
Blago, zajeto s posebnimi ureditvah/posebnimi postopki  
Označite ustrezno polje in vnesite  svoje vprašanje v polje C40  
□ C22 Tristranske transakcije  
□ C23 Maržna ureditev  
□ C24 Prodaja blaga na daljavo  
□ zajetega v unijski ureditvi  
□ zajetega v uvozni ureditvi  
□ C25 Nova prevozna sredstva, prodana osebam, ki niso davčni zavezanci.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1096  
 □ C26 Izje ma v okviru carinskega postopka 42XX / 63XX  
□ C27 Plin in elektrika  
□ C28 Ureditve skladiščenja na odpoklic  
□ C29 Drugo:  
 
 
Storitve, zajete s posebnimi določbami  
Označite ustrezno polje in vnesite svoje vprašanje v polje C40  
□ C30 Opravljanje storitev, ki jih zagotavlja posrednik.  
□ C31 Opravljanje storitev, povezanih z nepremičninami.  
□ C32 Opravljanje potniškega prometa.  
□ C33 Opravljanje prevoza blaga.  
□ C34  Opravljanje kulturnih, umetniških, športnih, znanstvenih, izobraževalnih, razvedriln ih in podobnih storitev, pomožnih 
transportnih storitev ter ocenjevanj stvarnega premičnega premoženja in dela na njem.  
□ C35 Opravljanje gostinskih in catering storitev, ki niso navedene v polju C37.  
□ C36 Opravljanje komercialnega prevoza.  
□ C37 Opravlja nje gostinskih in catering storitev na ladjah, letalih in vlakih.  
□ C38 Opravljanje storitev  
□ zajetih v neunijski ureditvi  
□ zajetih v unijski ureditvi  
□ C39 Storitve, za katere so uporabljena pravila o uporabi in uživanju.  
C40 Osnovne informacije in dodatna vprašanja  
 
 
C41 Polje za prosti odgovor  
 
 
D) ZAHTEVEK ZA DOKUMENTE  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1097  
 Predložite kopije naslednjih dokumentov (po potrebi glej znesek in obdobje v delih B12 in B13)  
□ D1 Računi  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D2 Pogodbe  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D3 Naročila  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D4 Dokazila o plačilu  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D5 Prevozna dokumentacija  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D6 Knjiga upnikov za davčnega zavezanca v državi prosilki  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D7 Knjiga terjatev za davčnega zavezanca v državi prosilki  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D8 Evidence o skladiščenju na odpoklic  
    od:                                       do:  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D9 Evidence iz sistema „vse na enem mestu“ / sistema „vse na 
enem mestu“ za uvoz  
    od:                                       do:  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D10 Bančni izpiski  
    od:                                       do:  ○ predloženo  ○ ni na voljo  
□ D11 Drugo  
 
 ○ predloženo  ○ ni na voljo  
 
E) SPONTANO POSREDOVANJE INFORMACIJ (SPLOŠNO)  
□ E1 Po podatkih davčnega zavezanca v državi pošiljateljici se zdi, da bi moral biti registriran v državi prejemnici.  
□ E2 Po podatkih davčnega zavezanca v državi pošiljateljici □ mu je bilo dobavljeno blago / □ so mu bi le opravljene storitve s 
strani davčnega zavezanca v državi prejemnici, vendar pa v sistemu VIES/carinskem sistemu ali drugih virih ni podatkov.  
□ E3 Po podatkih davčnega zavezanca v državi pošiljateljici mora biti plačan DDV za blago, dobavljeno v državo  prejemnico, 
vendar pa v sistem VIES/carinski sistem ali druge vire niso bili vneseni nobeni podatki.  
□ E4 Po podatkih iz sistema VIES/carinskega sistema ali drugih virov je davčni zavezanec v državi prejemnici dobavil blago ali 
opravil storitev davčnemu zavezancu v državi pošiljateljici, vendar slednji:  
 □ ni prijavil nakupa □ blaga / prejema □ storitev;  
         □ zanika nakup □ blaga / prejem □ storitev.  
□ E5 Po podatkih davčnega zavezanca v državi pošiljateljici mora biti DDV plačan na storitve, opravljene v državi prejemnici.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1098  
 □ E6 Ozadje in dodatne informacije:  
□ E7 Prilagamo kopije računov, s katerimi razpolagamo.  
F) GOLJUFIJA Z NEOBSTOJEČIM TRGOVCEM: NADZOR REGISTRACIJE / POSLOVNE DEJAVNOSTI  
(A) Identifikacija dejavnosti  
Organ prosilec  Zaprošeni organ  Zaprošeni organ163 
F1 Identifikacijska številka za DDV (če 
ta ni na voljo, davčna identifikacijska 
številka)  
 
 
 
Številka za DDV:  F1 Identifikacijska številka za DDV (če 
ta ni na voljo, davčna identifikacijska 
številka)  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
Številka za DDV:   
 
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
Številka za DDV:  
□ Številka za DDV ni na voljo  □ Številka za DDV ni na voljo  □ Številka za DDV ni na voljo  
Davčna identifikacijska številka:   
 Davčna identifikacijska številka:   
 Davčna identifikacijska številka:   
 
F2 Ime  
 
 
 
 F2 Ime  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
 
  
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
Ime in priimek:  
 
F3 Naslov  
 
 
 
 F3 Naslov  
○ Izpolnite  
○ Potrdite  
 
  
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
Naslov:  
 
F4 Naslednji datumi v formatu 
(LLLL/MM/DD):  
 F4 Naslednji  datumi v formatu 
(LLLL/MM/DD):  
○ Izpolnite   
 
                                                            
163 V tem tretjem stolpcu zaprošeni organ vpiše informacije, za katere je zaprosil organ prosilec (v drugem 
stolpcu se označi polje „izpolnite“), ali potrdi verodostojnost informacij, ki jih je predložil organ prosilec (v 
drugem stolpcu se označi polje „potrdite“ in predložijo informacije).  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1099  
  ○ Potrdite  ○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
 
(a) izdaja številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 (a) izdaja številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 (a) izdaja številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 
(b) preklic številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 (b) preklic številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 (b) preklic številke za DDV/davčne 
identifikacijske številke  
 
(c) ustanovitev  
 (c) ustanovitev  
 (c) ustanovitev  
 
F5 Lastniki, imetniki, družbeniki, 
partnerji, agenti, deležniki ali osebe z 
drugimi pravicami v podjetju  
 
 F5 Lastniki, imetniki, družbeniki, 
partnerji, agenti, deležniki ali osebe z 
drugimi pravicami v podjetju  
○ Izpolnite  
○ Potrdite   
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
(a) Ime in priimek  
  (a) Ime in priimek   
 (a) Ime in priimek   
 
(b) Naslov  
  (b) Naslov  
 (b) Naslov  
 
(c) Datum rojstva  
  (c) Datum rojstva  
 (c) Datum rojstva  
 
(d) Državljanstvo  
  (d) Državljanstvo  
 (d) Državljanstvo  
 
F6 Upravniki/direktorji  
 
 
 F6 Upravniki/direktorji  
○ Izpolnite  
○ Potrdite   
 
○ Potrjujem    ○ Ne potrjujem  
(a) Ime in priimek  
  (a) Ime in priimek   
 (a) Ime in priimek   
 
(b) Naslov  
  (b) Naslov  
 (b) Naslov  
 
(c) Datum rojstva  
  (c) Datum rojstva  
 (c) Datum rojstva  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1100  
 (d) Državljanstvo  
  (d) Državljanstvo  
 (d) Državljanstvo  
 
(B) Zahtevane informacije  
□ F7 Ali so osebe, navedene v poljih F5 in F6 (z datumom 
rojstva, če je ta na voljo), zajete v kateri od vaših podatkovnih 
zbirk?   
○ Da   ○ Ne 
□ F8 Ali so osebe, navedene v poljih F5 in F6, vpisane v 
finančno kazensko evidenco?  □ Informacij iz pravnih razlogov ni mogoče dati.  
○ Da   ○ Ne 
□ F9 Ali so  bile osebe iz polj F5 in F6 v preteklosti vpletene v 
goljufije z neobstoječim trgovcem ali v druge vrste goljufij?  □ Informacij iz pravnih razlogov ni mogoče dati.  
○ Da   ○ Ne 
□ F10 Ali osebe iz polj F5 in F6 prebivajo na navedenem 
naslovu oziroma so z njim povezane?   
○ Da   ○ Ne 
□ F11 Ali je navedeni naslov 
bivalni/poslovni/začasni/nastanitveni /za računovodske 
namene/drugo?  
 ○ Da 
○ Ne 
 
□ F12 Kaj je poslovna dejavnost?   
 
□ F13 Ali je izpolnjevanje davčnih obveznosti podjetja 
vprašljivo?   
○ Da   ○ Ne 
□ F14 Kaj je vzrok za deregistracijo številke za DDV?   
 
□ F15 Navedite morebitna povezana podjetja164, vključno z 
identifikacijskimi številkami za DDV, in mnenje o njihovi 
kredibilnosti.   
 
□ F16 Navedite podatke o znanih bančnih računih podjetja v 
zaprošeni državi in morebitnih povezanih podjetjih.   
 
□ F17 Navedite podatke iz rekapitulacij skih poročil ali 
carinskih deklaracij o dobavah/nakupih blaga/storitvah za leta:  
 
  
 
 
                                                            
164 To je kakršno koli podjetje s skupnimi direktorji ali drugimi pravnimi, ekonomskimi ali finančnimi 
povezavami s podjetjem, navedenim pod naslovom A.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1101  
 □ F18 Navedite podatke iz DDV obračunov in plačilih DDV za 
leta: 
 
  
□ F19 Morebitne dodatne pripombe:  
 
  
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1102  
 G) SPONTANO POSREDOVANJE INFORMACIJ (GOLJUFIJA Z NEOBSTOJEČIM TRGOVCEM)  
Organ pošiljatelj  Organ prejemnik  
Identifikacija dejavnosti  
G1 Identifikacijska številka za DDV (če ta ni na voljo, davčna 
identifikacijska številka)   
 
Številka za DDV:  Identifikacija dejavnosti  
G1 Identifikacijska številka za DDV (če ta ni na voljo, davčna 
identifikacijska številka)   
 
Številka za DDV:  
□ Številka za DDV ni na voljo  □ Številka za DDV ni na voljo  
Davčna identifikacijska številka:   
 Davčna identifikacijska številka:   
 
G2 Ime   
 G2 Ime   
 
G3 Naslov   
 G3 Naslov  
 
G4 Naslednji datumi v formatu (LLLL/MM/DD):  G4 Naslednji datumi v formatu (LLLL/MM/DD):  
(a) izdaja številke za DDV/davčne identifikacijske številke  
 (a) izdaja številke za DDV/davčne identifikacijske številke  
 
(b) preklic številke za DDV/davčne identifikacijske številke  
 (b) preklic številke za DDV/davčne identifikacijske številke  
 
(c) ustanovitev  
 (c) ustanovitev  
 
G5 Lastniki, imetniki, družbeniki, partnerji, agenti, deležniki ali 
osebe z drugimi pravicami v podjetju  
 G5 Lastniki, imetniki, družbeniki, partnerji, agenti, deležniki ali 
osebe z drugimi pravicami v podjetju  
(a) Ime in priimek  
 (a) Ime in priimek  
 
(b) Naslov  
 (b) Naslov  
 
(c) Datum rojstva  
 (c) Datum rojstva  
 
(d) Državljanstvo  
 (d) Državljanstvo  
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1103  
 G6 Upravitelji/direktorji  
 G6 Upravitelji/direktorji  
 
(a) Ime in priimek  
 (a) Ime in priimek  
 
(b) Naslov  
 (b) Naslov  
 
(c) Datum rojstva  
 (c) Datum rojstva  
 
(d) Državljanstvo  
 (d) Državljanstvo  
 
Morebitne dodatne pripombe  
 
 
 
H) POVRATNE INFORMACIJE165 
Rezultati , povezani s predloženimi informacijami:  
1) Predložene informacije:  
□ Dodatna odmera DDV ali drugih davkov. Navedite podrobnosti o vrsti in znesku odmerjenega davka:  
    Vrsta davka:   
 
    Dodatna odmera:  
 
    Kazen:   
□ Registracija za DDV.  
□ Preklic registracije za DDV.  
□ Deregistracija številke za DDV iz sistema VIES ali podatkovne zbirke davčnega zavezanca, registriranega za DDV.  
□ Popravek prijave DDV.  
□ Pregled dokumentacije.  
□ Uvedba novega revizijskega postopka ali uporaba informacij v okviru tekoče revizije.  
□ Preiskava goljufije.  
□ Zahtevek za informacije.  
□ Prisotnost v upravnem uradu ali udeležba v upravni preiskavi.  
                                                            
165 Zagotovi jih pristojni organ, ki prejme informacije.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1104  
 □ Večstranski nadzor.  
□ Drugi ukrepi:  
 
 
□ Ni bilo konkr etnih ukrepov.  
2) Druge pripombe:  
 
 
Datum pošiljanja:  
 
Oddelek  3: Pomoč pri izterjavah  
Člen 3.1: Obveščanje  
Zahtevek za uporabo naslova III protokola, poslan po elektronski poti, se pošlje med poštnimi predali 
CCN, ki so vzpostavljeni za vrsto davka ali  dajatve, na katero se zahtevek nanaša, razen če se 
centralni uradi za zvezo države prosilke in zaprošene države strinjajo, da se lahko eden od poštnih 
predalov uporablja za zahtevke v zvezi z različnimi vrstami davkov ali dajatev.  
Če pa se zahtevek za vro čitev dokumentov nanaša na več kot eno vrsto davkov ali dajatev, organ 
prosilec pošlje zahtevek v poštni predal, ki je vzpostavljen za vsaj eno od vrst terjatev, navedenih v 
dokumentih, ki jih je treba vročiti.  
Člen 3.2: Izvedbena pravila v zvezi z enotnim  izvršilnim naslovom v zaprošeni državi  
1. Upravne kazni, globe, pristojbine in dodatne dajatve ter obresti in stroški iz člena 2(1)(b) 
protokola, ki so lahko v skladu s pravili, veljavnimi v državi prosilki, plačljivi od datuma prvotnega 
izvršilnega naslo va do dneva pred datumom, ko je poslan zahtevek za izterjavo, se lahko dodajo 
enotnemu izvršilnemu naslovu v zaprošeni državi.  
2. V zaprošeni državi je lahko v zvezi z več terjatvami in več osebami izdan en enotni izvršilni 
naslov v skladu s prvotnim izvrš ilnim naslovom (naslovi) v državi prosilki.  
3. Če je prvotne izvršilne naslove za več terjatev v državi prosilki že nadomestil seznam 
izvršilnih naslovov za vse te terjatve v navedeni državi, lahko enotni izvršilni naslov v zaprošeni državi 
temelji na prvo tnih izvršilnih naslovih v državi prosilki ali na navedenem seznamu izvršilnih naslovov, 
ki združuje navedene prvotne naslove v državi prosilki.  
4. Če prvotni izvršilni naslov iz odstavka 2 ali seznam izvršilnih naslovov iz odstavka 3 vsebujeta 
več terjate v, med katerimi je ena ali več takih, ki so že bile plačane ali izterjane, se enotni izvršilni 
naslov v zaprošeni državi nanaša samo na tiste terjatve, za katere je vložen zahtevek za pomoč pri 
izterjavi.  
5. Če prvotni izvršilni naslov iz odstavka 2 ali se znam izvršilnih naslovov iz odstavka 3 vsebujeta 
več terjatev, lahko organ prosilec navede te terjatve v različnih enotnih izvršilnih naslovih v zaprošeni 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1105  
 državi v skladu z delitvijo pristojnosti zadevnih uradov za izterjavo v zaprošeni državi glede na vrs to 
davka.  
6. Če zahtevka ni mogoče poslati prek omrežja CCN in se pošlje po pošti, enotni izvršilni naslov 
v zaprošeni državi podpiše ustrezno pooblaščeni uradnik organa prosilca.  
Člen 3.3: Pretvorba zneskov, ki jih je treba izterjati  
1. Organ prosilec zne sek terjatve, ki jo je treba izterjati, navede v valuti države prosilke in v 
valuti zaprošene države.  
2. Za zahtevke, poslane Združenemu kraljestvu, se za namene pomoči pri izterjavi uporabi 
menjalni tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka na dan pred  datumom, ko je bil poslan 
zahtevek. Če tak menjalni tečaj na navedeni datum ni na voljo, se uporabi zadnji menjalni tečaj, ki ga 
je objavila Evropska centralna banka pred datumom, ko je bil zahtevek poslan.  
Za zahtevke, poslane državi članici, se za namen e pomoči pri izterjavi uporabi menjalni tečaj, ki ga 
objavi centralna banka Bank of England na dan pred datumom, ko je bil zahtevek poslan. Če tak 
menjalni tečaj na navedeni datum ni na voljo, se uporabi zadnji menjalni tečaj, ki ga je objavila 
centralna b anka Bank of England pred datumom, ko je bil zahtevek poslan.  
3. Organ vložnik za pretvorbo zneska terjatve zaradi prilagoditve iz odstavka 2 člena 30 
protokola v valuto države zaprošenega organa uporabi menjalni tečaj, ki je bil uporabljen v prvotnem 
zaht evku.  
Člen 3.4: Prenos izterjanih zneskov  
1. Prenos izterjanih zneskov se izvede v dveh mesecih od datuma, na katerega je izterjava 
izvedena, razen če se državi ne dogovorita drugače.   
2. Če se ukrepi izterjave, ki jih sprejme zaprošeni organ, izpodbijajo iz razloga, za katerega ni 
odgovorna država prosilka, lahko zaprošeni organ počaka s prenosom zneskov, izterjanih v povezavi 
s terjatvijo države prosilke, dokler se spor ne reši, če sta hkrati izpolnjena naslednja pogoja:  
(a) po mnenju zaprošenega organa bo re zultat tega izpodbijanja verjetno ugoden za zadevno 
stran ter  
(b) organ vložnik ni navedel, da bo povrnil vse že prenesene zneske, če bo rezultat izpodbijanja 
ugoden za zadevno stranko.  
3. Če je organ prosilec navedel, da bo povrnil zneske v skladu s točko (b)  drugega odstavka, 
izterjane zneske, ki jih je zaprošeni organ že prenesel, povrne v enem mesecu od prejema zahtevka 
za povračilo. V tem primeru stroške vseh drugih povračil nosi zaprošeni organ.  
Člen 3.5:  Povračilo izterjanih zneskov  
Zaprošeni organ o vs eh ukrepih, sprejetih v zaprošeni državi za povračilo izterjanih zneskov ali za 
nadomestilo v zvezi z izterjavo izpodbijanih terjatev, obvesti organ prosilca, takoj ko je o njih 
obveščen.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1106  
 Zaprošeni organ v čim večji možni meri vključi organ prosilca v post opke za poravnavo zneska, ki se 
povrne, in ustreznega nadomestila. Organ vložnik po prejemu utemeljenega zahtevka zaprošenega 
organa povrnjene zneske in plačano nadomestilo prenese v dveh mesecih od prejema zadevnega 
zahtevka.  
Člen 3.6: Standardni obrazci  
1. Za enotni obrazec za vročitev iz člena 23 protokola, ki je priložen zahtevku za vročitev, 
države uporabijo obrazec, ki ustreza vzorčnemu obrazcu  A. 
2. Za enotni izvršilni naslov v zaprošeni državi iz člena 27 Protokola, ki je priložen zahtevku za 
izterj avo ali zahtevku za zavarovanje plačila terjatev, ali spremenjeni enotni izvršilni naslov v 
zaprošeni državi iz člena 30(2) protokola, države uporabijo obrazec, ki ustreza vzorčnemu obrazcu  B. 
3. Za zahtevek za informacije iz člena 20 protokola države uporabijo obrazec, ki ustreza 
vzorčnemu obrazcu  C. 
4. Za zahtevek za vročitev iz člena 23 protokola države uporabijo obrazec, ki ustreza vzorčnemu 
obrazcu  D. 
5. Za zahtevek za izterjavo ali zavarovanje plačila terjatev iz členov 25 in 31 protokola države 
uporabijo obrazec, ki ustreza vzorčnemu obrazcu  E. 
6. Če se obrazci pošljejo po elektronski poti, se njihova struktura in oblika lahko prilagodita 
zahtevam in možnostim elektronskega komunikacijskega sistema, če se niz podatkov in informacij v 
njem v primer javi s spodnjimi vzorčnimi obrazci ne spremeni bistveno.  
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1107  
 Vzorčni obrazec A  
Enotni obrazec za vročitev za zagotavljanje informacij o vročenih dokumentih  
(pošlje se naslovniku dokumentov)  (1) 
Ta dokument je priložen dokumentom, ki jih vroča pristojni organ naslednje države: [ime zaprošene 
države].  
Ta vročitev zadeva dokumente pristojnih organov naslednje države: [ime države prosilke], ki je 
zaprosila za pomoč pri vročitvi v skladu s členom 23 Protokola med Evropsko unijo in Združenim 
kraljestvom o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost 
ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami.  
A. NASLOVNIK VROČITVE  
– Ime 
– Naslov (znani al i domnevni)  
– Drugi relevantni podatki za identifikacijo naslovnika  
B. NAMEN VROČITVE  
Namen te vročitve je:  
□ naslovnika obvestiti o dokumentih, katerim je priložen ta dokument.  
□ prekiniti zastaralni rok v zvezi s terjatvami iz vročenih dokumentov.  
□ pot rditi obveznost naslovnika glede plačila zneskov iz točke D.  
V primeru neplačila lahko organi sprejmejo izvršilne ukrepe in/ali ukrepe zavarovanja plačila terjatev. 
Zaradi tega se lahko naslovniku zaračunajo dodatni stroški.  
Naslovnik te vročitve ste, ke r se šteje, da ste:  
☐ glavni dolžnik   
☐ sodolžnik   
☐ tretja oseba, ki je dolžna poravnati davke, carine in druge ukrepe ali druge terjatve v zvezi s temi 
davki, carinami in drugimi ukrepi v skladu z veljavno zakonodajo v državi prosilki   
☐ tretja oseba,  ki razpolaga s premoženjem ali ima dolgove do (so)dolžnika ali katere koli druge 
dolžne osebe   
☐ tretja oseba, ki jo lahko zadevajo izvršilni ukrepi proti drugim osebam   
(Naslednje informacije bodo prikazane, če je naslovnik vročitve tretja oseba, ki razpolaga s 
premoženjem ali ima dolgove do (so)dolžnika ali katere koli druge dolžne osebe, ali je tretja oseba, ki 
jo lahko zadevajo izvršilni ukrepi proti drugim osebam:   
Vročeni dokumenti se nanašajo na terjatve v zvezi z davki in carinami, za katere so  odgovorne 
naslednje osebe kot:   
☐ glavni dolžnik: [ime in naslov (znani ali domnevni)]   
☐ sodolžnik: [ime in naslov (znani ali domnevni)]   
☐ tretja oseba, ki je dolžna poravnati davke, carine in druge ukrepe ali druge terjatve v zvezi s temi 
davki, cari nami in drugimi ukrepi v skladu z veljavno zakonodajo v državi prosilki [ime in naslov 
(znani ali domnevni)]).   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1108 
 Organ prosilec države prosilke (ime države prosilke) je pozval pristojne organe zaprošene države 
(ime zaprošene države), da to vročitev izvede pred [datum]. Ta datum ni izrecno povezan z 
zastaralnim rokom.  
C. URADI, PRISTOJNI ZA VROČENE DOKUMENTE  
Urad, pristojen za priložene dokumente:  
– Ime:  
– Naslov:   
– Drugi kontaktni podatki:   
– Jeziki, v katerih se lahko obrnete na ta urad:   
Dodatne informacije o ☐ vročenih dokumentih  ☐ in/ali možnosti izpodbijanja obveznosti plačila se 
lahko pridobijo pri  
☐ zgoraj navedenem uradu, pristojnem za priložene dokumente, in/ali   
☐ na naslednjem uradu:   
– Ime:   
–  Naslov:   
– Drugi kontaktni podatki:   
– Jeziki, v katerih se lahko obrnete na ta urad:   
 
D. OPIS VROČENIH DOKUMENTOV  
Dokument [številka]  
– Referenčna številka:  
– Datum nastanka:  
– Vrsta vročenega dokumenta:  
☐ davčna odmera   
☐ plačilni nalog   
☐ odločba po upravni pritožbi   
☐ drug upravni dokument   
☐ sodba ali sklep   
☐ druga sodna listina   
 
– Naziv zadevnih terjatev (v jeziku države prosilke):  
– Vrsta zadevnih terjatev:  
 
– Znesek zadevnih terjatev:   
☐ Glavnica:   
☐ Upravne kazni in globe:   
☐ Obresti do [datum]:   
☐ Stroški do [datum]:   
☐ Pristojbine za potrdila in podobne dokumente, izdane v zvezi z upravnimi postopki, ki se nanašajo 
na terjatev iz točke [x]:   
☐ Skupni znesek teh terjatev:   
 
– Znesek iz točke [x] se mora plačati:   
☐ pred   
☐ v [število] koledarskih dneh od datuma te vročitve   
☐ takoj   
 
– Znesek se nakaže:   
– Imetnik bančnega računa:   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1109  
 – Mednarodna številka bančnega računa (IBAN):   
– Poslovna identifikacijska koda (BIC):   
– Ime banke:   
 
– Sklic, ki se uporabi pri nakazilu denarja:   
– Naslovnik lahko odgovori na vročene dokumente.   
☐ Končni datum za odgovor:   
☐ Obdobje za odgovor:   
– Ime in naslov organa, ki se mu lahko pošlje odgovor:   
 
– Možnost izpodbijanja:   
☐ Obdobje za izpodbijanje terjatve ali vročenih dokumentov je že poteklo.   
☐ Končni datum za izpodbijanje terjatve:   
☐ Rok za izpodbijanje terjatve: [število dni] od   
☐ datuma te vročitve   
☐ nastanka vročenih dokumentov   
☐ drugega datuma:   
 
– Ime in naslov organa, kjer se lahko izpodbija terjatev:   
Spori v zvezi s terjatvijo, izvršilnim naslovom ali drugim dokumentom, ki izvira od organov države 
prosilke [ime države prosilke], spadajo pod pristojnost pristojnih organov države prosilke [ime 
države prosilke] v skladu s členom 29 zgoraj navedenega protokola med  Evropsko unijo in 
Združenim kraljestvom.   
Za vsak tak spor se uporablja postopkovna in jezikovna ureditev, ki velja v državi prosilki [ime države 
prosilke].   
☐ Izterjava se lahko začne pred koncem obdobja, v katerem se terjatev lahko izpodbija.   
 
– Druge informacije   
’ 
 
(1)  Elementi v poševnem tisku niso obvezni.  
 
  
Vzorčni obrazec B  
Enotni izvršilni naslov za terjatve iz člena 27 Protokola med Evropsko unijo in Združenim 
kraljestvom o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano 
vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki in dajatvami  (1)  
☐ ENOTNI IZVRŠILNI NASLOV ZA TERJATVE  
– Datum izdaje:   
– Referenčna številka:   
☐ SPREMENJENI ENOTNI IZVRŠILNI NASLOV ZA TERJATVE  
– Datum izdaje prvotnega enotnega izvršilnega naslova:   
– Datum spremembe:   
– Razlog za spremembo:   
☐ sodba/sklep [naziv sodišča] z dne [datum]   
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1110  
 ☐ upravna odločba z dne [datum]   
– Referenčna številka:   
Država, v kateri je bil ta dokument izdan: [ime države prosilke]  
Ukrepi izterjave, ki jih izvede zaprošena država, temeljijo na:  
☐ enotnem izvršilnem naslovu v skladu s členom  27 zgoraj navedenega protokola.   
☐ spremenjenem enotnem izvršilnem naslovu v skladu s členom 30 zgoraj navedenega protokola 
(zaradi up oštevanja odločitve pristojnega organa iz člena 29(1) navedenega protokola.   
Ta dokument je enotni izvršilni naslov (vključno z ukrepi zavarovanja plačila terjatev). Nanaša se na 
spodaj navedene terjatve, ki ostajajo neplačane v državi prosilki [ime držav e prosilke]. Prvotni 
izvršilni naslov za izterjavo teh terjatev je bil vročen, kakor to zahteva nacionalna zakonodaja države 
prosilke [ime države prosilke].  
Spori v zvezi s terjatvami so v skladu s členom 29 zgoraj navedenega protokola izključno v 
pristojn osti pristojnih organov države prosilke [ime države prosilke]. Pravno sredstvo mora biti 
pristojnim organom predloženo v skladu s postopkovno in jezikovno ureditvijo, veljavno v državi 
prosilki [ime države prosilke].  
OPIS ZADEVNIH TERJATEV IN OSEB  
Identif ikacija terjatev [številka]  
1. Referenca:  
2. Vrsta zadevnih terjatev:  
3. Naziv zadevnega davka/carine:  
4. Zadevno obdobje ali datum:  
5. Datum nastanka terjatve:  
6. Datum nastopa izvršljivosti:  
7. Še dolgovani znesek:  
☐ glavnica:   
☐ upravne kazni in globe:   
☐ obresti do dne pred pošiljanjem zahtevka:   
☐ stroški do dne pred pošiljanjem zahtevka:   
  
☐ skupni znesek te terjatve:  
 
8. Datum vročitve prvotnega izvršilnega naslova v državi prosilki [ime države prosilke]:  
☐ Datum:   
☐ Datum ni na voljo   
 
9. Urad, pristojen za oceno terjatve:  
– Ime:  
– Naslov:   
– Drugi kontaktni podatki:   
– Jeziki, v katerih se lahko obrnete na ta urad:   
 
10. Za več informacij o terjatvi ali možnostih izpodbijanja obveznosti plačila se lahko obrnete na:  
☐ zgoraj navedeni urad   
☐ urad, pristojen za enotni izvršilni naslov:   
– Ime:   
– Naslov:   
– Drugi kontaktni podatki:   
– Jeziki, v katerih se lahko obrnete na ta urad:   
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1111  
 Identifikacija zadevnih oseb v nacionalnih izvršilnih naslovih  
a) Oseba, navedena v nacionalnih izvršilnih naslovih  
☐ fizična oseba   
☐ drugo   
– Ime:  
– Naslov (znani ali domnevni):   
– Drugi relevantni podatki za identifikacijo naslovnika:   
☐ Zakoniti zastopnik   
– Ime:  
– Naslov (znani ali domnevni):   
– Drugi relevantni podatki za identifikacijo naslovnika:   
Razlog obveznosti:   
☐ glavni dolžnik   
☐ sodolžnik   
☐ tretja oseba, ki je dolžna poravnati davke, carine in druge ukrepe ali druge terjatve v zvezi s temi 
davki, carinami in drugimi ukrepi v skladu z veljavno zakonodajo v državi prosilki   
 
b) V nacionalnih izvršilnih naslovih so navedene tudi naslednje osebe:   
☐ fizična oseba   
☐ drugo   
– Ime:   
– Naslov (znani ali domnevni):   
– Drugi relevantni podatki za identifikacijo naslovnika:   
☐ Zakoniti zastopnik   
– Ime in priimek:   
– Naslov (znani ali domnevni):   
– Drugi relevantni podatki za identifikacijo naslovnika:   
Razlog obveznosti:   
☐ glavni dolžnik   
☐ sodolžnik   
☐ tretja oseba, ki je dolžna poravnati davke, carine in druge ukrepe ali druge terjatve v zvezi s temi 
davki, carinami in drugimi ukrepi v skladu z veljavno zakonodajo v državi prosilki   
 
Druge informacije   
Skupni znesek terjatev  
– v valuti države prosilke:  
– v valuti zaprošene države:  
  
 
(1)  Elementi v poševnem tisku niso obvezni.  
 
 
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1112  
  
 
  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1113  
 Vzorčni obrazec C – zahtevek za informacije  
ZAHTEVEK ZA INFORMACI JE  
  
Na podlagi člena 20 Protokola med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom o upravnem sodelovanju in boju 
proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izt erjavo terjatev v zvezi z davki 
in carinami   
Referenca: AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20LLMMDD_xxxxxxx_RI  
Vrsta terjatev:  
 
1. DRŽAVA ORGANA PROSI LCA 
 
A. Organ prosilec  
 
Država:  
Ime: 
Telefon:  
Ref. št. spisa : 
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
Jezikovno znanje    
  
B. Urad, ki je predložil zahtevek  
 
Ime:  
Naslov:  
Poštna številka:  
Kraj:  
Telefon:  
E-pošta:  
Ref. št. spisa:  
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
 
2. DRŽAVA ZAPROŠENEGA ORGANA  
 
A. Zaprošeni organ  
 
Država:  
Ime: 
Telefon:  
Ref. št. spisa : 
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
Jezikovno znanje    
  
B. Urad, ki obravnava zahtevek  
 
Ime:  
Naslov:  
Poštna številka:  
Kraj:  
Telefon:  
E-pošta:  
Ref. št. spisa:  
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1114  
 3. INFORMACIJE V ZVEZI Z  ZAHTEVKOM  
 
 
 Organ prosilec naproša zaprošeni organ, da zadevnih oseb ne obvesti o tem zahtevku.  
 
 Organ prosilec potrjuje, da bodo z a prejete informacije veljale določbe o tajnosti, opredeljene v 
zgoraj navedeni pravni podlagi.  
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1115  
 4. Informacije o zadevni osebi  
A. Zahtevajo se naslednje informacije:  
 Za fizične osebe:  
Ime: 
Priimek : 
Dekliški priimek (priimek ob rojstvu):  
Datum rojstva:  
Kraj rojstva:  
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Drugi identifikacijski podatki:  
Naslov te ose be:  znani –  domnevni  
– Ulica in hišna številka:  
– Podatki o naslovu:  
– Poštna številka in kraj:  
– Država:  
 
 Za pravne osebe:  
Ime družbe : 
Pravni status : 
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Drugi identifikacijski podatki:  
Naslov te pravne osebe:  znani –  domnevni  
– Ulica in hišna številka:  
– Podatki o naslovu:  
– Poštna številka in kraj:  
– Država:  
 
 Zakoniti zastopnik  
Ime in priimek:  
Naslov tega zakonitega zastopnika:  znani –  domnevni  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
Država:  
 
B. Odgovornost: Zadevn a oseba je:  
 glavni dolžnik  
 sodolžnik  
 tretja oseba, ki je dolžna poravnati davke, carine in druge ukrepe ali druge terjatve v zvezi s temi 
davki, carinami in drugimi ukrepi v skladu z veljavno zakonodajo v državi prosilki  
 tretja oseba, ki razpolaga s premoženjem ali ima dolgove do (so)dolžnika ali katere koli druge 
dolžne osebe  
 tretja oseba, ki jo lahko p rizadenejo izvršilni ukrepi proti drugim osebam  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1116  
 C. Druge relevantne informacije v zvezi z zgoraj navedenimi osebami:  
 Številke bančnih računov  
– Številka bančnega računa (IBAN):  
– Poslovna identifikacijska koda (BIC):  
– Ime banke:  
 Podatki o vozilu na dan 20LL/MM/DD  
– številka registrske tablice:  
– znamka avtomobila:  
– barva avtomobila:  
 Ocenjen ali začasen ali  točen znesek zahtevka:  
 Drugo:       
 
5. ZAHTEVANI PODATKI  
 Podatki o identiteti zadevne osebe (za fizične osebe:  polno ime, datum in kraj rojstva; za pravne osebe: ime 
in pravni status družbe)  
 Podatki o naslovu  
 Podatki o prihodku in premoženju za izterjavo  
 Podatki o dedičih in/ali pravnih naslednikih  
 Drugo:       
 
6. SPREMLJANJE ZAHTEVKA ZA INFORMACIJE  
Datum  Št. Sporočilo  Organ prosilec  Zaprošeni organ  
datum  1 
 Zaprošeni organ potrjuje prejem zahtevka.  
datum  
 V kombinaciji s 
potrdilom  2 
 Zaprošeni organ poziva organ prosilca, da dopolni zahtevek z naslednjimi dodatnimi 
informacijami:       
datum  3 
 Zaprošeni organ še ni prejel zahtevanih dodatnih informacij in bo vaš zahtevek 
zaključil, če teh informacij ne bo prejel pred 20LL/MM/DD.  
datum   4. Organ vložnik  
  a na zahtevo posreduje naslednje dodatne informacije:  
      
  b ne more zagotoviti zahtevanih dodatnih informacij  
(ker:      ) 
datum  5 
 Zaprošeni organ potrjuje prejem dodatnih informacij in lahko nadaljuje z obravnavo 
zahtevka.  
datum  
 
 6 
 Zaprošeni organ ne bo zagotovil pomoči in bo zaključil zadevo, ker:  
 a ni pristojen za nobeno od terjatev, na katere se nanaša zahtevek.  
 b je terjatev starejša kot je predvideno v protokolu.  
 c znesek terjatve ne dosega praga.  
 d ne more pridobiti teh informacij za namene izterjave podobnih nacionalnih 
terjatev.  
 e bi sicer razkril poslovno, gospodarsko ali poklicno skrivnost.  
 f bi razkritje teh informacij lahko ogrozilo varn ost ali bilo v nasprotju z javno politiko 
države.  
  g organ prosilec ni predložil vseh zahtevanih dodatnih informacij.  
  h drug razlog:        
 
datum   7 
 Organ prosilec zaproša za informacije o trenutnem stanju njegovega zahtevka.  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1117  
 datum  8 Zaprošeni organ zdaj ne more predložiti informacij, ker:  
 je za informacije zaprosil druge javne organe.  
 je za informacije zaprosil tretjo osebo.  
 se dogovarja za osebni klic.  
 drug razlog:       
datum  9 Zahtevanih informacij ni mogoče pridobiti, ker:  
 a zadevna oseba ni znana.  
 b ni dovolj podatkov za identifikacijo zadevne osebe.  
 c se je zadevna oseba preselila in njen novi naslov ni znan.  
 d zahtevane informacije niso na voljo.  
 e drug razlog:       
datum  10
 Zaprošeni organ posreduje naslednji del zahtevanih informacij:  
datum  11 Zaprošeni organ posreduje vse zahtevane informacije (ali njihov končni del):  
 a Identiteta potrjena  
 b Naslov potrjen  
 c Naslednji podatki o identiteti zadevne osebe so bili spremenjeni (ali dopolnjeni):  
Za fizične osebe:  
 Ime:  
 Priimek:  
 Dekliški priimek:  
 Datum rojstva:  
 Kraj rojstva:  
Za pravne osebe:  
 Pravni status:  
 Ime družbe:  
 d Naslednji podatki o naslovu so bili spremenjeni (ali dopolnjeni):  
 Ulica in hišna številka:  
 Podatki o naslovu:  
 Poštna številka in kraj:  
 Država:  
 Telefon:  
 Telefaks:  
 E-pošta:  
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1118  
  e 
 Finančno stanje:  
 Znani bančni računi:  
Številka bančnega računa (IBAN): …  
Poslovna identifikacijska koda (BIC): …  
Ime banke: …  
 Podatki o zaposlitvi:  zaposlen –  samozapo slen – nezaposlen  
 Zdi se, da zadevna oseba nima sredstev za poravnavo dolga/nima premoženja za 
pokritje terjatve.  
 Zadevna oseba je šla v stečaj/je plačilno nesposobna:  
– Datum sklepa:  
– Datum objave:  
– Podatki o stečajnem upravitelju:  
…Ime:  
…Ulica in hišna številka:  
…Podatki o naslovu:  
…Poštna številk a in kraj:  
…Država:  
 Zdi se, da ima zadevna oseba:  
 omejena sredstva za delno poravnavo dolga  
 zadostna sredstva/premoženje za poravnavo dolga  
 Opombe:  
 f Dolg je bil izpodbijan  
 zadevni osebi se svetuje, da terjatev izpodbija v državi organa prosilca  
 podatki o sporu, če so na voljo:  
 drugi priloženi podatki  
 g Dolžnik je preminil dne LLLL/MM/DD.  
 h Ime in naslov dedičev/izvršitelja oporoke:  
 i Druge pripombe:  
  j Priporočamo nadaljevanje postopkov izterjave.  
  k Priporočamo zaustavitev postopkov izterjave.  
datum   12 
 Organ prosilec umika zahtevek za informacije.  
datum  13 
 Drugo:  opomba  organa prosilca ali  zaprošenega organa :  
      
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1119  
 Vzorčni obrazec D – zahtevek za vročitev  
ZAHTEVEK ZA VROČITEV   
  
Na podlagi člena 23 Protokola med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom o upravnem sodelovanju in boju 
proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki 
in carinami   
Referenca: AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20YYMMDD_xxxxxxx_RN  
Vrsta terjatev:  
 
1. DRŽAVA ORGANA PROSI LCA 
 
A. Organ prosilec  
 
Država :  
Ime: 
Telefon:  
Ref. št. spisa : 
 
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
Jezikovno znanje:    
  
B. Urad, ki je predložil zahtevek  
 
Ime:  
Naslov:  
Poštna številka:  
Kraj:  
Telefon:  
E-pošta:  
Ref. št. spisa:  
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
 
2. DRŽAVA ZAPROŠENEGA ORGANA  
 
A. Zaprošeni organ  
 
Država : 
Ime: 
Telefon:  
Ref. št. spisa : 
 
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
Jezikovno znanje:    
  
B. Urad, ki obravnava zahtevek  
 
Ime:  
Naslov:  
Poštna številka:  
Kraj:  
Telefon:  
E-pošta:  
Ref. št. spisa:  
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
 
3. INFORMACIJE V ZVEZI Z  ZAHTEVKOM  
 Končni rok za vročitev teh dokumentov, da bi se izognili težavam z zastaralnim rokom (po potrebi) : 
20LL/MM/DD  
 
 Druge pripombe:       
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1120  
  
4. IDENTIFIKACIJA NASLOV NIKA DOKUMENTOV , KI SE VROČIJO  
A. Dokumenti so vročijo:  
 Za fizične osebe:  
Ime: 
Priimek : 
Dekliški priimek (priimek ob rojstvu):  
Datum rojstva:  
Kraj rojstva:  
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Drugi identifikacijski podatki:  
Naslov te osebe:   znani –  domnevni  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
Država:  
 Za pravne osebe:   
Ime družbe : 
Pravni status : 
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Drugi identifikacijski podatki:  
Naslov te pravne osebe :  znani –  domnevni  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
Država:  
 Zakoniti zastopnik  
Ime in priimek:  
Naslov tega zakonitega zastopnika:  znani –  domnevni  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
Država:  
 
B. Druge relevantne informacije v zvezi z zgoraj navedenimi osebami:       
  
 
5 NAMEN VROČITVE: glej priloženi enotni obrazec za vročitev.  
 
 
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1121  
 6 OPIS VROČENIH DOKUMENTOV glej priloženi enotni obrazec za vročitev.   
 
 
 
7. SPREMLJANJE ZAHTEVKA ZA VROČITEV  
Datum  Št. Sporočilo  Organ prosilec  Zaprošeni organ  
datum  1 
 Zaprošeni organ potrjuje prejem zahtevka.  
 
datum  
 2 
 Zaprošeni organ poziva organ prosilca, da dopolni zahtevek z naslednjimi dodatnimi 
informacijami:       
 
datum  3 
 Zaprošeni organ še ni prejel zahtevanih dodatnih informacij in bo vaš zahtevek zaključil, 
če teh informacij ne bo prejel pred 20LL/MM/DD.  
datum   4 Organ prosilec  
  a na zahtevo posreduje naslednje dodatne informacije:  
      
  b ne more zagotoviti zahtevanih dodatnih informacij  
(ker:      ) 
 
datum  5 
 Zaprošeni organ potrjuje prejem dodatnih informacij in lahko nadaljuje z obravnavo 
zahtevka.  
 
datum  
 6 
 
 
 
 
 Zaprošeni organ ne bo zagotovil pomoči in bo zaključil zadevo, ker:  
a ni pristojen za nobenega od davkov, na katere se nanaša zahtevek.  
b so terjatve starejše kot je predvideno v protokolu.  
c znesek terjatev ne dosega praga.  
d organ prosilec ni predložil vseh zahtevanih dodatnih informacij.  
e drug razlog:        
datum   7 
 Organ prosilec zaproša za informacije o trenutnem stanju njegovega zahtevka.   
datum  8 Zaprošeni organ potrjuje:  
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 a da so bili dokumenti dne datum vročeni naslovniku, pri čemer so pravne posledice v 
skladu z nacionalno zakonodajo države zaprošenega organa.  
 
Vročitev je bila izvedena na naslednji način:  
 naslovniku osebno  
 po pošti  
 z elektr onsko pošto  
 s priporočeno pošto  
 prek sodnega uradnika  
 na drug način  
b da navedenih dokumentov ni bilo mogoče vročiti zadevni osebi iz naslednjih 
razlogov:  
 naslovniki niso znani  
 naslovniki so preminili  
 naslovniki so zapustili državo. Novi naslov:  
 drugo:       
Evropska unija in Združeno kraljestvo sta se dogovorila o tem dokumentu, ki je zgolj informativne narave. Iz njega do 
datuma začetka uporabe ni mogoče izpeljati nobenih pravic. Številčenje členov je začasno.  
 
1122  
 datum   9 
 Organ prosilec umika zahtevek za vročitev.  
datum  10 
 Drugo: opomba  organa prosilca ali  zaprošenega organa:  
      
 
 
 
 Vzorčni obrazec E – zahtevek za izterjavo ali zavarovanje plačila terjatev  
. 
ZAHTEVEK ZA  ukrepe  IZTERJAVE   
 
Na podlagi člena 25 Protokola med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom o upravnem sodelovanju in boju 
proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki 
in carinami  
IN/ALI  zavarovanje plačila terjatev   
Na podlagi člena 31 Protokola med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom o upravnem  sodelovanju in boju 
proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za izterjavo terjatev v zvezi z davki 
in carinami  
Referenca: AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20LLMMDD_xxxxxxx_RR(RP)  
Vrsta terjatev:  
 
1. DRŽAVA ORGANA PROSI LCA 
 
A. Organ prosilec  
 
Država :  
Ime: 
Telefon:  
Ref. št. spisa : 
 
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
Jezikovno znanje:    
  
B. Urad, ki je predložil zahtevek  
 
Ime:  
Naslov:  
Poštna številka:  
Kraj:  
Telefon:  
E-pošta:  
Ref. št. spisa:  
Ime uradnika, ki obravnava zahte vek: 
 
 
2. DRŽAVA ZAPROŠENEGA ORGANA  
 
A. Zaprošeni organ  
 
Država : 
Ime: 
Telefon:  
Ref. št. spisa : 
 
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
Jezikovno znanje:    
  
B. Urad, ki obravnava zahtevek  
 
Ime:  
Naslov:  
Poštna številka:  
Kraj:  
Telefon:  
E-pošta:  
Ref. št. spisa:  
Ime uradnika, ki obravnava zahtevek:  
 
 
 
1124  3. PODATKI O ZAHTEVKU  
 
 Na terjatve se nanaša izvršilni naslov v državi prosilki.  
 
 Na terjatve se še ne nanaša izvršilni naslov v državi prosilki.  
 
 Terjatve se ne izpodbijajo.  
 
 Terjatev ni več mogoče izpodbijati z upravno pritožbo ali pritožbo na sodišču.  
 
 Terjatve se izpodbijajo, vendar veljav ni zakoni, drugi predpisi in upravne prakse  
v državi članici organa prosilca dovoljujejo izterjavo izpodbijanih terjatev.  
 
 
 Skupni znesek terjatev, za katere se zaprosi za pomoč, ni manjši od 5  000 GBP.  
 Ta zahtevek se nanaša na terjatve, ki izpolnjujejo zahtevo glede starosti, ki se uporablja v skladu s 
protokolom.  
 Ta zahtevek za zavarovanje plačila terjatev temelji na razlo gih, navedenih v priloženih dokumentih.  
 
 Temu zahtevku je priložen instrument za zavarovanje plačila terjatev v državi prosilki.  
 
 Naprošamo, da se dolžnika/drugih zadevnih oseb ne obvesti pred zavarovanjem plačila terjatev.  
 
 Kontaktirajte nas, če pride do naslednjih posebnih okoliščin (z uporabo polja za prosto besedilo na 
koncu obrazca zahtevka):        
 
 Organ prosilec bo povrnil vse že prenesene zneske, če bo rezultat izpodbijanja ugoden za zadevno 
stranko.  
 Občutljiva z adeva:       
 
4. NAVODILA ZA PLAČILO  
A. Znesek terjatve nakažite na naslednji račun:  
– Številka bančnega računa (IBAN) : 
– Poslovna identifikacijska koda (BIC):  
– Ime banke:  
– Ime imetnika računa :  
– Naslov imetnika računa:   
– Sklic, ki se navede pri nakazilu:  
B. Obročno plačilo je : 
 sprejemljivo brez dodatnega posvetovanja  
 sprejemljivo le po posvetovanju (za to posvetovanje uporabite polje 7, toč ko 20)  
 nesprejemljivo  
 
 
 
1125  5. PODATKI O OSEBI, NA KATERO SE NANAŠA ZAHTEVEK  
A Prosimo za izterjavo/zavarovanje plačila terjatev v zvezi z:  
 Za fizične osebe:  
Ime: 
Priimek : 
Dekliški priimek (priimek ob rojstvu):  
Datum rojstva:  
Kraj rojstva:  
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Drugi identifikacijski podatki:  
Naslov te fizične/pravne osebe:  znani –  domnevni   
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna  številka in kraj:  
 
  
 Za pravne osebe:   
Pravni status : 
Ime družbe : 
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Drugi identifikacijski podatki:  
Naslov te fizične/pravne osebe:  znani –  domnevni   
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
 
– drugi podatki o tej osebi:       
 
– Zakoniti zastopnik  
Ime in priimek:  
Podatki o naslovu:  znani –  domnevni  
Ulica in hišna številka:  
Poštna številka in kraj:  
Država:  
 
 
B Drugi relevantni podatki o tem zahtevku in/ali osebi  
 
1126   1
 Naslednje osebe so sodolžniki: [Mogoče mora biti dodati več kot eno tako osebo.]  
Naslov te osebe:  
 Za fizične osebe:  
Ime in priimek : 
Datum rojstva:  
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
  
 Za pravne osebe:   
Pravni status : 
Ime družbe : 
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
 
– drugi podatki o teh sodolžn ikih:       
 2
 Naslednje osebe imajo premoženje, ki pripada osebi, na katero se nanaša ta zahtevek: 
[Mogoče mora biti dodati več kot eno tako osebo.]  
Naslov te osebe:  
 Za fizične osebe:  
Ime in priimek : 
Datum rojstva:  
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
  
 Za pravne osebe:   
Pravni status : 
Ime družbe : 
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
 
– premoženje te druge osebe:       
 
 
1127   3
 Naslednje osebe imajo dolgove do osebe, na katero se nanaša ta zahtevek: [Mogoče mora 
biti dodati več kot eno tako osebo.]  
Naslov te osebe:  
 Za fizične osebe:  
Ime in priimek : 
Datum rojstva:  
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
  
 Za pravne osebe:   
Pravni status : 
Ime družbe : 
Identifikacijska številka za DDV  
Davčna identifikacijska številka:  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
 
– (prihodnji) dolgovi te druge osebe:       
 
 4
 Poleg osebe, na katero se nanaša ta zahtevek, obstaja tudi druga oseba, ki je dolžna 
poravnati davke, carine in druge ukrepe ali druge terjatve v zvezi s temi davki, carinami in 
drugimi ukrepi v s kladu z veljavno zakonodajo v državi prosilki [Mogoče mora biti dodati več 
kot eno tako osebo.]  
Naslov te osebe:  
 Za fizične osebe:  
Ime in priimek : 
Datum rojstva:  
Številka za DDV:  
Davčna identifikacijska številka:  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
  
 Za pravne osebe:   
Pravni status : 
Ime družbe : 
Številka za DDV:  
Davčna id entifikacijska številka:  
Ulica in hišna številka:  
Podatki o naslovu:  
Poštna številka in kraj:  
– Razlog ali narava odgovornosti te druge osebe:       
 
6. OPIS TERJATEV: glej priloženi enotni izvršilni naslov v zaprošeni državi  
 
 
 
1128  7. SPREMLJANJE ZAHTEVKA  Organ prosilec  Zaprošeni organ  
datum  1 
 Zaprošeni organ potrjuje prejem zahtevka.  
datum  
 V kombinaciji s 
potrdilom  2 
 Zaprošeni organ poziva organ prosilca, da dopolni zahtevek z naslednjimi dodatnimi 
infor macijami:  
       
datum  3 
 Zaprošeni organ še ni prejel zahtevanih dodatnih informacij in bo vaš zahtevek zaključil, če 
teh informacij ne bo prejel pred 20LL/MM/DD.   
datum  4 Organ prosilec  
 a na zahtevo posreduje naslednje dodatne informacije:  
 b ne more zagotoviti zahtevanih dodatnih informacij  
(ker:       ) 
datum  5 
 Zaprošeni organ potrjuje prejem dodatnih informacij in lahko nadaljuje z obravnavo 
zahtevka.  
datum  
 6 
 
 
 
 
 
 Zaprošeni organ ne bo zagotovil pomoči in bo zaključil zadevo, ker:  
a ni pristojen za terjatve, na katere se nanaša vaš zahtevek.  
b ni pristojen za naslednje terjatve iz vašega zahtevka.  
c so terjatve starejše kot je predvideno v protokolu.  
d je skupni znesek pod pragom, ki je predviden v protokolu.  
e organ prosilec ni predložil vseh zahtevanih dodatnih informacij.  
f drug razlog:        
datum   7 
 Organ prosilec zaproša za informacije o trenutnem stanju njegovega zahtevka.   
datum  8 Zaprošeni organ ne bo sprejel zahtevanih ukrepov iz naslednjih razlogov:  
 a  njegova nacionalna zakonodaja in praksa ne dopuščata izterjave izpodbijanih terjatev.  
 b
  njegova nacionalna zakonodaja in praksa ne dopuščata zavarovanja plačila izterjave za 
izpodbijane terjatve.  
 9 Zaprošeni organ je izvedel naslednje postopke za izterjavo in/ali zavarovanje plačila 
terjatev:  
datum   a Vzpostavil je stik z dolžnikom in zahteval plačilo dne 20LL/MM/DD . 
datum   b Pogaja se za obročno plačilo.  
datum   c Začel je izvršilne postopke dne 20LL/MM/DD . 
Sprejeti so bili naslednji ukrepi:       
 
 d Sprejel je ukrep zavarovanja plačila izterjave dne 20LL/MM/DD . 
Sprejeti so bili naslednji ukrepi:       
 
 e Zaprošeni organ obvešča organ prosilca, da imajo ukrepi, ki jih je sprejel (opisani v točki 
c in/ali (d) zgoraj), naslednji učinek na zastaralni rok:  
 zadržanje  
 prekinitev  
 podaljšanje  do 20LL/MM/DD  −  za xx let/mesecev/tednov/dni  
Državo prosilko prosimo, da nas obvesti, če njena zakonodaja ne določa enakega učinka.  
 f Zaprošeni organ obvešča organ prosilca, da po zakonodaji zaprošene države ni mogoče 
zadržati, prekiniti ali podaljšati zastaralnega roka.  
Državo prosilko naprošamo, da navede, ali se je zaradi ukrepov, ki smo jih sprejeli 
(opisani v c in/ali d zgora j), prekinil, zadržal ali podaljšal rok za izterjavo, in če se je, 
kakšen je novi rok.  
datum  10 
 Postopki še vedno potekajo. Jaz, zaprošeni organ, bom obvestil organ prosilec o nastalih 
spremembah.  
 
1129  datum  11 
  
a Organ prosilec potrjuje, da:  
se je zaradi ukrepov iz točke 9 rok spremenil. Novi rok je: …  
 b Nacionalna zakonodaja organa prosilca ne določa zadržanja, prekinitve ali podaljšanja 
zastaralnega roka.  
 12 Zaprošeni organ obvešča organ prosilca, da:  
datum   a je bila terjatev v celoti izterjana dne 20LL/MM/DD  
– od česar se naslednji znesek (navedite valuto države zaprošenega organa)  nanaša na 
terjatev, kot je navedena v zahtevku:  
– od česar se naslednji znesek nanaša na obresti, zaračunane v skladu z zakonodajo 
države zaprošenega organa:  
datum   b je bila terjatev deloma izterjana dne 20LL/MM/DD , 
– v znesku  (navedite valuto države zaprošenega organa) : 
– od česar se naslednji znesek nanaša na terjatev, kakor je navedena v zahtevku:  
 
– od česar se naslednji znesek nanaša na obresti, zaračunane v skladu z zakonodajo 
države zaprošenega organa:  
 ne bo sprejel nobenih nadaljnjih ukrepov.  
 bo nadaljeval postopke izterjave.  
datum   c je bilo sprejeto zavarovanje plačila terjatev.  
(Zaprošeni organ je pozva n, da navede vrsto teh ukrepov:      ) 
datum   d je bilo dogovorjeno naslednje obročno plačilo:  
 
datum  13 Zaprošeni organ potrjuje, da celotne terjatve ali njenega dela ni bilo mogoče izterjati/ukrep 
zavarovanja plačila terjatev ne bo sprej et, zadeva pa bo zaključena, in sicer iz naslednjih 
razlogov:  
 
 
 
 
 
 
 a Zadevna oseba ni znana.  
b Zadevna oseba je znana, vendar se je preselila v:  
c Zadevna oseba je znana, vendar se je preselila na neznani naslov:  
d Zadevna oseba je preminila dne LLLL/MM/DD.  
e Dolžnik/sodolžnik je plačilno nesposoben.  
f Dolžnik/sodolžnik je šel v stečaj, terjatev pa je evidentirana.  
Datum sklepa:       --- Datum objave :       
g Dolžnik/sodolžnik je šel v stečaj/izterjava ni mogoča.  
h Drugo:        
datum  14 
 Organ prosilec potrjuje, da je zadeva zaključena.  
datum  15 
 Zaprošeni organ obvešča organ prosilca, da je prejel obvestilo o začetku ukrepa za 
izpodbijanje terjatve ali izvršilnega naslova in bo začasno zaustavil izvršilne postopke.  
Poleg tega:  
 
 
 a je sprejel ukrep zavarovanja plačila terjatev, da se zagotovi izterjava na dan      .  
b Organ prosilca naprošam, da nas obvesti, ali naj izterjamo terjatev.  
c Zaprošeni organ obvešča organ prosilca, da veljavni zakoni, drugi predpisi in upravne 
prakse v njegovi državi ne dopuščajo (nadaljnje) izterjave, dokler se terjatve izpodbijajo.  
datum  16 Organ prosilec je bil obveščen, da je bil sprejet ukrep za izpodbijanje terjatve ali izvršilnega 
naslova, in  
 a  zaprošeni organ naproša, da začasno ustavi vse ukrepe, ki jih je sprejel.  
 b zaprošeni organ naproša, da sprejme ukrep zavarovanja plačila izterjave, da se 
zagotovi izterjava.  
 c zaprošeni organ naprošam, da izterja (oziroma nadaljuje z izterjavo) terjatve.  
 
1130  datum  17 
 Zaprošeni organ obvešča organ prosilca, da veljavni zakoni, drugi predpisi in upravne 
prakse v njegovi državi ne dopuščajo zahtevanih ukrepov:  
 iz točke 16(b).  
 iz točke 16(c).  
datum  
 18 Organ prosilec  
 a spreminja zahtevek za izterjavo/zavarovanje plačila terjatev  
 v skladu z odločbo o izpodbijani terjatvi, [ta podat ek o odločbi bo naveden v polju 
6A] 
 ker je bil del terjatve poplačan neposredno organu prosilcu  
 iz drugih razlogov:       
 
 b naproša zaprošeni organ, da nadaljuje izvršilne postopke, saj rezultat izpodbijanja ni bil 
ugoden za dolžnika (odločitev organa, pristojnega v tej zadevi, z dne      ).  
datum  
 19 Organ prosilec umika ta zahtevek za izterjavo/zavarovanje plačila terjatev, ker:  
 a je bil znesek izplačan neposredno organu prosilcu.  
 b je rok za izterjavo potekel.  
 c je terjatev razveljavilo nacionalno sodišče ali upravni organ.  
 d je bil izvršilni naslov razveljavljen.  
 e drug razlog:       
 
datum  20 
 Drugo: opomba  organa prosilca ali  zaprošenega organa:  
      (Pri vsaki opomni najprej navedite datum.)  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
1131  PROTOKOL O MEDSEBOJNI UPRAVNI POMOČI V CARINSKIH ZADEVAH  
Člen 1: Opredelitev pojmov  
1. Za namene tega protokola:  
(a) „organ vložnik“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga je v ta namen imenovala pogodbenica in 
ki prosi za pomoč na podlagi tega protokola;  
(b) „dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo“ pomenijo vsako kršitev ali vsak poskus kršitve carinske 
zakonodaje;  
(c) „zaprošeni  organ“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga imenuje pogodbenica v  ta namen in ki 
prejme zahtevek za pomoč na podlagi tega protokola.  
2. Če v tem protokolu ni določeno drugače, se za ta protokol uporabljajo tudi opredelitve iz 
poglavja 5 [Olajševanje carine in trgovine] naslova I [Blagovna menjava] prvega razdelka [Trgovina] 
drugega dela [Trgovina, promet in ribištvo] tega sporazuma.  
Člen 2: Področje uporabe  
1. Pogodbenici si v okviru svojih pristojnosti medsebojno pomagata na način in pod pogoji, 
določenimi s tem protokolom, da zagotovita pravilno uporabo carinske zakonodaje, zlasti s 
preprečevanjem in preiskavo dejanj, s katerimi se krši car inska zakonodaja, ter z bojem proti takšnim 
dejanjem.  
2. Določbe o pomoči v carinskih zadevah iz tega protokola se uporabljajo za vsak upravni organ 
katere koli pogodbenice, ki je pristojen za uporabo tega protokola. Ta pomoč ne posega v določbe, ki 
urejajo v zajemno pomoč v kazenskih zadevah, in prav tako ne zajema informacij, pridobljenih pri 
izvrševanju pooblastil na zahtevo sodnega organa, razen če ta organ privoli v sporočanje takih 
informacij.  
3. Sodelovanje na področju izterjave dajatev, davkov ali glob ure ja Protokol  o upravnem 
sodelovanju, boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter vzajemni pomoči za 
izterjavo terjatev v zvezi z davki in carinami.  
Člen 3: Pomoč na podlagi prošnje  
1. Na prošnjo organa prosilca mu zaprošeni organ posreduje v se ustrezne informacije, ki mu 
lahko omogočijo, da zagotovi pravilno uporabo carinske zakonodaje, vključno z informacijami o 
ugotovljenih ali načrtovanih dejavnostih, s katerimi se krši ali bi se lahko kršila carinska zakonodaja.  
2. Na prošnjo organa vložnika  ga zaprošeni organ zlasti obvesti:  
(a) ali je bilo blago, izvoženo z ozemlja ene od pogodbenic, pravilno uvoženo na ozemlje druge 
pogodbenice, po potrebi z navedbo carinskega postopka, uporabljenega za to blago;  
(b) ali je bilo blago, uvoženo na ozemlje ene od po godbenic, pravilno izvoženo z ozemlja druge 
pogodbenice, po potrebi z navedbo carinskega postopka, uporabljenega za to blago.  
3. Na prošnjo organa vložnika zaprošeni organ sprejme potrebne ukrepe v skladu s svojimi 
zadevnimi zakoni in drugimi predpisi za zago tovitev posebnega nadzora nad naslednjim in za 
predložitev tistih informacij organu vložniku, ki se nanašajo na:  
 
1132  (a)  fizične ali pravne osebe, za katere obstaja utemeljen sum, da so ali so bile vpletene v dejanja, 
ki kršijo carinsko zakonodajo;  
(b) blago, ki se a li bi se lahko prevažalo na tak način, da obstaja utemeljen sum, da se uporablja ali 
je namenjeno za uporabo v dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo;  
(c) kraje, kjer se zaloge blaga zbirajo ali bi se lahko zbirale tako, da obstaja utemeljen sum, da se 
to bla go uporablja ali je namenjeno za uporabo v dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo;  
(d) prevozna sredstva, ki se ali bi se lahko uporabljala na tak način, da obstaja utemeljen sum, da 
so namenjena za uporabo v dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo, in  
(e) prost ore, za katere organ vložnik sumi, da se uporabljajo za kršenje carinske zakonodaje.  
Člen 4: Pomoč brez prošnje  
Kadar koli je to mogoče, si pogodbenici na lastno pobudo medsebojno pomagata v skladu s svojimi 
zakoni in drugimi predpisi, tako da zagotovita i nformacije o sklenjenih, načrtovanih ali tekočih 
dejavnostih, ki pomenijo ali bi lahko pomenile dejanja, s katerimi se krši carinska zakonodaja in ki bi 
lahko bile v interesu druge pogodbenice. Informacije se osredotočajo zlasti na:  
(a) blago, pri katerem obič ajno prihaja do dejanj, ki kršijo carinsko zakonodajo;  
(b) osebe, za katere obstaja utemeljen sum, da so ali so bile vpletene v dejanja, ki kršijo carinsko 
zakonodajo;  
(c) prevozna sredstva, za katera obstaja razlog za utemeljen sum, da so bila, so ali bi lahko bila 
uporabljena pri dejanjih, ki kršijo carinsko zakonodajo, ter  
(d) nove načine ali metode, uporabljene za izvrševanje dejanj, ki kršijo carinsko zakonodajo.  
Člen 5: Oblika in vsebina zahtevkov za pomoč  
1. Zahtevki v skladu s tem protokolom so v pisni tiskani a li v pisni elektronski obliki. Priložijo se 
jim dokumenti, potrebni za obravnavo teh zahtevkov. V nujnih primerih lahko zaprošeni organ 
sprejme ustne zahtevke, vendar organ prosilec te ustne zahtevke nemudoma pisno potrdi.  
2. V skladu z odstavkom 1 morajo zah tevki vsebovati naslednje informacije:  
(a) organa vložnika in uradnika prosilca;  
(b) informacije in/ali vrsto zahtevane pomoči;  
(c)  predmet zahtevka in razlog zanj;  
(d) zakone in predpise ter druge zadevne pravne elemente ; 
(e) čim natančnejše in celovitejše navedbe o blagu a li osebah , ki so predmet preiskav;  
(f) povzetek vseh pomembnih dejstev ter že opravljenih poizvedb; ter  
(g) vse dodatne razpoložljive podrobnosti, ki zaprošenemu organu omogočajo uskladitev z 
zahtevkom.  
 
1133  3. Prošnje se predložijo v uradnem jeziku zaprošenega organa ali  v jeziku, ki je za ta organ 
sprejemljiv, pri čemer je angleščina vedno sprejemljiva. Ta zahteva se ne uporablja za dokumente, ki 
so priloženi zahtevi iz odstavka 1.  
4. Če prošnja ne izpolnjuje uradnih zahtev iz odstavkov 1 do 3, lahko zaprošeni organ zahteva  
popravek ali dopolnitev prošnje; dokler taka prošnja ni popravljena ali dopolnjena, se lahko odredijo 
previdnostni ukrepi.  
Člen 6: Obravnava prošenj  
1. Da bi ugodil zahtevku za pomoč, se zaprošeni organ v okviru svoje pristojnosti nemudoma 
odzove, kakor bi d eloval zase ali na zahtevo drugega organa iste pogodbenice, ter predloži 
informacije, ki jih že ima, izpelje ustrezne poizvedbe ali poskrbi, da se te izpeljejo. Ta določba se 
uporablja tudi za vse druge organe, na katere je zaprošeni organ naslovil prošnjo  v primeru, da ne 
more ukrepati sam. Zaprošeni organ pri zagotavljanju takšne pomoči ustrezno upošteva nujnost 
zahtevka.  
2. Zahtevki za pomoč se obravnavajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi zaprošene 
pogodbenice.  
Člen 7: Oblika, v kateri je treba sporočiti informacije  
1. Zaprošeni organ organu prosilcu pisno sporoči izide poizvedb, opravljenih v skladu s prošnjo 
po tem protokolu, in priloži ustrezne dokumente, overjene kopije dokumentov in podobno. Te 
informacije so lahko v elektronski obliki.  
2. Izvirni  dokumenti se pošljejo v skladu s pravnimi omejitvami vsake pogodbenice, in sicer 
samo na zahtevo organa vložnika, kadar overjene kopije ne bi zadostovale. Organ vložnik navedene 
izvirnike vrne v najkrajšem možnem času.  
3. Zaprošeni organ v skladu z določbami  iz odstavka  2 organu vložniku predloži vse informacije 
v zvezi z verodostojnostjo dokumentov, ki so jih izdale ali potrdile uradne službe na njegovem 
ozemlju v podporo deklaraciji o blagu.  
Člen 8: Prisotnost uradnikov ene pogodbenice na ozemlju druge pogodbenice  
1. Ustrezno pooblaščeni uradniki pogodbenice lahko ob soglasju druge pogodbenice ter ob 
upoštevanju pogojev, ki jih slednja določi, v uradih zaprošenega organa ali katerega koli drugega 
zadevnega organa iz odstavka 1 člena  6 [Obravnava prošenj] pr idobijo informacije glede dejavnosti, s 
katerimi se ali bi se lahko izvajala dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo, ki jih organ prosilec 
potrebuje za namene tega protokola.  
2. S soglasjem zaprošene pogodbenice in pod pogoji, ki jih lahko določi, so lahko us trezno 
pooblaščeni uradniki druge pogodbenice prisotni pri poizvedbah, ki se izvajajo na ozemlju zaprošene 
pogodbenice.  
Člen 9: Predložitev dokumentov in uradno obveščanje  
1. Na zahtevo organa vložnika zaprošeni organ v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki  se 
uporabljajo zanj, sprejme vse ustrezne ukrepe, da predloži vse dokumente oziroma o vseh sklepih, ki 
jih izda organ vložnik in spadajo v področje uporabe tega protokola, uradno obvesti naslovnika, ki 
prebiva ali je ustanovljen na ozemlju zaprošenega org ana.  
 
1134  2. Take zahteve za pošiljanje dokumentov ali uradno obveščanje o odločitvah se predložijo v 
pisni obliki v uradnem jeziku zaprošenega organa ali v jeziku, ki je za navedeni organ sprejemljiv.  
Člen 10: Avtomatična izmenjava informacij  
1. Pogodbenici si lahko  z medsebojnim dogovorom v skladu s členom  15 [Izvajanje] tega 
protokola:  
(a) avtomatično izmenjata vse informacije, ki jih zajema ta protokol;  
(b) izmenjata posebne informacije pred prihodom pošiljk na ozemlje druge pogodbenice.  
2. Pogodbenici se lahko dogovorita o vrsti informacij, ki si jih želita izmenjati, ter o obliki in 
pogostosti pošiljanja za izvajanje izmenjav iz točk (a) in (b) odstavka 1.  
Člen 11: Izjeme pri obveznosti zagotavljanja pomoči  
1. Pogodbenica lahko pomoč v skladu s tem protokolom zavrne ali jo pog ojuje z izpolnjevanjem 
nekaterih pogojev ali zahtev, če meni, da bi taka pomoč:  
(a) lahko posegala v suverenost Združenega kraljestva ali države članice, ki je bila zaprošena za 
pomoč po tem protokolu;  
(b) lahko posegala v javni red, varnost ali druge bistvene int erese bodisi  
(c) pomenila kršitev industrijske, poslovne ali poklicne tajnosti.  
2. Zaprošeni organ lahko odloži pomoč z utemeljitvijo, da bo takšna pomoč posegala v tekoče 
preiskave, kazenski pregon ali postopke. V tem primeru se zaprošeni organ posvetuje z organ om 
vložnikom, da ugotovita, ali je mogoče pomoč zagotoviti v skladu z zahtevami ali pogoji, ki jih lahko 
določi zaprošeni organ.  
3. Kadar organ vložnik prosi za pomoč, ki je sam ne bi mogel zagotoviti, če bi ga zanjo zaprosili, 
na to v svoji prošnji opozori. Zaprošeni organ nato sam presodi, kako se bo na tako prošnjo odzval.  
4. V primerih iz odstavkov 1 in 2 zaprošeni organ organu prosilcu nemudoma sporoči svojo 
odločitev in razloge zanjo.  
Člen 12: Izmenjava informacij in zaupnost  
1. Informacije, prejete na podlagi  tega protokola, se smejo uporabljati le za namene, določene 
v tem protokolu.  
2. Uporaba informacij, pridobljenih na podlagi tega protokola, v upravnih ali sodnih postopkih, 
sproženih zaradi dejanj, ki kršijo carinsko zakonodajo, se šteje za uporabo za namene  tega protokola. 
Zato lahko pogodbenici informacije in dokumente, ki sta jih pridobili v skladu z določbami tega 
protokola uporabljata kot dokaze v svojih dokaznih spisih, poročilih in pričevanjih ter v postopkih in 
tožbah pred sodišči ali razsodišči. Zapr ošeni organ lahko postavi pogoj, da mora biti v primeru 
posredovanja informacij ali odobritve dostopa do dokumentov o tem obveščen.  
3. Če želi ena od pogodbenic te informacije uporabiti za druge namene, mora pridobiti 
vnaprejšnje pisno soglasje organa, ki je informacije predložil. Za tako uporabo veljajo omejitve, ki jih 
določi ta organ.  
 
1135  4. Vse informacije, sporočene v kakršni koli obliki v skladu s tem protokolom, se štejejo za 
zaupne ali pa je dostop do njih omejen, v skladu z zakoni in drugimi predpisi vsake p ogodbenice. Za 
navedene informacije velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, zaščitijo pa se kot podobne 
informacije v skladu z zadevnimi zakoni in drugimi predpisi pogodbenice, ki je te informacije prejela, 
razen če pogodbenica, ki je informacije pr edložila, predhodno soglaša z razkritjem takih informacij. 
Pogodbenici si medsebojno sporočata informacije o svojih veljavnih zakonih in drugih predpisih.  
Člen 13: Izvedenci in priče  
Zaprošeni organ lahko pooblasti svoje uradnike, da v okviru podeljenega p ooblastila nastopajo kot 
izvedenci ali priče v sodnih ali upravnih postopkih v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta protokol, ter 
predloži predmete, dokumente ali njihove zaupne ali overjene kopije, potrebne v postopkih. V 
prošnji za navzočnost je treba pose bej navesti, pred katerim sodnim ali upravnim organom bo moral 
uradnik nastopiti in v katerih zadevah ter na podlagi katerega naziva ali položaja bo zaslišan.  
Člen 14: Stroški pomoči  
1. Ob upoštevanju odstavkov  2 in 3 se pogodbenici odpovesta vsem medsebojnim  zahtevkom 
za povračilo stroškov, nastalih pri izvajanju tega protokola.  
2. Stroške in nadomestila, izplačane izvedencem, pričam, tolmačem in prevajalcem, razen 
javnim uslužbencem, krije pogodbenica prosilka, kakor je primerno.  
3. Če so ali bodo za izpolnitev za hteve potrebni večji ali izredni izdatki, se pogodbenici 
posvetujeta o pogojih izvršitve zahteve in načinu kritja nastalih stroškov.  
Člen 15: Izvajanje  
1. Za izvajanje tega protokola so pristojni carinski organi Združenega kraljestva na eni strani ter 
pristoj ne službe Evropske komisije in po potrebi carinski organi držav članic Unije na drugi strani. Ti 
odločajo o vseh praktičnih ukrepih in dogovorih, potrebnih za izvajanje tega protokola, ob 
upoštevanju svojih zadevnih veljavnih zakonov in drugih predpisov, z lasti s področja varstva osebnih 
podatkov.  
2. Vsaka pogodbenica drugo pogodbenico obvešča o podrobnih izvedbenih ukrepih, ki jih 
sprejme v skladu z določbami tega protokola, zlasti v zvezi z ustrezno pooblaščenimi službami in 
uradniki, ki so imenovani za poši ljanje in prejemanje sporočil iz tega protokola.  
3. V Uniji določbe tega protokola ne vplivajo na sporočanje kakršnih koli informacij, 
pridobljenih na podlagi tega protokola, med pristojnimi službami Evropske komisije in carinskimi 
organi držav članic.  
Člen 1 6: Drugi sporazumi  
Določbe tega protokola imajo prednost pred določbami katerih koli dvostranskih sporazumov o 
medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah, ki so bili ali bodo morda sklenjeni med 
posameznimi državami članicami Unije in Združenim kraljest vom, če določbe navedenih dvostranskih 
sporazumov niso v skladu z določbami tega protokola.  
Člen 17: Posvetovanja  
V zvezi z razlago in izvajanjem tega protokola se pogodbenici posvetujeta, da bi rešili zadevo v okviru 
[Specializiranega trgovinskega odbora za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu].  
 
1136  Člen 18: Prihodnji razvoj  
Za dopolnitev ravni vzajemne pomoči, predvidene v tem protokolu, lahko Specializirani trgovinski 
odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu sprejme sklep o razširitvi tega protokola z 
vzpostavitvijo dogovorov o posebnih sektorjih ali zadevah v skla du s carinsko zakonodajo 
pogodbenic.  
 
  
 
1137   
PROTOKOL O KOORDINACIJI SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI  
NASLOV I: SPLOŠNE DO LOČBE  
Člen SSC.1:  Opredelitve pojmov  
V tem protokolu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „dejavnost zaposlene osebe“ pomeni katero koli dejavnost ali enakovreden položaj, ki se kot 
tak obravnava v zakonodaji s področja socialne varnosti države, v kateri taka dejavnost ali 
enakovreden položaj obstaja;  
(b) „dejavnost samozaposlene osebe“ pomeni katero koli dejavnost ali enakovreden položaj,  ki se 
kot tak obravnava v zakonodaji s področja socialne varnosti države, v kateri taka dejavnost ali 
enakovreden položaj obstaja;  
(c) „storitve oploditve z biomedicinsko pomočjo“ pomeni katero koli medicinsko, kirurško ali 
porodniško storitev, ki se opravlj a za pomoč osebi pri donositvi otroka;  
(d) „storitve“ pomeni:  
(i) za namene poglavja 1 [Dajatve za bolezen, materinstvo in enakovredne dajatve za 
očetovstvo] naslova  III storitve, predvidene v zakonodaji države, ki so namenjene za 
zagotavljanje, razpoložljivost,  neposredno plačilo ali povračilo stroškov zdravstvene 
oskrbe, proizvodov in storitev, ki sodijo pod to oskrbo;  
(ii) za namene poglavja 2 [Nesreče pri delu in poklicne bolezni] naslova III vse dajatve v 
zvezi z nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi, kakor je opredeljeno v točki (i) in 
določeno v okviru sistemov držav za nesreče pri delu in poklicne bolezni;   
(e) „doba za vzgojo otrok“ pomeni katero koli dobo, ki se prizna v skladu s pokojninsko 
zakonodajo države ali ki zagotavlja dodatek k pokojnini izrecno zat o, ker je oseba vzgajala 
otroka, ne glede na metodo, uporabljeno za izračun teh dob, in ne glede na to, ali nastane v 
času vzgoje otroka ali se prizna za nazaj;  
(f) „javni uslužbenec“ pomeni osebo, ki se šteje ali obravnava kot taka v državi, v upravi katere je 
zaposlena;  
(g) „pristojni organ“ pomeni za vsako državo ministra, ministre ali druge enakovredne organe, 
odgovorne za sisteme socialne varnosti v celotni državi ali v delu te države;  
(h) „pristojni nosilec“ pomeni:  
(i) nosilca, pri katerem je zadevna oseba zavaro vana v času vloge za dajatev, ali  
(ii) nosilca, od katerega je zadevna oseba upravičena ali bi bila upravičena prejemati 
dajatve, če bi sama ali član oziroma člani njene družine stalno prebivali v državi, v 
kateri ima nosilec sedež, ali  
(iii) nosilca, ki ga imenuje p ristojni organ v državi, ali  
 
1138  (iv) v primeru sistema, ki se nanaša na obveznosti delodajalca v zvezi z dajatvami iz člena 
SSC.3(1) [ Stvarna veljavnost], bodisi delodajalca ali zavarovalnico bodisi, v odsotnosti 
obeh, telo ali organ, ki ga imenuje pristojni orga n zadevne države;  
(i) „pristojna država“ pomeni državo, v kateri ima pristojni nosilec sedež;  
(j) „pomoč ob smrti“ pomeni vsa enkratna izplačila v primeru smrti, razen pavšalnih dajatev iz 
točke (w);  
(k) „družinska dajatev“ pomeni vse storitve ali denarne dajatve, namenjene pokrivanju družinskih 
izdatkov;  
(l) „obmejni delavec“ pomeni vsako osebo, ki opravlja dejavnost zaposlene ali samozaposlene 
osebe v eni državi in stalno prebiva v drugi državi, v katero se  praviloma vrača vsak dan ali 
najmanj enkrat na teden;  
(m) „domača baza“ pomeni kraj, v katerem član posadke običajno začne in konča delovno obdobje 
ali vrsto delovnih obdobij in v katerem v običajnih okoliščinah upravljavec/letalski prevoznik ni 
odgovoren za  nastanitev zadevnega člana posadke;  
(n) „nosilec“ pomeni za vsako državo telo ali organ, ki je odgovoren za uporabo celotne 
zakonodaje ali njenega dela;  
(o) „nosilec v kraju stalnega prebivališča“ in „nosilec v kraju začasnega prebivališča“ pomeni 
nosilca, ki je pristojen za dodeljevanje dajatev v kraju, kjer zadevna oseba stalno prebiva, ali 
nosilca, ki je pristojen za dodeljevanje dajatev v kraju, kjer oseba začasno biva, po zakonodaji, 
ki jo uporablja ta nosilec, ali, kadar takega nosilca ni, nosilec, ki ga ime nuje pristojni organ v 
zadevni državi;  
(p) „zavarovana oseba“ v zvezi s področji socialne varnosti iz poglavij 1 [Dajatve za bolezen, 
materinstvo in enakovredne dajatve za očetovstvo] in 3 [Pomoč ob smrti] naslova III [Posebne 
določbe v zvezi z različnimi vrst ami dajatev] pomeni vsako osebo, ki izpolnjuje pogoje za 
pravico do dajatev, zahtevane po zakonodaji države, ki je pristojna po naslovu II [Določitev 
zakonodaje, ki se uporablja], ob upoštevanju določb tega protokola;  
(q) „zakonodaja“ pomeni za vsako državo vs e zakone, predpise in druge določbe ter vse druge 
izvedbene ukrepe, ki se nanašajo na področja socialne varnosti iz člena SSC.3(1) [Stvarna 
veljavnost], vendar izključuje pogodbene določbe, razen tistih, ki so namenjene izvajanju 
zavarovalnih obveznosti, k i izhajajo iz zakonov in drugih predpisov iz te točke, ali so bile 
predmet odločitve javnih organov, s katero so te obvezne ali razširjene, pod pogojem, da 
zadevna država o tem poda izjavo, o kateri je bil uradno obveščen specializirani odbor za 
koordinaci jo sistemov socialne varnosti. Evropska unija takšno izjavo objavi v Uradnem listu 
Evropske unije ;  
(r) „dajatev za dolgotrajno nego“ pomeni storitev ali denarno dajatev, namenjeno zadovoljevanju 
potreb po negi osebe, ki zaradi okvare potrebuje znatno pomoč, k i med drugim vključuje 
pomoč druge osebe ali oseb pri opravljanju osnovnih dejavnosti vsakdanjega življenja za daljše 
obdobje, da se podpre njihova osebna samostojnost; to vključuje dajatve, dodeljene za isti 
namen osebi, ki zagotavlja tako pomoč;  
(s) „družin ski član“ pomeni:  
 
1139  (i) (A) vsako osebo, ki je z zakonodajo države članice, v skladu s katero se zagotavljajo 
dajatve, opredeljena ali priznana za člana družine ali gospodinjstva;  
 
(B) v zvezi s storitvami iz naslova III [Posebne določbe v zvezi z različnimi vr stami 
dajatev] poglavja 1 [Dajatve za bolezen, materinstvo in enakovredne dajatve za 
očetovstvo] vsako osebo, ki je opredeljena ali priznana kot družinski član ali 
določena za člana gospodinjstva v skladu z zakonodajo države, v kateri ta oseba 
stalno prebi va;  
 
(ii) če zakonodaja države, ki se uporablja v skladu s pododstavkom 1, ne razlikuje med 
družinskimi člani in drugimi osebami, za katere se uporablja, se zakonski partner, 
mladoletni otroci in vzdrževani polnoletni otroci štejejo za družinske člane;  
 
(iii) če se po zakonodaji, ki se uporablja v skladu s pododstavkoma 1 in 2, oseba šteje za 
družinskega člana ali člana gospodinjstva samo, če živi v istem gospodinjstvu kot 
zavarovana oseba ali upokojenec, velja ta pogoj za izpolnjen, če osebo pretežno 
vzdržuje zavarovana oseba ali upokojenec;  
 
(t) „doba zaposlitve“ ali „doba samozaposlitve“ pomeni dobe, ki jih kot take opredeljuje ali 
priznava zakonodaja, po kateri so bile dopolnjene, ter vsa obdobja, ki so obravnavana kot taka, 
če jih navedena zakonodaja obravnava  kot enakovredna dobam zaposlitve oziroma 
samozaposlitve;  
(u) „zavarovalna doba“ pomeni dobe plačevanja prispevkov, dobe zaposlitve ali samozaposlitve, 
opredeljene ali priznane kot zavarovalne dobe po zakonodaji, po kateri so bile dopolnjene ali 
se štejejo za dopolnjene, ter vsa obdobja, ki so obravnavana kot taka, če jih navedena 
zakonodaja obravnava kot enakovredna zavarovalnim dobam;  
(v) „doba stalnega prebivanja“ pomeni dobe, ki jih kot take opredeljuje ali priznava zakonodaja, 
po kateri so dopolnjene ali se št ejejo za dopolnjene;  
(w) „pokojnina“ pomeni pokojnine in pavšalne dajatve, ki jih lahko nadomeščajo, in izplačila, ki 
predstavljajo povračila prispevkov ter zvišanja zaradi revalorizacije ali dopolnilne dodatke v 
skladu z določbami naslova III [Posebne določbe  v zvezi z različnimi vrstami dajatev];  
(x) „dajatve pred upokojitvijo“ pomeni vse denarne dajatve, razen dajatev za brezposelnost ali 
predčasnih dajatev za starost, ki so od določene starosti zagotovljene delavcem, ki zmanjšajo 
svojo plačano dejavnost, z njo prenehajo ali začasno prenehajo, in sicer do starosti, v kateri 
postanejo upravičeni do starostne ali predčasne starostne pokojnine, prejemanje teh dajatev 
pa ni pogojeno s tem, da mora biti zadevna oseba na razpolago službam za zaposlovanje 
pristojne drža ve; „predčasna dajatev za starost“ pomeni dajatev, ki se dodeli pred dopolnjeno 
običajno upokojitveno starostjo in je po dopolnitvi te starosti še naprej zagotovljena ali se 
nadomesti z drugo dajatvijo za starost;   
(y) izraz „begunec“ ima pomen, ki mu je dode ljen v členu 1 Konvencije o statusu beguncev, 
podpisane v Ženevi 28. julija 1951;  
(z) „statutarni sedež ali poslovna enota“ pomeni registrirani sedež podjetja ali poslovno enoto, 
kjer se sprejemajo ključne odločitve podjetja in izvajajo naloge glavne uprave;  
(aa) „stalno prebivališče“ pomeni kraj, kjer oseba običajno prebiva;  
 
1140  (bb) „posebne denarne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki“ pomeni tiste denarne dajatve, 
za katere se ne plačujejo prispevki, ki:  
(i) so namenjene zagotavljanju:  
(A) dodatnega, nadomestnega ali pomožnega zavarovanja za tveganja, ki jih pokrivajo 
področja socialne varnosti iz člena SSC.3(1) [Stvarna veljavnost] in ki zadevnim 
osebam zagotavljajo minimalni dohodek za preživljanje ob upoštevanju 
gospodarskih in socialnih razmer v zadevni državi, ali  
(B) izključnega posebnega varstva za invalidne osebe, ki je tesno povezano s socialnim 
okoljem te osebe v zadevni državi, in  
(ii) kadar financiranje poteka izključno iz obveznih davkov, so namenjene kritju splošnih 
javnih izdatkov in pogoji za njihovo dodelitev in  izračun niso odvisni od kakršnih koli 
prispevkov upravičenca. Vendar se dajatve, ki se izplačajo dodatno k dajatvam, za 
katere se plačujejo prispevki, zgolj iz tega razloga ne obravnavajo kot dajatve, za 
katere se plačujejo prispevki;  
(cc) „poseben sistem za j avne uslužbence“ pomeni vsak sistem socialne varnosti, ki se razlikuje od 
splošnega sistema socialne varnosti in se uporablja za zaposlene osebe v zadevni državi ter so 
vanj neposredno vključeni vsi javni uslužbenci ali nekatere njihove kategorije;  
(dd) izraz „ oseba brez državljanstva“ ima pomen, ki mu je dodeljen v členu 1 Konvencije o statusu 
oseb brez državljanstva, podpisane v New Yorku 28. septembra 1954;  
(ee) „začasno bivanje“ pomeni začasno prebivališče .  
 Člen SSC.2:  Osebe, za katere se uporablja ta protoko l 
Ta protokol se uporablja za osebe, vključno z osebami brez državljanstva in begunci, za katere velja 
ali je veljala zakonodaja ene ali več držav, ter za njihove družinske člane in preživele osebe.  
Člen SSC.3:  Stvarna veljavnost  
1. Ta protokol se uporablja za naslednja področja socialne varnosti:  
(a) dajatve za bolezen;  
(b) dajatve za materinstvo in enakovredne dajatve za očetovstvo;  
(c) dajatve za invalidnost;  
(d) dajatve za starost;  
(e) dajatve za preživele osebe;  
(f) dajatve za nesreče pri delu in poklicne bolezni;  
(g) pomoči ob smrti;  
(h) dajatve za brezposelnost;  
(i) dajatve pred upokojitvijo.  
 
1141  2. Če v Prilogi SSC -6 [Posebne določbe za uporabo zakonodaje držav članic in Združenega 
kraljestva] ni določeno drugače, se ta protokol uporablja za splošne in posebne sisteme socialne 
varnosti, na p odlagi plačevanja prispevkov ali brez njih, in za sisteme, ki se nanašajo na obveznosti 
delodajalca ali ladjarja.  
3. Določbe naslova III [Posebne določbe v zvezi z različnimi vrstami dajatev] ne posegajo v 
zakonske določbe države, ki veljajo za obveznosti la stnikov ladij.  
4. Ta protokol se ne uporablja za:  
(a) posebne denarne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki, navedene v delu 1 [Posebne 
denarne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki] Priloge SSC -1 [Nekatere denarne dajatve, 
za katere se Protokol n e uporablja];  
(b) socialno in zdravstveno pomoč;  
(c) dajatve, pri katerih država prevzame odgovornost za škodo osebam in zagotavlja nadomestilo, 
kot so nadomestila za žrtve vojne in vojaških akcij ali njihovih posledic; žrtve kriminala, 
umorov ali terorističnih de janj; žrtve škode, ki so jo povzročili organi države med opravljanjem 
svojih nalog, ali žrtve, ki so bile oškodovane iz političnih ali verskih razlogov ali zaradi svojega 
porekla;  
(d) dajatve za dolgotrajno nego, ki so navedene v delu 2 [Dajatve za dolgotrajno  nego] Priloge 
SSC-1 [Nekatere denarne dajatve, za katere se Protokol ne uporablja];  
(e) storitve oploditve z biomedicinsko pomočjo;  
(f) plačila, ki so povezana s področjem socialne varnosti iz odstavka (1) in ki so:  
(i) plačana za kritje stroškov ogrevanja v hladnem  vremenu ter  
(ii) so navedena v delu 3 [Plačila, ki so povezana s področjem socialne varnosti iz člena 
SSC.3(1) [Stvarna veljavnost] in so plačana za kritje stroškov ogrevanja v hladnem 
vremenu (točka (f) člena SSC.3(4) [Stvarna veljavnosti]] Priloge SSC -1 [Nekatere 
denarne  dajatve, za katere se Protokol ne uporablja];  
(g) družinske dajatve.  
Člen SSC.4:  Nediskriminacija med državami članicami  
1. Ureditev koordinacije sistemov socialne varnosti, določena v tem protokolu, temelji na 
načelu nediskriminacije med državami članicami Unije.  
2. Ta člen ne posega v kakršne koli dogovore med Združenim kraljestvom in Irsko  glede 
skupnega potovalnega območja . 
Člen SSC.5:  Enako obravnavanje  
1. Če v tem protokolu ni določeno drugače, imajo v zvezi s področji socialne varnosti, zajetimi v 
členu SSC .3(1) [Stvarna veljavnost], osebe, za katere se uporablja ta protokol, enake ugodnosti in 
obveznosti po zakonodaji države kot državljani te države.  
2. Ta določba se ne uporablja za zadeve iz člena SSC.3(4) [Stvarna veljavnost].  
 
1142  Člen SSC.6: Enako obravnavanje dajatev, dohodka, dejstev ali dogodkov  
Če v tem protokolu ni določeno drugače, države zagotovijo uporabo načela enakega obravnavanja 
dajatev, dohodka, dejstev ali dogodkov na naslednji način:  
(a) kadar ima po zakonodaji pristojne države prejemanje dajatev iz socialne varnosti in drugih 
dohodkov določene pravne učinke, se ustrezne določbe te zakonodaje uporabljajo tudi za 
prejemanje enakovrednih dajatev, pridobljenih po zakonodaji druge države, ali za dohodek, 
pridobljen v drugi državi;  
(b) kadar se po zakonodaji p ristojne države nekaterim dejstvom ali dogodkom pripišejo pravni 
učinki, ta država upošteva podobna dejstva ali dogodke, ki nastopijo v kateri koli drugi državi, 
kot da so nastopili na njenem ozemlju.  
Člen SSC.7:  Seštevanje dob  
Če v tem protokolu ni dolo čeno drugače, pristojni nosilec države v potrebnem obsegu upošteva 
zavarovalne dobe, dobe zaposlitve, samozaposlitve ali prebivanja, dopolnjene v skladu z zakonodajo 
katere koli druge države, kot da so bile dopolnjene po zakonodaji, ki jo uporablja, če so po njeni 
zakonodaji z dopolnitvijo zavarovalnih dob, dob zaposlitve, samozaposlitve ali prebivanja pogojeni:  
(a) pridobitev, ohranitev, trajanje ali ponovna pridobitev pravice do dajatev,  
(b) zajetje v zakonodaji  ali ali  
(c) dostop do ali izvzetje iz obveznega zavar ovanja, prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja ali 
prostovoljnega zavarovanja.  
Člen SSC.8: Odstop od pravil glede stalnega prebivališča  
Država zagotovi uporabo načela možnosti izvoza denarnih dajatev v skladu z odstavkoma (a) in (b):  
(a) Denarne dajatve, ki se izplačujejo po zakonodaji države ali po tem protokolu, se ne morejo 
zmanjšati, spremeniti, začasno ustaviti, odvzeti ali zapleniti zaradi tega, ker upravičenec ali 
njegovi družinski člani stalno prebivajo v drugi državi, kot je tista, v kateri ima sedež  nosilec, ki 
je odgovoren za izplačilo dajatev.  
(b) Točka (a) se ne uporablja za denarne dajatve iz točk (c) in (h) člena SSC.3(1) [Stvarna 
veljavnost].   
Člen SSC.9: Preprečevanje prekrivanja dajatev  
Če ni določeno drugače, ta protokol ne daje niti ne ohranja pravice do več dajatev iste vrste za isto 
dobo obveznega zavarovanja.  
NASLOV II: DOLOČITEV  ZAKONODAJE, KI SE U PORABLJA  
Člen SSC.10:  Splošna pravila  
1. Za osebe, za katere se uporablja ta protokol, velja zakonodaja ene same države. Ta 
zakonodaja se določi v skladu s tem naslovom.  
 
1143  2. V tem naslovu se šteje, da osebe, ki prejemajo denarne dajatve zaradi ali kot posledico svoje 
dejavnosti zaposlene ali samozaposlene oseba, opravljajo navedeno dejavnost . To pa ne velja za 
invalidske pokojnine, starostne pokojnine ali pokojnine preživelih oseb ali za pokojnine za nesrečo 
pri delu ali poklicno bolezen ali za denarne dajatve za bolezen za neomejeno obdobje.  
3. Ob upoštevanju členov SSC.12  [Opravljanje dejavnosti v  dveh ali več državah] in SSC.13  
[Prostovoljno zavarovanje ali prostovoljno nadaljevanje zavarovanja] :  
(a) za osebo, ki opravlja dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe v državi, velja zakonodaja 
te države članice;  
(b) za javnega uslužbenca velja zakonodaja d ržave, v upravi katere je zaposlen;  
(c) za vsako drugo osebo, za katero se točki (a) in (b) ne uporabljata, velja zakonodaja države 
članice stalnega prebivališča, brez poseganja v druge določbe tega protokola, ki ji jamčijo 
dajatve po zakonodaji ene ali več dr ugih držav.  
4. V tem naslovu se dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe, ki se običajno opravlja na 
krovu morskega plovila, ki pluje pod zastavo države, šteje za dejavnost, ki se opravlja v navedeni 
državi. Za osebo, zaposleno na krovu plovila, ki pluje pod zastavo ene države, ki jo za to dejavnost 
plačuje podjetje ali oseba, katere statutarni sedež ali poslovna enota je v drugi državi, velja 
zakonodaja zadnjenavedene države, če ima navedena oseba v tej državi stalno prebivališče. Podjetje 
ali oseba, ki i zplačuje osebne prejemke, se šteje za delodajalca po tej zakonodaji.  
5. Dejavnost članov letalske posadke in kabinskega osebja, ki opravljajo potniške ali tovorne 
storitve v zračnem prometu, se šteje za dejavnost, ki se opravlja v državi, v kateri je domača baza.  
Člen SSC.11: Napoteni delavci  
1. Z odstopanjem od člena SSC.10(3) [Splošna pravila] in kot prehoden ukrep v zvezi s  
položajem, ki je obstajal pred začetkom veljavnosti tega sporazuma, se med državami članicami iz 
kategorije A Priloge SSC -8 [Prehodne določbe v zvezi z uporabo člena SSC.11]  in Združenim 
kraljestvom uporabljajo naslednja pravila glede veljavne zakonodaje:  
(a) za osebo, ki opravlja dejavnost zaposlene osebe v državi za delodajalca, ki tam običajno 
opravlja svojo dejavnost, in jo ta delodajalec pošlje v drugo državo, da bi opravljala delo v 
imenu tega delodajalca, še naprej velja zakonodaja prve države, če:  
(i) obdobje trajanja takega dela ni daljše od 24 mesecev ter  
(ii) ta oseba ni poslana, da bi nadomestila drugega samostojnega delavca;  
(b) za osebo, ki običajno opravlja dejavnost samozaposlene osebe v državi in gre v drugo državo 
za opravljanje podobne dejavnosti, še naprej velja zakonodaja prve države, če predvideno 
trajanje te dejavnosti ne presega 24 mesecev.  
2. Unija do datuma začetka veljavno sti tega sporazuma uradno obvesti Združeno kraljestvo, v 
katero od naslednjih kategorij spada vsaka država članica:  
(a) kategorija A: država članica je uradno obvestila Unijo, da želi odstopati od člena SSC.10 
[Splošna pravila]  v skladu s tem členom;  
(b) kategorija B: država članica je uradno obvestila Unijo, da ne želi odstopati od člena SSC.10 
[Splošna pravila] , ali 
 
1144  (c) kategorija C: država članica ni navedla, ali želi odstopati od člena SSC.10 [Splošna pravila]  ali 
ne.  
3. Dokument iz odstavka 2 postane vsebin a Priloge SSC -8 [Prehodne določbe v zvezi z uporabo 
člena SSC.11]  na dan začetka veljavnosti tega sporazuma . 
4. Za države članice, ki so na dan začetka veljavnosti tega sporazuma navedene uvrščene v 
kategorijo A , se uporabljata točki (a) in (b) odstavka 1.  
5. Za države članice, ki so na dan začetka veljavnosti tega sporazuma uvrščene v kategorijo C , 
se točki (a) in (b) odstavka 1 uporabljata, kot da bi bila ta država članica uvrščena v kategorijo A, en 
mesec po  začetku veljavnosti tega sporazuma . Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne 
varnosti premakne državo članico iz kategorije C v kategorijo A, če ga Unija uradno obvesti, da želi 
biti ta država članica premeščena.  
6. Kategoriji B in C bosta prenehali obstajati  en mesec po  začetku veljavnosti teg a sporazuma.  
Pogodbenici čim prej po tem objavita posodobljeno Prilogo SSC -8 [Prehodne določbe v zvezi z 
uporabo člena SSC.11] . Za namene odstavka 1 se za Prilogo [SSC -8] [Prehodne določbe v zvezi z 
uporabo člena SSC.11] šteje, da od datuma objave vsebuje samo države članice iz kategorije A.  
7. Kadar je oseba v položaju iz odstavka 1, ki vključuje državo članico iz kategorije C, pred 
objavo posodobljene Priloge SSC -8 [Prehodne določbe v zvezi z uporabo člena SSC.11] v skladu z 
odstavkom 6, se odstavek 1 za to  osebo še naprej uporablja za čas trajanja njenih dejavnosti iz 
odstavka 1.  
8. Unija uradno obvesti Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti, če želi 
biti država članica odstranjena iz kategorije A Priloge SSC -8 [Prehodne določbe v zve zi z uporabo 
člena SSC.11], specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti pa to državo članico na 
zahtevo Unije odstrani iz kategorije A Priloge SSC -8. Pogodbenici objavita posodobljeno Prilogo SSC -8 
[Prehodne določbe v zvezi z uporabo čl ena SSC.11], ki se uporablja od prvega dne drugega meseca 
po prejemu zahtevka s strani specializiranega odbora za koordinacijo sistemov socialne varnosti.  
9. Kadar je oseba v položaju iz odstavka 1 pred objavo posodobljene Priloge SSC -8 [Prehodne 
določbe v z vezi z uporabo člena SSC.11] v skladu z odstavkom 8, se odstavek 1 za to osebo še naprej 
uporablja za čas trajanja njenih dejavnosti iz odstavka 1.  
Člen SSC.12:  Opravljanje dejavnosti v dveh ali več državah  
1. Za osebo, ki običajno opravlja dejavnost zaposlene osebe v eni ali več državah članicah in 
Združenem kraljestvu, velja:  
(a) zakonodaja države stalnega prebivališča, če opravlja znaten del svoje dejavnosti v navedeni 
državi, ali  
(b) če ta oseba ne opravlja znatnega dela svoje dejavnosti v državi stalnega prebivališča:  
(i) zakonodaja države, v kateri je statutarni sedež ali poslovna enota podjetja ali 
delodajalca, če je ta oseba zaposlena pri enem podjetju ali delodajalcu, ali  
(ii) zakonodaja države, v kateri je statutarni sedež ali poslovna enota podjetij ali 
delod ajalcev, če je ta oseba zaposlena pri dveh ali več podjetjih ali delodajalcih, ki 
imajo statutarni sedež ali poslovno enoto le v eni državi, ali  
 
1145  (iii) zakonodaja države, v kateri je statutarni sedež ali poslovna enota podjetja ali 
delodajalca, ki ni država staln ega prebivališča, če je ta oseba zaposlena pri dveh ali več 
podjetjih ali delodajalcih, ki imajo statutarni sedež ali poslovno enoto v državi članici in 
Združenem kraljestvu, pri čemer je ena od teh država stalnega prebivališča, ali  
(iv) zakonodaja države staln ega prebivališča, če je ta oseba zaposlena pri dveh ali več 
podjetjih ali delodajalcih, vsaj dva od njih pa imata statutarni sedež ali poslovno enoto 
v različnih državah, ki niso država stalnega prebivališča.  
2. Za osebo, ki običajno opravlja dejavnost samoza poslene osebe v eni ali več državah članicah 
in Združenem kraljestvu, velja:  
(a) zakonodaja države stalnega prebivališča, če opravlja znaten del svoje dejavnosti v navedeni 
državi, ali  
(b) zakonodaja države, v kateri je središče interesa njenih dejavnosti, če ne p rebiva stalno v eni od 
držav, v katerih opravlja znaten del svoje dejavnosti.  
3. Za osebo, ki običajno opravlja dejavnost zaposlene osebe in dejavnost samozaposlene osebe 
v dveh ali več državah, velja zakonodaja države, v kateri opravlja dejavnost zaposlene osebe, ali, če 
opravlja tako dejavnost v dveh ali več državah, zakonodaja, ki se določi v skladu z odstavkom 1.  
 
4. Za osebo, ki je kot javni uslužbenec zaposlena v eni državi in opravlja dejavnost zaposlene 
osebe ali samozaposlene osebe v eni ali več drugih državah, velja zakonodaja države, v upravi katere 
je zaposlena.  
 
5. Za osebo, ki običajno opravlja dejavnost zaposlene osebe v dveh ali več državah članicah (in 
ne v Združenem kraljestvu), velja zakonodaja Združenega kraljestva, če ta oseba ne opravlja 
znatne ga dela te dejavnosti v državi stalnega prebivališča in če:  
(a) je ta oseba zaposlena pri enem ali več podjetjih ali delodajalcih, ki imajo vsi svoj statutarni 
sedež ali poslovno enoto v Združenem kraljestvu;  
(b) ta oseba prebiva v državi članici in je zaposlena p ri dveh ali več podjetjih ali delodajalcih, vsi od 
njih pa imajo statutarni sedež ali poslovno enoto v Združenem kraljestvu in državi članici 
stalnega prebivališča;  
(c) ta oseba prebiva v Združenem kraljestvu in je zaposlena pri dveh ali več podjetjih ali 
delo dajalcih, vsaj dva od njih pa imata statutarni sedež ali poslovno enoto v različnih državah 
članicah, ali  
(d) ta oseba prebiva v Združenem kraljestvu in je zaposlena pri enem ali več podjetjih ali 
delodajalcih, nobeden od njih pa nima statutarnega sedeža ali p oslovne enote v drugi državi.  
6. Za osebo, ki običajno opravlja dejavnost samozaposlene osebe v dveh ali več državah 
članicah (in ne v Združenem kraljestvu), ne da bi znaten del te dejavnosti opravljala v državi stalnega 
prebivališča, velja zakonodaja Združen ega kraljestva, če je središče interesa njenih dejavnosti v 
Združenem kraljestvu.  
 
7. Odstavek 6 se ne uporablja za osebo, ki običajno opravlja dejavnost zaposlene osebe in 
samozaposlene osebe v dveh ali več državah članicah.  
 
 
1146  8. Osebe iz odstavkov 1 do 6 se v z akonodaji, določeni v skladu s temi določbami, obravnavajo 
kot da bi opravljale vse dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe in prejemale vse dohodke v 
zadevni državi.  
Člen SSC.13: Prostovoljno zavarovanje ali prostovoljno nadaljevanje zavarovanja  
1. Člena SSC.10 [Splošna pravila] in SSC.12  [Opravljanje dejavnosti v dveh ali več državah] se ne 
uporabljata za prostovoljno zavarovanje ali prostovoljno nadaljevanje zavarovanja, razen če v državi 
na enem od področij iz člena SSC.3 [Stvarna veljavnost] obst aja samo prostovoljni sistem 
zavarovanja.  
2. Če na podlagi zakonodaje ene države za zadevno osebo velja obveznost zavarovanja v tej 
državi, navedena oseba ne sme biti vključena v sistem prostovoljnega zavarovanja ali sistem 
prostovoljnega nadaljevanja zava rovanja v drugi državi. V vseh drugih primerih, v katerih je na 
danem področju mogoče izbrati med več sistemi prostovoljnega zavarovanja ali sistemi 
prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja, zadevna oseba vstopi samo v sistem po lastni izbiri.  
3. V primeru dajatev za invalidnost, starost in preživele osebe lahko zadevna oseba vstopi v 
sistem prostovoljnega zavarovanja ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja v eni državi, tudi če 
zanjo obvezno velja zakonodaja druge države, pod pogojem, da je zanjo nekoč med njeno poklicno 
potjo veljala zakonodaja prve države zaradi ali kot posledica dejavnosti zaposlene ali samozaposlene 
osebe, kolikor tako dvojno zavarovanje eksplicitno ali implicitno dopušča zakonodaja prve države.  
4. Kadar zakonodaja države pogojuje do stop do prostovoljnega zavarovanja ali prostovoljnega 
nadaljevanja zavarovanja s stalnim prebivališčem v navedeni državi ali s predhodnim opravljanjem 
dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe, se člen SSC.6(b)  [Enako obravnavanje dajatev, 
dohodka, dejstev ali dogodkov] uporablja le za osebe, za katere se je v katerem koli prejšnjem 
obdobju uporabljala zakonodaja navedene države na podlagi njihove dejavnosti zaposlene ali 
samozaposlene osebe.  
Člen SSC.14:  Obvez nosti delodajalca  
1. Delodajalec, ki ima svoj statutarni sedež ali poslovno enoto zunaj pristojne države, izpolnjuje 
vse obveznosti iz zakonodaje, ki se uporablja za njegove zaposlene delavce, zlasti obveznost 
plačevanja prispevkov, ki jih ta zakonodaja do loča, kot če bi imel svoj statutarni sedež ali poslovno 
enoto v pristojni državi.  
2. Delodajalec, ki nima poslovne enote v državi, katere zakonodaja se uporablja, in zaposleni 
delavec se lahko dogovorita, da slednji v imenu delodajalca izpolnjuje njegove o bveznosti v zvezi s 
plačevanjem prispevkov, kar pa ne vpliva na osnovne obveznosti delodajalca. Delodajalec o takem 
dogovoru obvesti pristojnega nosilca te države.  
NASLOV III: POSEBNE DOLOČBE V ZVEZI Z RA ZLIČNIMI VRSTAMI DAJ ATEV  
POGLAVJE 1: DAJATVE ZA BOLE ZEN, MATERINSTVO IN ENAKOVREDNE DAJATVE ZA OČETOVSTVO  
Oddelek  1:  Zavarovane  osebe in njihovi družinski člani, razen upokojencev in njihovih družinskih 
članov  
Člen SSC.15:  Stalno prebivališče v državi, ki ni pristojna država  
Zavarovana oseba ali njeni dru žinski člani, ki stalno prebivajo v državi, ki ni pristojna država, prejmejo 
v državi stalnega prebivališča storitve, ki jih v imenu pristojnega nosilca zagotavlja nosilec v kraju 
 
1147  stalnega prebivališča, v skladu z določbami zakonodaje, ki jo uporablja, kak or da bi bili zavarovani po 
navedeni zakonodaji.  
Člen SSC.16: Začasno bivanje v pristojni državi, če je stalno prebivališče v drugi državi – Posebna 
pravila za družinske člane obmejnih delavcev  
1. Če v odstavku 2 ni določeno drugače, so tudi zavarovana os eba in njeni družinski člani iz 
člena SSC.15  [Stalno prebivališče v državi, ki ni pristojna država] med začasnim bivanjem v pristojni 
državi upravičeni do storitev. Storitve zagotavlja pristojni nosilec na lastne stroške v skladu z 
določbami zakonodaje, ki  jo uporablja, kakor da bi osebe stalno prebivale v tej državi.  
2. Družinski člani obmejnega delavca so upravičeni do storitev med bivanjem v pristojni državi.  
V primeru, da je pristojna država na seznamu v Prilogi SSC -2 [Omejitev pravic do storitev za družinske 
člane obmejnega delavca], so družinski člani obmejnega delavca, ki prebivajo v isti državi kot 
obmejni delavec, upravičeni do storitev v pristojni državi  le pod pogoji iz člena SSC.17(1) [Začasno 
bivanje zunaj pristojne države].  
Člen SSC.17:  Začasno bivanje zunaj pristojne države  
1. Če v odstavku 2 ni določeno drugače, so zavarovana oseba in njeni družinski člani, ki začasno 
bivajo v državi, ki ni prist ojna država, upravičeni do storitev, ki jih v imenu pristojnega nosilca 
zagotovi nosilec v kraju začasnega prebivališča v skladu s svojo zakonodajo, kakor da bi bila oseba 
zavarovana po tej zakonodaji, če:  
(a) storitve med začasnim bivanjem po mnenju izvajalca storitev postanejo nujne iz zdravstvenih 
razlogov, ob upoštevanju narave storitev in pričakovanega trajanja začasnega bivanja;  
(b) oseba ni potovala v to državo z namenom prejemanja storitev, razen če je oseb a potnik ali član 
posadke na ladji ali letalu, ki potuje v to državo, in so bile storitve med potovanjem ali letom 
nujne iz zdravstvenih razlogov, ter  
(c) se predloži veljaven dokument o upravičenosti v skladu s členom SSCI.22(1)  [Začasno bivanje 
zunaj pristoj ne države] Priloge SSC -7 [Izvedbeni del].  
2. V Dodatku SSCI -2 [Dokument o upravičenosti] so navedene storitve, za katere je, da bi jih 
lahko zagotovili med začasnim bivanjem v drugi državi, iz praktičnih razlogov potreben predhoden 
dogovor med osebo in nos ilcem, ki zagotavlja zdravljenje.  
Člen SSC.18: Potovanje za pridobitev storitev – Odobritev ustreznega zdravljenja zunaj države 
stalnega prebivališča  
1. Če v tem protokolu ni določeno drugače, mora zavarovana oseba, ki potuje v drugo državo, 
da bi prejela storitve med začasnim bivanjem, za odobritev zaprositi pristojnega nosilca.  
2. Zavarovana oseba, ki ji pristojni nosilec odobri odhod v drugo državo na zdravljenje, ki 
ustreza njenemu zdravstvenemu stanju, prejme storitve, ki jih v imenu pristojnega nosilc a zagotovi 
nosilec v kraju začasnega prebivališča v skladu z določbami zakonodaje, ki jo uporablja, kakor da bi 
bila navedena oseba zavarovana po navedeni zakonodaji. Odobri se zdravljenje, ki spada med 
storitve, določene v zakonodaji države, v kateri nave dena oseba stalno prebiva, in ji ga ob 
upoštevanju njenega trenutnega zdravstvenega stanja in verjetnega razvoja bolezni ni možno nuditi 
v časovnem obdobju, ki je medicinsko utemeljeno.  
 
1148  3. Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata za družinske člane zavarovane osebe.  
4. Če družinski člani zavarovane osebe stalno prebivajo v državi, ki ni država, v kateri stalno 
prebiva zavarovana oseba, in če je ta država izbrala povračilo na podlagi fiksnih zneskov, stroške 
storitev iz odstavka 2 nosi nosilec v kraju  stalnega prebivališča družinskih članov. V tem primeru se za 
namene odstavka 1 nosilec v kraju stalnega prebivališča družinskih članov šteje za pristojnega 
nosilca.   
Člen SSC.19:  Denarne dajatve  
1. Zavarovana oseba in njeni družinski člani, ki stalno al i začasno prebivajo v državi, ki ni 
pristojna država, so upravičeni do denarnih dajatev, ki jih zagotavlja pristojni nosilec v skladu z 
zakonodajo, ki jo uporablja. Pristojni nosilec in nosilec v kraju stalnega ali začasnega prebivališča se 
lahko sporazume ta, da take dajatve vseeno zagotavlja nosilec v kraju stalnega ali začasnega 
prebivališča na stroške pristojnega nosilca v skladu z zakonodajo pristojne države.  
2. Pristojni nosilec države, katere zakonodaja določa, da izračun denarnih dajatev temelji na 
povprečnem dohodku ali na povprečni prispevni osnovi, določi povprečni dohodek ali povprečno 
prispevno osnovo izključno glede na dohodke, ki so potrjeni kot izplačani, ali glede na uporabljene 
prispevne osnove v dobah, dopolnjenih po tej zakonodaji.  
3. Pristojni nosilec države, katere zakonodaja določa, da izračun denarnih dajatev temelji na 
standardnem dohodku, upošteva izključno standardni dohodek oziroma po potrebi povprečje 
standardnih dohodkov v obdobjih, dopolnjenih po tej zakonodaji.  
4. Odstavka 2 in 3 se smiselno uporabljata v primerih, kadar zakonodaja, ki jo uporablja 
pristojni nosilec, določa posebno referenčno dobo, ki v zadevnem primeru v celoti ali delno ustreza 
dobam, ki jih je oseba dopolnila po zakonodaji ene ali več držav.  
Člen SSC.20:  Vla gatelji zahtevkov za pokojnino  
1. Zavarovana oseba, ki ob vložitvi zahtevka za pokojnino ali v času obravnave takega zahtevka 
preneha biti upravičena do storitev po zakonodaji nazadnje pristojne države, ostane upravičena do 
storitev po zakonodaji države, v  kateri navedena oseba stalno prebiva, pod pogojem, da vlagatelj 
zahtevka za pokojnino izpolnjuje zavarovalne pogoje zakonodaje države iz odstavka 2. Pravica do 
storitev v državi stalnega prebivališča velja tudi za družinske člane vlagatelja zahtevka za po kojnino.  
2. Storitve krije nosilec države, ki v primeru dodelitve pokojnine postane pristojen po členih 
SSC.21 [Pravica do storitev po zakonodaji države stalnega prebivališča] do SSC.23  [Pokojnine po 
zakonodaji ene ali več držav, ki niso država stalnega prebivališča, kadar je pravica do storitev v slednji 
državi] . 
Oddelek  2:  Posebne določbe za upokojence in njihove družinske člane  
Člen SSC.21: Pravica do storitev po zakonodaji države st alnega prebivališča  
Prejemnik pokojnine ali pokojnin po zakonodaji dveh ali več držav, od katerih je ena država stalnega 
prebivališča, ki je upravičen do storitev po zakonodaji te države, skupaj s svojimi družinskimi člani 
prejema take storitve od in na ra čun nosilca v kraju stalnega prebivališča, kakor da bi bil upokojenec, 
katerega pokojnina je izplačljiva samo po zakonodaji te države.  
 
1149  Člen SSC.22: Neobstoj pravice do storitev po zakonodaji države stalnega prebivališča  
1. Oseba, ki:  
(a) stalno prebiva v držav i; 
(b) prejema pokojnino ali pokojnine po zakonodaji ene ali več držav ter  
(c) ni upravičena do storitev po zakonodaji države stalnega prebivališča,  
kljub temu  skupaj s svojimi družinskimi člani prejema take storitve, kot če bi bil upokojenec  do njih 
upravičen po  zakonodaji  države, pristojne glede njene  pokojnine, ali vsaj ene od pristojnih držav, če 
ta oseba stalno prebiva v tej  državi . Storitve zagotovi nosilec v kraju stalnega prebivališča na stroške 
nosilca iz odstavka 2, kakor da bi bila zadevna oseba upravič ena do  pokojnine in storitev po 
zakonodaji te države.  
2. V primerih, ki so zajeti v odstavku 1, stroške storitev krije nosilec, kot določajo naslednja 
pravila:  
(a) kadar je upokojenec obravnavan, kot da je upravičen do storitev po zakonodaji ene države, 
stroške teh storitev krije pristojni nosilec te države;  
(b) kadar je upokojenec obravnavan, kot da je upravičen do storitev po zakonodaji dveh ali več 
držav, stroške teh storitev krije pristojni nosilec države, katere zakonodaja je za upokojenca 
veljala najdlj e;  
(c) če bi bilo zaradi uporabe tega pravila iz pododstavka (b) za stroške teh storitev odgovornih več 
držav, stroške teh storitev krije pristojni nosilec države, katere zakonodaja je za upokojenca 
veljala nazadnje.  
Člen SSC.23: Pokojnine po zakonodaji ene a li več držav, ki niso država stalnega prebivališča, kadar je 
pravica do dajatev v slednji državi  
Kadar prejemnik pokojnine ali pokojnin po zakonodaji ene ali več držav stalno prebiva v državi, po 
zakonodaji katere pravica do prejemanja storitev ni pogojena  z zavarovanjem ali dejavnostjo 
zaposlene ali samozaposlene osebe, in od te države ne prejema pokojnine, stroške storitev, ki se 
nudijo njemu in njegovim družinskim članom, krije nosilec ene od držav, pristojnih v zvezi z njegovo 
pokojnino, ki se določi v skladu s členom SSC.22(2) [Neobstoj pravice do storitev po zakonodaji 
države stalnega prebivališča], če bi bili oseba in njegovi družinski člani upravičeni do takih storitev, če 
bi ta oseba stalno prebivala v tej državi .  
Člen SSC.24: Stalno prebivališče d ružinskih članov v državi, v kateri upokojenec nima stalnega 
prebivališča  
Kadar oseba:  
(a) prejema pokojnino ali pokojnine po zakonodaji ene ali več držav ter  
(b) stalno prebiva v državi, ki ni država, v kateri imajo stalno prebivališče njeni družinski člani,  
so družinski člani te osebe upravičeni do storitev od nosilca v kraju njihovega stalnega prebivališča v 
skladu z zakonodajo, ki jo uporablja, če je upokojenec upravičen do storitev po zakonodaji države. 
 
1150  Stroške krije pristojni nosilec, ki je odgovoren za stro ške storitev, ki se upokojencu zagotovijo v državi 
njegovega stalnega prebivališča.  
Člen SSC.25: Začasno bivanje upokojenca ali njegovih družinskih članov v državi, v kateri nimajo 
stalnega prebivališča – Začasno bivanje v pristojni državi – Odobritev ustr eznega zdravljenja zunaj 
države stalnega prebivališča])  
1. Člen SSC.17 [Začasno bivanje zunaj pristojne države] se smiselno uporablja za:  
(a) osebo, ki prejema pokojnino ali pokojnine po zakonodaji ene ali več držav in je upravičena do 
storitev po zakonodaji ene od držav, ki zagotavljajo pokojnino( -e);  
(b) njene družinske člane ,  
 ki bivajo v državi, ki ni država, v kateri imajo stalno bivališče.  
2. Člen SSC.16 (1)  [Začasno bivanje v pristojni državi, če je stalno prebivališče v drugi državi – 
Posebna pravila za družinske člane obmejnih delavcev] se smiselno uporablja za osebe, opisane v 
odstavku 1, kadar začasno bivajo v državi, v kateri se nahaja pristojni nosilec, odgovoren za stroške 
storitev, zagotovljenih upokojencu v njegovi državi stalnega prebivališča, ta  država pa se je za to 
odločila in je navedena v Prilogi SSC -3 [Več pravic za upokojence, ki se vrnejo v pristojno državo].  
3. Člen SSC.18 [Potovanje za pridobitev storitev – Odobritev ustreznega zdravljenja zunaj 
države stalnega prebivališča] se smiselno uporablja za upokojenca ali njegove družinske člane, ki 
začasno bivajo v državi, ki ni država, v kateri imajo stalno prebivališč, da bi v tej državi prejeli 
zdravljenje, ki ustreza njihovemu zdravstvenemu stanju.  
4. Če v odstavku 5 ni določeno drugače, str oške storitev iz odstavkov 1 do 3 krije pristojni 
nosilec, ki je odgovoren za stroške storitev, ki se upokojencu zagotovijo v državi stalnega 
prebivališča.  
5. Stroške storitev iz odstavka 3 krije nosilec v kraju stalnega prebivališča upokojenca ali 
njegov ih družinskih članov, če te osebe stalno prebivajo v državi, ki se je odločila za povračilo na 
podlagi pavšalnih zneskov. V teh primerih se za namene odstavka 3 nosilec v kraju stalnega 
prebivališča upokojenca ali njegovih družinskih članov šteje za pristo jnega nosilca.  
Člen SSC.26:  Denarne dajatve za upokojence  
1. Denarne dajatve prejemniku pokojnine ali pokojnin po zakonodaji ene ali več držav izplača 
pristojni nosilec države, v kateri ima sedež pristojni nosilec, ki je odgovoren za stroške storitev, ki so 
upokojencu zagotovljene v kraju stalnega prebivališča. Člen SSC.19  [Denarne dajatve] se smiselno 
uporablja.  
2. Odstavek 1 se uporablja tudi za družinske člane upokojenca.  
Člen SSC.27:  Prispevki upokojencev  
1. Nosilec države, ki je po zakonodaji, ki jo  uporablja, odgovoren za odvajanje prispevkov za 
primer bolezni, materinstva in za enakovredne dajatve za očetovstvo, lahko te odvedene prispevke, 
izračunane v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja, zahteva in izterja samo, če stroške storitev po 
členih SSC .21 [Pravica do storitev po zakonodaji države stalnega prebivališča] do SSC.24 [Stalno 
prebivališče družinskih članov v državi, v kateri upokojenec nima stalnega prebivališča] krije nosilec 
navedene države.  
 
1151  2. Kadar je v primerih iz člena SSC.23  [Pokojnine  po zakonodaji ene ali več držav, ki niso država  
stalnega prebivališča, kadar je pravica do dajatev v slednji državi] pridobitev dajatev za bolezen, 
materinstvo in enakovrednih dajatev za očetovstvo po zakonodaji države, v kateri upokojenec stalno 
prebiva,  pogojena s plačevanjem prispevkov ali s podobnimi plačili, se ti prispevki ne plačujejo na 
podlagi takšnega stalnega prebivanja.  
Oddelek  3:  Splošne določbe  
Člen SSC.28:  Splošne določbe  
Členi SSC.21 [Pravica do storitev po zakonodaji države stalnega preb ivališča] do SSC.27 [Prispevki 
upokojencev] se ne uporabljajo za upokojence ali njihove družinske člane, ki so upravičeni do dajatev 
po zakonodaji države na podlagi opravljanja dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe. V takem 
primeru za zadevno osebo za namene tega poglavja veljajo členi SSC.15  [Stalno prebivališče v državi, 
ki ni pristojna država] do SSC.19 [Denarne dajatve].  
Člen SSC.29: Prednost pravice do storitev – Posebno pravilo za pravico družinskih članov do storitev v 
državi stalnega prebiva lišča  
1. Če v odstavku 2 ni določeno drugače, kadar ima družinski član neodvisno pravico do storitev 
po zakonodaji države ali po tem poglavju, ima taka pravica prednost pred izvedeno pravico do 
storitev za družinske člane.  
2. Če v odstavku 3 ni določeno dr ugače, ima izvedena pravica do storitev prednost pred 
neodvisno pravico, če slednja v državi stalnega prebivališča obstaja neposredno in izključno na 
podlagi prebivališča zadevne osebe v tej državi.  
3. Ne glede na odstavka 1 in 2 se storitve družinskim čla nom zavarovane osebe zagotavljajo na 
stroške pristojnega nosilca v državi, v kateri imajo stalno prebivališče, če:  
(a) ti družinski člani stalno prebivajo v državi, po zakonodaji katere pravica do storitev ni pogojena 
z zavarovanjem ali dejavnostjo zaposlene a li samozaposlene osebe, ter  
(b) zakonec ali oseba, ki skrbi za otroke zavarovane osebe, opravlja dejavnost zaposlene ali 
samozaposlene osebe v tej državi ali prejema pokojnino iz te države na podlagi dejavnosti 
zaposlene ali samozaposlene osebe.  
Člen SSC.30:  Povračila med nosilci  
1. Stroški storitev, ki jih v skladu s tem poglavjem nudi nosilec države v imenu nosilca druge 
države, se v celoti povrnejo.  
2. Povračila stroškov iz odstavka 1 se določijo in izvršijo v skladu z ureditvijo, določeno v Prilogi 
SSC-7 [Izvedbeni del], bodisi ob predložitvi dokazila o dejanskih stroških ali na podlagi fiksnih zneskov 
za države, katerih pravna ali upravna struktura je taka, da uporaba povračila na podlagi dejanskih 
stroškov ni ustrezna.  
3. Države in njihovi pristojni organ i lahko predvidijo tudi druge metode povračil ali se odpovejo 
vsem povračilom med nosilci, ki so v njihovi pristojnosti.  
POGLAVJE 2: DAJATVE ZA NESREČE PRI DELU IN POKLICNE BOLEZNI  
 
1152  Člen SSC.31: Pravica do storitev in denarnih dajatev  
1. Brez poseganja v ka tere koli ugodnejše določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena se členi SSC.15  
[Stalno prebivališče v državi, ki ni pristojna država], SSC.16(1) [Začasno bivanje v pristojni državi, če je 
stalno prebivališče v drugi državi – Posebna pravila za družinske člane obmejnih delavcev], SSC.17(1)  
[Začasno bivanje zunaj pristojne države] in 18(1) [Potovanje za pridobitev storitev – Odobritev 
ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega prebivališča] uporabljajo tudi za nesreče pri delu ali 
poklicne bolezni.  
2. Oseba, ki  je utrpela nesrečo pri delu ali zbolela za poklicno boleznijo in ima stalno ali začasno 
prebivališče v državi, ki ni pristojna država, je upravičena do posebnih storitev iz sistema za nesreče 
pri delu in poklicne bolezni, ki jih v imenu pristojnega nosilc a zagotovi nosilec v kraju stalnega ali 
začasnega prebivališča v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja, kakor da bi bila oseba zavarovana po 
navedeni zakonodaji.  
3. Pristojni nosilec ne sme zavrniti odobritve iz člena SSC.18(1) [Potovanje za pridobitev stor itev 
– Odobritev ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega prebivališča] osebi, ki je utrpela nesrečo pri 
delu ali zbolela za poklicno boleznijo in je upravičena do storitev v breme tega nosilca, kadar 
ustreznega zdravljenja, ki ustreza njenemu zdravstv enemu stanju, ni mogoče zagotoviti v državi, v 
kateri ima ta oseba stalno prebivališče, v roku, ki je zdravstveno utemeljen, ob upoštevanju 
trenutnega zdravstvenega stanja te osebe in verjetnega razvoja bolezni.  
4. Za dajatve iz tega poglavja se uporablja  tudi člen SSC.19  [Denarne dajatve] . 
Člen SSC.32:  Stroški prevoza  
1. Pristojni nosilec države, katere zakonodaja določa pokritje stroškov prevoza osebe, ki je 
utrpela nesrečo pri delu ali zbolela za poklicno boleznijo, v kraj stalnega prebivališča ali v b olnišnico, 
pokrije te stroške do kraja v državi, kjer ima oseba stalno prebivališče, če ta nosilec tak prevoz 
predhodno odobri ob upoštevanju razlogov zanj. Ta odobritev ni potrebna v primeru obmejnega 
delavca.  
2. Pristojni nosilec države, katere zakonodaj a določa kritje stroškov prevoza trupla osebe, ki je 
izgubila življenje v nesreči pri delu, do kraja pokopa, v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja, pokrije 
take stroške do kraja v državi, kjer je oseba stalno prebivala v času nesreče.  
Člen SSC.33: Dajatve  za poklicno bolezen, kadar je bila oseba, ki je zbolela za to boleznijo, 
izpostavljena enakemu tveganju v več državah  
Kadar je oseba, ki je zbolela za poklicno boleznijo, po zakonodaji dveh ali več držav opravljala 
dejavnost, ki je zaradi svoje narave ver jetno povzročila bolezen, se dajatve tej osebi ali njenim 
preživelim osebam dodelijo izključno po zakonodaji zadnje od teh držav, po kateri so pogoji 
izpolnjeni.  
Člen SSC.34:  Poslabšanje poklicne bolezni  
V primeru poslabšanja poklicne bolezni, za katero j e oseba, ki je zbolela za to boleznijo, prejemala ali 
prejema dajatev po zakonodaji ene države, se uporabljajo naslednja pravila:  
(a) če zadevna oseba med prejemanjem dajatev po zakonodaji druge države ni opravljala 
dejavnosti zaposlene ali samozaposlene oseb e, ki bi lahko povzročila ali poslabšala bolezen, je 
pristojni nosilec prve države dolžan pokriti stroške dajatev po določbah zakonodaje, ki jo 
uporablja, ob upoštevanju poslabšanja;  
 
1153  (b) če je zadevna oseba med prejemanjem dajatev opravljala tako dejavnost po zakonodaji druge 
države, je pristojni nosilec prve države dolžan pokriti stroške dajatev po zakonodaji, ki jo 
uporablja, brez upoštevanja poslabšanja. Pristojni nosilec v drugi državi zadevni osebi dodatek, 
katerega višina ustreza razliki med zneskom dajat ev, do katerih je oseba upravičena po 
poslabšanju bolezni, in zneskom, do katerega bi bila upravičena pred poslabšanjem, po 
zakonodaji, ki jo uporablja, kot če bi se bolezen pojavila po zakonodaji te države;  
(c) pravila o zmanjšanju, mirovanju ali odvzemu, ki jih določa zakonodaja države, se ne smejo 
uveljavljati proti osebam, ki prejemajo dajatve, ki jih dodeljujejo nosilci v dveh državah v 
skladu s točko (b).  
Člen SSC.35: Pravila za upoštevanje posebnosti nekaterih zakonodaj  
1. Kadar v državi, v kateri ima za devna oseba stalno ali začasno prebivališče, ni zavarovanja za 
primer nesreče pri delu ali poklicne bolezni, ali če tako zavarovanje je, vendar pa ni noben nosilec 
odgovoren za zagotavljanje storitev, te storitve zagotovi nosilec v kraju začasnega ali stal nega 
prebivališča, ki je odgovoren za zagotavljanje storitev v primeru bolezni.  
2. Kadar v pristojni državi ni zavarovanja za primer nesreče pri delu ali poklicne bolezni, se za 
osebe, ki so do teh storitev upravičene v primeru bolezni, materinstva ali oče tovstva po zakonodaji 
te države, kljub temu uporabljajo določbe tega poglavja glede storitev, če ta oseba med stalnim ali 
začasnim prebivanjem v drugi državi utrpi nesrečo pri delu ali zboli za poklicno boleznijo. Stroške 
krije nosilec, ki je pristojen za storitve po zakonodaji pristojne države.  
3. Glede enakovrednosti nesreč pri delu in poklicnih bolezni, do katerih je prišlo ali so bile 
ugotovljene naknadno po zakonodaji druge države, se pri oceni stopnje nezmožnosti, pravice do 
dajatev ali njihovih zneskov za pristojnega nosilca v državi uporablja  člen SSC.6  [Enako obravnavanje 
dajatev, dohodka, dejstev ali dogodkov],  pod pogojem, da:  
(a) ni treba izplačati nobene odškodnine za nesrečo pri delu ali poklicno bolezen, ki se je zgodila 
ali je bila ugotovljena prej po zakonodaji, ki jo uporablja, in  
(b) ni treba izplačati nobene odškodnine za nesrečo pri delu ali poklicno bolezen, do katere je 
prišlo ali je bila ugotovljena naknadno, po zakonodaji druge države, po kateri se je nesreča pri 
delu zgodila ali je bila ugotovljena.  
Člen SSC.36: Povračila med no silci 
1. Člen SSC.30  [Povračila med nosilci] se uporablja tudi za dajatve iz tega poglavja, povračilo 
stroškov pa se izvrši na podlagi dejanskih stroškov.  
2. Države ali njihovi pristojni organi lahko predvidijo tudi druge metode povračil ali se odpovejo 
vsem povračilom med nosilci, ki so v njihovi pristojnosti.  
POGLAVJE 3: POMOČI OB SMRTI  
Člen SSC.37: Pravica do pomoči, kadar smrt nastopi ali kadar upravičenec stalno prebiva v državi, ki 
ni pristojna država  
1. Kadar zavarovana oseba ali njen družinski član  umre v državi, ki ni pristojna država, se šteje, 
kot da je smrt nastopila v pristojni državi.  
 
1154  2. Pristojni nosilec je dolžan izplačati pomoč ob smrti, ki je izplačljiva po zakonodaji, ki jo 
uporablja, tudi v primeru, ko upravičenec stalno prebiva v državi , ki ni pristojna država.  
3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata tudi, kadar je smrt posledica nesreče pri delu ali poklicne 
bolezni.  
Člen SSC.38: Dodeljevanje dajatev v primeru smrti upokojenca  
1. V primeru smrti upokojenca, ki je bil upravičen do pokojnine po  zakonodaji ene države ali do 
pokojnin po zakonodajah dveh ali več držav in je stalno prebival v državi, ki ni tista, katere nosilec 
krije stroške storitev po členih SSC.22  [Neobstoj pravice do storitev po zakonodaji države stalnega 
prebivališča] in SSC.23  [Pokojnine po zakonodaji ene ali več držav, ki niso država  stalnega 
prebivališča, kadar je pravica do dajatev v slednji državi], pomoč ob smrti, izplačljivo po zakonodaji, 
ki jo uporablja, ta nosilec zagotovi na lastne stroške, kot če bi upokojenec v času  svoje smrti stalno 
prebival v državi, v kateri ima nosilec sedež.  
2. Odstavek 1 se smiselno uporablja za družinske člane upokojenca.  
POGLAVJE 4: DAJATVE ZA INVALIDNOST  
Člen SSC.39: Izračun dajatev za invalidnost  
Brez poseganja v člen SSC.7 [Seštevanje dob ], kadar je v skladu z zakonodajo države, pristojne v 
skladu z naslovom II [Določitev zakonodaje, ki se uporablja] tega protokola, znesek dajatev za 
invalidnost odvisen od trajanja zavarovalnih dob, dob zaposlitve, samozaposlitve ali stalnega 
prebivališča,  pristojni državi ni treba upoštevati nobenih takih dob, dopolnjenih po zakonodaji druge 
države, za izračun zneska dajatve za invalidnost, ki se izplača.   
Člen SSC.40: Posebne določbe o seštevanju dob  
Pristojni nosilec v državi, katere zakonodaja pogojuje pridobitev, ohranitev ali ponovno pridobitev 
pravice do dajatev z dopolnitvijo zavarovalnih dob ali dob prebivanja, po potrebi smiselno uporablja 
člen SSC.46  [Posebne določbe o seštevanju dob] .  
 Člen SSC.41: Poslabšanje invalidnosti  
V primeru poslabšanja invalidnosti, za katero oseba že prejema dajatve po zakonodaji države v 
skladu s tem protokolom, se ob upoštevanju poslabšanja dajatve še naprej zagotavljajo v skladu s 
tem poglavjem.  
Člen SSC.42: Pretvorba dajatev za invalidnost v dajatve za starost  
1. Kadar zakonodaja države, ki izplačuje dajatve za invalidnost v skladu s tem protokolom, tako 
določa, se dajatve za invalidnost pretvorijo v dajatve za starost pod pogoji, določenimi z zakonodajo, 
po kateri se zagotavljajo, in v skladu s poglavjem 5 [Staros tne pokojnine in pokojnine preživelih 
oseb].  
2. Kadar oseba, ki prejema dajatve za invalidnost, lahko vloži zahtevek za dajatve za starost po 
zakonodaji ene ali več držav v skladu s členom SSC.45  [Splošne določbe], nosilec, ki je odgovoren za 
zagotavljanje  dajatev za invalidnost po zakonodaji države, še naprej izplačuje taki osebi dajatve za 
invalidnost, do katerih je upravičena po zakonodaji, ki jo uporablja, dokler se za tega nosilca ne začne 
uporabljati odstavek 1, sicer pa dokler zadevna oseba izpolnjuj e pogoje za te dajatve.  
 
1155  Člen SSC.43:  Posebne določbe za javne uslužbence  
Členi SSC.7 [Seštevanje dob], SSC.39 [Izračun dajatev za invalidnost], SSC.41 [Poslabšanje 
invalidnosti], SSC.42 [Pretvorba dajatev za invalidnost v dajatve za starost] ter odstavka 2 in 3 člena 
SSC.55 [Posebne določbe za javne uslužbence] se smiselno uporabljajo za osebe, vključene v posebni 
sistem za javne uslužbence.  
POGLAVJE 5:  STAROSTNE POKOJNINE IN POKOJNINE PREŽIVELIH OSEB  
Člen SSC.44: Upoštevanje dob za vzgojo otrok  
1. Če na podlagi zakonodaje države, ki je pristojna v skladu z naslovom II [Določitev zakonodaje, 
ki se uporablja], ni upoštevana doba za vzgojo otrok, je nosilec države, katere zakonodaja je v skladu 
z naslovom II [Določitev zakonodaje, ki se uporablja] veljala za  zadevno osebo, ker je ta opravljala 
dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe na dan, ko se je doba za vzgojo zadevnega otroka 
začela upoštevati, še naprej pristojen za upoštevanje te dobe kot dobe za vzgojo otrok po lastni 
zakonodaji, kakor da je bil o trok vzgajan na njegovem ozemlju.  
2. Odstavek 1 se ne uporablja, če zaradi opravljanja dejavnosti zaposlene ali samozaposlene 
osebe za zadevno osebo začne veljati zakonodaja druge države.  
Člen SSC.45:  Splošne določbe  
1. Vsi pristojni nosilci določijo upravičenost do dajatve po vseh zakonodajah držav, ki so veljale 
za zadevno osebo, kadar se vloži zahtevek za dodelitev, razen če zadevna oseba izrecno zahteva 
odložitev dodelitve dajatev za starost po zakonodaji ene ali več držav.  
2. Če ob določenem času zadevna oseba ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev, določenih v 
vseh zakonodajah držav, ki so zanjo veljale, nosilci, ki uporabljajo zakonodajo, katere pogoji so 
izpolnjeni, pri izračunu v skladu s točko (a) ali (b) člena SSC.47(1)  [Dodelitev dajate v] ne upoštevajo 
dob, dopolnjenih po zakonodajah, katerih pogoji niso izpolnjeni ali niso več izpolnjeni, če bi se zaradi 
tega znižal znesek dajatve.  
3. Odstavek 2 se smiselno uporablja, kadar oseba izrecno zahteva odlog dodelitve dajatev za 
starost.  
4. Nov izračun se opravi samodejno, kadar so izpolnjeni pogoji po drugih zakonodajah ali kadar 
oseba zahteva dodelitev dajatve za starost, odložene v skladu z odstavkom 1, razen če so dobe, 
dopolnjene po drugih zakonodajah, že upoštevane na podlagi odstavka 2  ali 3.  
Člen SSC.46: Posebne določbe o seštevanju dob  
1. Kadar zakonodaja države pogojuje dodelitev nekaterih dajatev z dopolnitvijo zavarovalnih 
dob izključno v posebni dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe ali v poklicu, za katerega velja 
poseben  sistem za zaposlene ali samozaposlene osebe, pristojni nosilec te države upošteva dobe, 
dopolnjene po zakonodaji druge države samo, če so dopolnjene v ustreznem sistemu ali, če ta pogoj 
ni izpolnjen, v enakem poklicu ali, kadar je to primerno, v enaki dej avnosti zaposlene ali 
samozaposlene osebe.  
Če po upoštevanju tako dopolnjenih dob zadevna oseba ne izpolnjuje pogojev za dodelitev dajatev iz 
posebnega sistema, se te dobe upoštevajo za dodelitev dajatev iz splošnega sistema ali, če do tega 
ne pride, iz s istema za fizične delavce ali uslužbence, odvisno od primera, pod pogojem, da je bila 
zadevna oseba zavarovana v enem od teh sistemov.  
 
1156  2. Zavarovalne dobe, dopolnjene po posebnem sistemu države, se upoštevajo pri dodeljevanju 
dajatev iz splošnega sistema ali, če do tega ne pride, iz sistema za fizične delavce ali uslužbence, 
odvisno od primera, druge države, pod pogojem, da je bila zadevna oseba zavarovana v enem od teh 
sistemov, tudi če so te dobe že bile upoštevane v slednji državi po posebnem sistemu.  
3. Kadar država v svoji zakonodaji ali v posebnem sistemu pogojuje pridobitev, ohranitev ali 
ponovno pridobitev pravice do dajatev s tem, da mora biti zadevna oseba ob nastopu zavarovalnega 
primera zavarovana, ta pogoj velja za izpolnjenega v primeru, da j e bila ta oseba pred tem 
zavarovana po zakonodaji ali posebnem sistemu te države in je ob nastopu zavarovalnega primera 
zavarovana po zakonodaji druge države za enak zavarovalni primer, ali, če to ni tako, v primeru, da 
osebi dajatev za enak zavarovalni pr imer pripada po zakonodaji druge države. Slednji pogoj velja za 
izpolnjenega v primerih iz člena SSC.52 [ Zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, krajše od enega leta] .  
Člen SSC.47:  Dodelitev dajatev  
1. Pristojni nosilec izračuna znesek dajatve, ki bi ga bi lo treba izplačati:  
(a) po zakonodaji, ki jo uporablja, samo kadar so pogoji za upravičenost do dajatev izpolnjeni 
izključno po nacionalni zakonodaji (neodvisna dajatev);  
(b) z izračunom teoretičnega zneska in nato dejanskega zneska (sorazmerna dajatev) na naslednji 
način :  
(i) teoretični znesek dajatve je enak dajatvi, ki bi jo zadevna oseba lahko zahtevala, če bi 
bile vse zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, dopolnjene po zakonodajah drugih 
držav, dopolnjene po zakonodaji, ki jo uporablja, na dan dodelitve da jatve. Če po tej 
zakonodaji znesek ni odvisen od trajanja dopolnjenih dob, se ta znesek šteje za 
teoretični znesek;  
(ii) pristojni nosilec nato določi dejanski znesek sorazmerne dajatve na podlagi 
teoretičnega zneska v sorazmerju med trajanjem dob, dopolnjenih  pred nastopom 
zavarovalnega primera po zakonodaji, ki jo uporablja, in med skupnim trajanjem dob, 
dopolnjenih po zakonodaji vseh zadevnih držav pred nastopom zavarovalnega 
primera.  
2. Kadar je to primerno, pristojni nosilec uporabi za znesek, izračunan v  skladu s točkama (a) in 
(b) odstavka 1, vsa pravila glede zmanjšanja, mirovanja ali odvzema po zakonodaji, ki jo uporablja, v 
mejah, predvidenih v členih SSC.48 [ Pravila za preprečevanje prekrivanja] do SSC.50 [Prekrivanje 
dajatev druge vrste] . 
3. Zadevna  oseba je upravičena, da od pristojnega nosilca vsake države prejema višjega od 
zneskov, izračunanih v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 1.  
4. Kadar je zaradi izračuna na podlagi točke (a) odstavka 1 v eni državi neodvisna dajatev vedno 
enaka ali višja od sorazmerne dajatve, izračunane v skladu s točko (b) odstavka 1, pristojni nosilec 
opusti sorazmerni račun, pod pogojem, da:  
(a) je tak primer dolo čen v delu 1 Priloge SSC -4 [Primeri, v katerih se sorazmerni izračun 
opusti ali se ne uporablja];  
(b) se ne uporablja zakonodaja, ki vsebuje pravila za preprečevanje prekrivanja iz členov 
SSC.49  [Prekrivanje istovrstnih dajatev] in SSC.50  [Prekrivanje dajatev druge vrste], 
razen če so izpolnjeni pogoji iz člena SSC.50(2)  [Prekrivanje dajatev druge vrste], ter  
 
1157  (c) se v posebnih okoliščinah posameznega primera za dobe, dopolnjene po zakonodaji 
druge države, ne uporablja  člen SSC.52  [Zavarovalne  dobe ali dobe prebivanja, krajše 
od enega leta].   
5. Ne glede na določbe iz pododstavkov 1, 2 in 3 se sorazmerni izračun ne uporablja za sisteme, 
ki zagotavljajo dajatve, pri katerih časovne dobe niso pomembne za izračun, pod pogojem, da so taki 
sistemi n avedeni v delu 2 Priloge SSC -4 [Primeri, v katerih se sorazmerni izračun opusti ali se ne 
uporablja]. V takih primerih zadevni osebi pripada dajatev, izračunana v skladu z zakonodajo zadevne 
države.  
Člen SSC.48:  Pravila za preprečevanje prekrivanja  
1. Vsako prekrivanje dajatev za starost in dajatev za preživele osebe, ki se izračunajo ali 
izplačajo na podlagi zavarovalnih dob ali dob prebivanja, ki jih dopolni ista oseba, se šteje za 
prekrivanje dajatev iste vrste.  
2. Prekrivanje dajatev, ki jih ni mogoč e šteti za dajatve iste vrste v smislu odstavka 1, se šteje za 
prekrivanje dajatev druge vrste.  
3. Glede pravil o preprečevanju prekrivanja, ki jih določa zakonodaja države v primeru 
prekrivanja dajatve za starost ali preživele osebe z dajatvijo iste vrst e ali dajatvijo druge vrste ali z 
drugim dohodkom, veljajo naslednje določbe:  
(a) pristojni nosilec upošteva dajatve ali dohodke, pridobljene v drugi državi, samo, če 
zakonodaja, ki jo uporablja, določa upoštevanje dajatev ali dohodkov, pridobljenih v tujini;  
(b) pristojni nosilec upošteva znesek dajatev, ki jih izplačuje druga država, pred odvedbo davka, 
prispevkov za socialno varnost in drugih posameznih davščin ali odbitkov, če zakonodaja, ki jo 
uporablja, ne določa uporabe pravil za preprečevanje prekrivanja p o takih odbitkih, pod pogoji 
in po postopkih, določenih v Prilogi SSC -7 [Izvedbeni del];  
(c) pristojni nosilec ne upošteva zneska dajatev, pridobljenih po zakonodaji druge države na 
podlagi prostovoljnega zavarovanja ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja ; 
(d) če ena država uporablja pravila za preprečevanje prekrivanja, ker zadevna oseba prejema 
dajatve iste ali druge vrste po zakonodaji druge države ali dohodek, pridobljen v drugi državi, 
se dodeljena dajatev lahko zmanjša samo za znesek takih dajatev ali ta kega dohodka.  
Člen SSC.49:  Prekrivanje istovrstnih dajatev  
1. Kadar se dajatve iste vrste, ki se zagotavljajo po zakonodaji dveh ali več držav, prekrivajo, se 
pravila za preprečevanje prekrivanja iz zakonodaje države ne uporabijo za sorazmerno dajatev.  
2. Pravila za preprečevanje prekrivanja se uporabijo za neodvisno dajatev samo, če gre za 
dajatev, katere:  
(a) znesek ni odvisen od trajanja zavarovalnih dob ali dob prebivanja ali  
(b) znesek se določi na podlagi fiktivne dobe, ki velja za dopolnjeno med datumom, ko je 
zavarovalni primer nastopil, in kasnejšim datumom, ki se prekriva z:  
(i) dajatvijo iste vrste, razen kadar je bil med dvema ali več državami sklenjen sporazum, 
da se prepreči, da bi se ista fiktivna doba upoštevala več kot enkrat , ali  
 
1158  (ii) dajatvijo iz točke (a).  
Dajatve in sporazumi iz točk (a) in (b) so navedeni v Prilogi SSC -5 [Dajatve in sporazumi, ki omogočajo 
uporabo člena SSC.49 [Prekrivanje dajatev iste vrste]].  
Člen SSC.50:  Prekrivanje dajatev druge vrste  
1. Če je za prejemanje dajatev druge vrste ali drugih dohodkov treba uporabljati pravila za 
preprečevanje prekrivanja, ki jih določa zakonodaja zadevnih držav v zvezi z:  
(a) dvema ali več neodvisnimi dajatvami, pristojni nosilec zneske upoštevane dajatve ali dajatev 
ali drugih dohodkov deli s številom dajatev, za katere veljajo navedena pravila;  
vendar pa se zadevni osebi zaradi uporabe tega pododstavka ne more odvzeti statusa 
upokojenca za namene drugih poglavij tega naslova pod pogoji in po postopkih, določe nih v 
Prilogi SSC -7 [Izvedbeni del];  
(b) eno ali več sorazmernimi dajatvami, pristojni nosilec upošteva dajatev ali dajatve ali druge 
dohodke in vse elemente, predpisane za uporabo pravil za preprečevanje prekrivanja, glede na 
razmerje med zavarovalnimi dobami  ali dobami prebivanja, določenimi za izračun iz točke 
(b)(ii) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev];  
(c) eno ali več neodvisnimi dajatvami in eno ali več sorazmernimi dajatvami, pristojni nosilec 
smiselno uporabi točko (a) za neodvisne dajatve in točko (b) za s orazmerne dajatve.  
2. Pristojni nosilec ne uporabi deljenja, predpisanega za neodvisne dajatve, če zakonodaja, ki jo 
uporablja, predvideva upoštevanje dajatev druge vrste ali drugega dohodka in vseh drugih 
elementov za izračun dela zneska glede na razmerj e med zavarovalnimi dobami ali dobami 
prebivanja iz točke (b)(ii) člena SSC.47(1)  [Dodelitev dajatev] .  
3. Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata, kadar zakonodaja ene ali več držav določa, da 
pravice do dajatve ni mogoče pridobiti v primeru, ko zadevna o seba prejema dajatev druge vrste, ki 
se izplačuje po zakonodaji druge države, ali drugi dohodek.  
Člen SSC.51:  Dodatne določbe za izračun dajatev  
1. Za izračun teoretičnih in sorazmernih zneskov iz točke (b) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] 
se uporablja jo naslednja pravila:  
(a) kadar skupna dolžina zavarovalnih dob ali dob prebivanja, dopolnjenih pred nastankom 
zavarovalnega primera po zakonodaji vseh držav članic, presega najdaljšo dobo, ki jo 
zakonodaja ene od teh držav zahteva za priznanje celotne dajatv e, pristojni nosilec te države 
upošteva to najdaljšo dobo namesto skupne dolžine dopolnjenih dob; zaradi te metode 
izračunavanja ne sme priti do tega, da bi moral ta nosilec izplačevati dajatev, višjo od polne 
dajatve, predvidene po zakonodaji, ki jo upora blja. Ta določba se ne uporablja za dajatve, 
katerih znesek ni odvisen od trajanja zavarovanja;  
(b) postopek za upoštevanje prekrivanja dob je določen v Prilogi SSC -7 [Izvedbeni del];  
(c) če zakonodaja države določa, da se dajatve izračunajo na podlagi dohodkov, prispevkov, 
prispevnih osnov, zvišanj, zaslužkov, drugih zneskov ali kombinacije več kot enega izmed njih 
(povprečne, sorazmerne, fiksne ali fiktivne), pristojni nosilec:  
 
1159  (i) določi podlago za izračun dajatev samo v skladu z zavarovalnimi dobami, dopolnjenimi  
po zakonodaji, ki jo uporablja;  
(ii) za določitev zneska, ki se izračuna v skladu z zavarovalnimi dobami ali dobami 
prebivanja, dopolnjenimi po zakonodaji drugih držav, uporabi take elemente, kot so 
določeni ali zabeleženi za zavarovalne dobe, dopolnjene po zakonodaji, ki jo uporablja;  
po po trebi v skladu s postopki iz Priloge SSC -6 [Posebne določbe za uporabo 
zakonodaje držav članic in Združenega kraljestva] za zadevno državo;  
(d) kadar se ne uporablja točka (c), ker je v zakonodaji države določeno, da se dajatev izračunava 
na podlagi drugih de javnikov kot sta zavarovalna doba ali doba prebivanja, ki niso vezani na 
čas, pristojni nosilec pri vsaki zavarovalni dobi ali dobi prebivanja, dopolnjeni po zakonodaji 
katere koli druge države, upošteva višino zbranih sredstev, sredstev, za katere se štej e, da so 
zbrana, ali kateri koli drugi dejavnik za izračun po zakonodaji, ki jo uporablja, deljeno z 
ustreznimi časovnimi enotami v zadevnem pokojninskem sistemu.  
2. Določbe zakonodaje države, ki se nanašajo na revalorizacijo elementov, ki se upoštevajo za 
izračun dajatev, se po potrebi uporabijo tudi za elemente, ki jih pristojni nosilec te države v skladu z 
odstavkom 1 upošteva za zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, dopolnjene po zakonodajah drugih 
držav.  
Člen SSC.52: Zavarovalne dobe ali dobe prebiva nja, krajše od enega leta  
1. Ne glede na točko (b) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] nosilcu v državi ni treba dodeliti 
dajatev za dobe, dopolnjene po zakonodaji, ki jo uporablja, ki se upoštevajo pri nastopu 
zavarovalnega primera, če:  
(a) so navedene dobe krajše od enega leta in  
(b) se ob upoštevanju samo teh dob po tej zakonodaji ne pridobi nobene pravice do dajatve .  
V tem členu „dobe“ pomenijo vse zavarovalne dobe, dobe zaposlitve, samozaposlitve ali prebivanja, 
ki se zahtevajo za zadevno dajatev ali jo nepo sredno povišajo.  
2. Pristojni nosilec zadevne države za namene točke (b)(i) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] 
upošteva dobe iz odstavka 1.  
3. Če zaradi uporabe določb odstavka 1 ni odgovoren nobeden od nosilcev v zadevnih državah, 
se dajatve dodelijo i zključno po zakonodaji zadnje od držav, po kateri so pogoji izpolnjeni, kot da bi 
bile vse zavarovalne dobe in dobe prebivanja, dopolnjene in upoštevane v skladu s členoma SSC.7  
[Seštevanje dob] ter SSC.46(1) in (2)  [Posebne določbe o seštevanju dob], dopo lnjene po zakonodaji 
te države.  
4. Ta člen se ne uporablja za sisteme iz dela 2 [Primeri, v katerih se uporablja člen 47(5)] Priloge 
SSC-4 [Primeri, pri katerih se sorazmerni izračun opusti ali se ne uporablja].  
Člen SSC.53:  Dodelitev dodatka  
1. Prejemni ku dajatev, za katerega se uporablja to poglavje, se v državi stalnega prebivališča, 
po zakonodaji katere se mu dajatev izplačuje, ne sme dodeliti dajatve, ki je nižja od najnižje dajatve, 
določene v tej zakonodaji za zavarovalno dobo ali dobo prebivanja, ki je enaka vsem dobam, 
upoštevanim za plačilo v skladu s tem poglavjem.  
 
1160  2. Pristojni nosilec te države mu ves čas stalnega prebivanja na njenem ozemlju izplačuje 
dodatek, ki je enak razliki med vsoto dajatev, ki se izplačuje v skladu s tem poglavjem, in višino 
najnižje dajatve.  
Člen SSC.54: Ponovni izračun in revalorizacija dajatev  
1. Če se v zakonodaji države spremenijo metoda za določitev dajatev ali pravila za izračun 
dajatev ali če se osebne okoliščine zadevne osebe spremenijo tako, da je po tej zakon odaji zaradi 
tega treba prilagoditi znesek dajatve, se ponovni izračun opravi v skladu s členom SSC.47 [Dodelitev 
dajatev].  
2. Če pa se zaradi rasti življenjskih stroškov ali spremembe ravni dohodka ali drugih razlogov za 
usklajevanje dajatve v zadevni drž avi spremenijo za določen odstotek ali znesek, se ta odstotek ali 
znesek neposredno uporabi tudi za dajatve, določene v skladu s členom SSC.47 [Dodelitev dajatev], 
ne da bi bil potreben ponoven izračun.  
Člen SSC.55:  Posebne določbe za javne uslužbence  
1. Členi SSC.7 [ Seštevanje dob] , SSC.45 [ Splošne določbe] , SSC.46(3) [ Posebne določbe o 
seštevanju dob]  ter členi SSC.47 [ Dodelitev dajatev ] do SSC.54 [ Ponovni izračun in revalorizacija 
dajatev]  se smiselno uporabljajo za osebe, vključene v posebni sistem za javne uslužbence.  
2. Če pa po zakonodaji pristojne države velja za pridobitev, izplačilo, ohranitev ali ponovno 
pridobitev pravic do dajatev po posebnem sistemu za javne uslužbence pogoj, da so bile vse 
zavarovalne dobe dopolnjene po enem ali več posebnih sistemih za javne uslužbence v tej državi ali 
da se štejejo kot enakovredne tem dobam po zakonodaji te države, pristojni nosilec v tej državi 
upošteva samo tiste dobe, ki jih je mogoče prizna ti po zakonodaji, ki jo uporablja.  
Če ob upoštevanju tako dopolnjenih dob zadevna oseba ne izpolnjuje pogojev za prejemanje teh 
dajatev, se te dobe upoštevajo za dodelitev dajatev po splošnem sistemu ali, če do tega ne pride, po 
sistemu, ki se uporablja z a delavce ali uslužbence, odvisno od primera.  
3. Kadar se po zakonodaji države dajatve iz posebnega sistema za javne uslužbence 
izračunavajo na podlagi zadnje plače ali plač, prejetih med referenčnim obdobjem, pristojni nosilec 
te države pri izračunu upošteva samo tiste ustrezno revalorizirane plače, ki jih je zadevna oseba 
prejela med obdobjem ali obdobji, ko je zanjo veljala ta zakonodaja.  
POGLAVJE 6:  DAJATVE ZA BREZPOSELNOST  
Člen SSC.56: Posebne določbe o seštevanju zavarovalnih dob, dob zaposlitve ali samozaposlitve  
1. Pristojni nosilec države, kate re zakonodaja določa, da je pridobitev, ohranitev, ponovna 
pridobitev ali trajanje pravice do dajatev odvisna od dopolnitve zavarovalnih dob, dob zaposlitve ali 
samozaposlitve, mora po potrebi upoštevati zavarovalne dobe, dobe zaposlitve ali samozaposlitve , 
dopolnjene po zakonodaji katere koli druge države, kakor da bi bile dopolnjene po zakonodaji, ki jo 
uporablja.  
Če pa je po zakonodaji, ki se uporablja, pravica do dajatev odvisna od dopolnitve zavarovalnih dob, 
se dobe zaposlitve ali samozaposlitve, dopo lnjene po zakonodaji druge države, ne upoštevajo, razen 
če bi se te dobe štele kot zavarovalne dobe, če bi bile dopolnjene v skladu z zakonodajo, ki se 
uporablja.  
 
1161  2. Uporaba odstavka 1 tega člena je pogojena s tem, da je v skladu z zakonodajo, po kateri je  
vložen zahtevek za dajatve, zadevna oseba nazadnje dopolnila:  
(a) zavarovalne dobe, če ta zakonodaja zahteva zavarovalne dobe;  
(b) dobe zaposlitve, če ta zakonodaja zahteva dobe zaposlitve, ali  
(c) dobe samozaposlitve, če ta zakonodaja zahteva dobe samozaposlitve.  
Člen SSC.57: Izračun dajatev za brezposelnost  
1. Kadar izračun dajatev za brezposelnost temelji na znesku prejšnje plače ali dohodka iz 
poklicne dejavnosti zadevne osebe, pristojna država upošteva plačo ali dohodek iz poklicne 
dejavnosti, ki ga je zadevna os eba prejela izključno na podlagi svoje zadnje dejavnosti zaposlene ali 
samozaposlene osebe po zakonodaji pristojne države.  
2. Kadar zakonodaja, ki jo uporablja pristojna država, določa posebno referenčno obdobje za 
določitev plače ali dohodka iz poklicne d ejavnosti, ki se uporablja za izračun zneska dajatve, in je za 
zadevno osebo v celotnem referenčnem obdobju ali njegovem delu veljala zakonodaja druge države, 
pristojna država upošteva le plačo ali dohodek iz poklicne dejavnosti, ki ga je prejela med zadnj o 
dejavnostjo zaposlene ali samozaposlene osebe po tej zakonodaji.  
POGLAVJE 7:  DAJATVE PRED UPOKOJITVIJO  
Člen SSC.58: Dajatve  
Kadar je v zakonodaji, ki se uporablja, pravica do dajatev pred upokojitvijo odvisna od dopolnitve 
zavarovalnih dob, dob zaposlit ve ali samozaposlitve, se člen SSC.7  [Seštevanje dob] ne uporablja.  
NASLOV IV: RAZNE DOL OČBE  
Člen SSC.59:  Sodelovanje  
1. Pristojni organi držav uradno obvestijo Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne 
varnosti o vseh spremembah svoje zakonodaje v zvezi s področji socialne varnosti, ki jih zajema člen 
SSC.3 [Stvarna veljavnost], ki so pomembne za izvajanje tega  protokola ali bi lahko vplivale na 
njegovo izvajanje.  
2. Razen če ta protokol zahteva, da se take informacije uradno sporočijo Specializiranemu 
odboru za koordinacijo sistemov socialne varnosti, pristojni organi držav drug drugemu sporočijo 
ukrepe, ki so  sprejeti za izvajanje tega protokola in niso priglašeni v skladu z odstavkom 1 ter ki so 
pomembni za izvajanje Protokola.  
3. Za namene tega protokola si organi in nosilci držav članic ter Združenega kraljestva 
medsebojno nudijo vso pomoč in ravnajo, kot da izvajajo svojo lastno zakonodajo. Administrativna 
pomoč, ki jo dajejo navedeni organi in nosilci, je praviloma brezplačna. Vendar pa specializirani 
odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti določi, katere vrste stroški in nad kakšnim zneskom 
se povrnejo.  
4. Organi in nosilci držav lahko za namene tega protokola komunicirajo neposredno med seboj 
in z udeleženimi osebami oziroma njihovimi pooblaščenci.  
 
1162  5. Da se zagotovi pravilno izvajanje tega protokola, se morajo nosilci in osebe, zajete v tem 
protokolu, vzajemno obveščati in sodelovati.  
Nosilci v skladu z načelom dobrega upravljanja v razumnem roku odgovorijo na vse poizvedbe in s 
tem v zvezi zagotovijo osebam vse informacije za uveljavljanje pravic, ki jih imajo po tem protokolu.  
Zadevne osebe morajo čim prej obvestiti nosilce pristojne države in države stalnega prebivališča o 
vsaki spremembi njihovih osebnih ali družinskih okoliščin, ki vpliva na njihove pravice do storitev 
oziroma dajatev iz tega protokola.  
6. Zaradi neizpolnjev anja obveznosti obveščanja iz tretjega pododstavka odstavka 5 se lahko 
uporabijo sorazmerni ukrepi v skladu z nacionalno zakonodajo. Vendar pa morajo biti ti ukrepi 
enakovredni tistim, ki se v podobnih primerih uporabljajo po domači zakonodaji, in vlagatel jem 
zahtevkov v praksi ne smejo onemogočati ali pretirano otežiti uveljavljanja pravic, ki jih imajo po tem 
protokolu.  
7. V primeru težav pri razlagi ali uporabi tega protokola, ki bi lahko ogrozile pravice oseb, ki jih 
zajema, nosilec pristojne države al i države stalnega prebivališča zadevne osebe stopi v stik z 
nosilcem/nosilci zadevne države/zadevnih držav. Če rešitve ni mogoče najti v razumnem roku, lahko 
pogodbenica zaprosi za posvetovanja v okviru specializiranega odbora za koordinacijo sistemov 
socialne varnosti.  
8. Organi, nosilci in sodišča ene države ne smejo zavrniti vlog ali drugih dokumentov, ki so jim 
bili predloženi, ker so napisani v uradnem jeziku Unije, vključno z angleščino.  
Člen SSC.60:  Obdelava podatkov  
1. Države postopoma uporabljaj o nove tehnologije za izmenjavo, dostop do in obdelavo 
podatkov, potrebnih za uporabo tega protokola.  
2. Vse države so odgovorne za upravljanje svojih storitev obdelave podatkov.  
3. Noben organ ali nosilec druge države ne sme zavrniti elektronskega dokumen ta, ki ga nosilec 
pošlje ali izda v skladu s tem protokolom in Prilogo SSC -7 [Izvedbeni del], z utemeljitvijo, da je bil 
prejet prek elektronskih sredstev, potem ko nosilec prejemnik izjavi, da lahko prejema elektronske 
dokumente. Če ni dokaza o nasprotnem , se predpostavlja, da reprodukcija in zapis takih 
dokumentov pravilno in točno ponovita izvirni dokument ali prikazujeta informacije, na katere se 
nanašata.  
4. Elektronski dokument se šteje za veljavnega, če računalniški sistem, v katerem je shranjen, 
vsebuje zaščito, ki preprečuje spreminjanje, razkritje ali nepooblaščen dostop do zapisa. Omogočeno 
mora biti, da se shranjene informacije kadar koli reproducirajo v takoj berljivi obliki.  
Člen SSC.61:  Oprostitve  
1. Vse oprostitve ali znižanja davkov, uprav nih, sodnih ali registracijskih taks, predvidenih po 
zakonodaji ene države za potrdila ali dokumente, ki morajo biti predloženi, kadar se uporablja 
zakonodaja te države, veljajo tudi za podobna potrdila ali dokumente, ki jih je treba predložiti, kadar 
se uporablja zakonodaja druge države ali ta protokol.  
2. Vse listine, dokumenti in potrdila vseh vrst, ki jih je treba predložiti, kadar se uporablja ta 
protokol, so oproščeni overitve s strani diplomatskih ali konzularnih organov.  
 
1163  Člen SSC.62:  Zahtevki, izja ve, pritožbe  
Vsak zahtevek, izjava ali pritožba, ki bi moral biti v določenem roku predložen organu, nosilcu ali 
sodišču ene države, kadar se uporablja zakonodaja te države, se sprejme, če je v enakem roku 
predložen ustreznemu organu, nosilcu ali sodišču d ruge države. V tem primeru organ, nosilec ali 
sodišče, ki sprejme zahtevek, izjavo ali pritožbo, slednjega nemudoma posreduje pristojnemu 
organu, nosilcu ali sodišču v prvi državi bodisi neposredno bodisi preko pristojnega organa zadevnih 
držav. Datum, ko je bil tak zahtevek, izjava ali pritožba vložen pri organu, nosilcu ali sodišču v drugi 
državi, velja kot datum predložitve pristojnemu organu, nosilcu ali sodišču.  
Člen SSC.63:  Zdravstveni pregledi  
1. Zdravstvene preglede, ki jih določa zakonodaja ene dr žave, lahko na zahtevo pristojnega 
nosilca na ozemlju druge države opravi nosilec v kraju stalnega ali začasnega prebivališča osebe, 
upravičene do dajatev, pod pogoji iz Priloge SSC -7 [Izvedbeni del] ali pogoji, o katerih se dogovorijo 
pristojni organi zad evnih držav.  
2. Zdravstveni pregledi, opravljeni v skladu s pogoji, določenimi v odstavku 1, se štejejo kot 
opravljeni na ozemlju pristojne države.   
Člen SSC.64: Pobiranje prispevkov in povračilo dajatev  
1. Pobiranje prispevkov, ki so plačljivi nosilcu ene države, in povračilo dajatev, ki jih je 
neupravičeno dodelil nosilec ene države, se lahko izvršita v drugi državi v skladu s postopki in z 
jamstvi ter prednostnimi pravicami, ki veljajo za pobiranje prispevkov, ki so plačljivi ustreznemu 
nosilcu v sled nji državi, in za povračilo neupravičeno dodeljenih dajatev.   
2. Izvršljive odločitve sodnih in upravnih organov v zvezi s pobiranjem prispevkov, obresti in 
morebitnih drugih dajatev ali v zvezi s povračilom izplačanih, vendar po zakonodaji ene države 
neup ravičenih dajatev, se priznajo in izvršijo na zahtevo pristojnega nosilca druge države v mejah in v 
skladu s postopki, določenimi v zakonodaji in morebitnimi drugimi postopki, ki se uporabljajo za 
podobne odločitve slednje države. V tej državi se potrdi iz vršljivost takih odločitev, kolikor je to 
zahtevano v zakonodaji in morebitnih drugih postopkih te države.   
3. V postopkih izvršbe, stečaja ali poravnave v drugi državi imajo zahtevki nosilca ene države 
enake posebne pravice, kot so v zakonodaji prve držav e zagotovljeni za zahtevke iste vrste.   
4. Postopek za izvajanje tega člena, vključno s povračilom stroškov, urejajo Priloga SSC -7 
[Izvedbeni del] ali, kadar je to potrebno in kot dopolnilni ukrep, sporazumi med državami.   
Člen SSC.65:  Pravice nosilcev  
1. Če oseba prejema dajatve po zakonodaji ene države za poškodbo, ki je posledica dogodka v 
drugi državi, vse pravice nosilca, ki je odgovoren za dodelitev dajatve, proti tretji osebi, ki mora 
plačati odškodnino za poškodbo, urejajo naslednja pravila:  
(a) kadar  se na nosilca, ki je odgovoren za dodelitev dajatev, v skladu z zakonodajo, ki jo 
uporablja, prenesejo pravice, ki jih ima prejemnik proti tretji osebi, tak prenos priznavajo vse 
države;  
(b) kadar ima nosilec, odgovoren za izplačilo dajatev, neposredno pravic o proti tretji osebi, to 
pravico priznavajo vse države.  
 
1164  2. Če oseba prejema dajatve po zakonodaji ene države za poškodbo, ki je posledica dogodka v 
drugi državi, veljajo za to osebo ali za pristojnega nosilca določbe navedene zakonodaje o tem, v 
katerih p rimerih je civilna odgovornost delodajalcev ali zaposlenih izključena.  
Odstavek 1 se uporablja tudi za vse pravice nosilca, odgovornega za zagotavljanje dajatev, proti 
delodajalcem ali zaposlenim v primerih, v katerih njihova odgovornost ni izključena.  
3. Kadar v skladu s členoma SSC.30(3)  [Povračila med nosilci] ali 36(2)  [Povračila med nosilci] 
dve ali več držav ali njihovi pristojni organi sklenejo sporazum, s katerim se odpovejo povračilu med 
nosilci, ki so v njihovi pristojnosti, ali kadar povračilo ni odvisno od zneska dejansko izplačanih 
dajatev, vse pravice proti tretjim osebam urejajo naslednja pravila:  
(a) kadar nosilec države stalnega ali začasnega prebivališča dodeli dajatve osebi za poškodbo, do 
katere je prišlo na njenem ozemlju, ta nosilec v sk ladu z določbami zakonodaje, ki jo uporablja, 
uveljavlja pravico do prevzema pravic ali do neposrednega ukrepanja proti tretji osebi, ki mora 
izplačati odškodnino za poškodbo;  
(b) za uporabo točke (a):  
(i) velja oseba, ki prejema dajatve, za zavarovano pri nosilcu v kraju stalnega ali 
začasnega prebivališča, in  
(ii) ta nosilec velja za nosilca, odgovornega za dodeljevanje dajatev;  
(c) odstavka 1 in 2 se še naprej uporabljata za vse dajatve, ki niso zajete v sporazumu o odpovedi 
povračilom, ali za povračilo, ki ni odvisno od zneska dejansko izplačanih dajatev.   
Člen SSC.66:  Izvajanje zakonodaje  
Posebne določbe za izvajanje zakonodaje določene države so navedene v Prilogi SSC -6 [Posebne 
določbe za uporabo zakonodaje držav članic in Združenega kraljestva].  
NASLOV V: KONČNE DOLOČBE  
Člen SSC.67: Varstvo pravic posameznikov  
1. Pogodbenici v skladu s svojim notranjim pravnim redom zagotovita, da imajo določbe 
Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti pravno veljavo, in sicer neposredno ali prek 
nacionalne zakono daje, ki uveljavlja te določbe, tako da se lahko pravne ali fizične osebe pred 
domačimi sodišči, razsodišči in upravnimi organi sklicujejo na navedene določbe.  
2. Pogodbenice pravnim in fizičnim osebam zagotovijo sredstva za učinkovito zaščito njihovih 
pravic, ki izhajajo iz tega protokola, kot je možnost, da pritožbe naslovijo na upravne organe ali 
vložijo tožbo pri pristojnem sodišču v ustreznem sodnem postopku, da bi poiskale ustrezno in 
pravočasno pravno sredstvo.  
Člen SSC.68:  Spremembe  
Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti lahko spremeni priloge in dodatke k 
temu protokolu.   
 
1165  Člen SSC.69: Odpoved tega protokola  
Brez poseganja v člen FINPROV.8 [Odpoved] lahko vsaka pogodbenica kadar koli odpove ta protokol 
s pisnim uradnim obves tilom po diplomatski poti. V tem primeru ta protokol preneha veljati prvi dan 
devetega meseca po datumu uradnega obvestila.  
Člen SSC.70:  Samoderogacijska klavzula  
1. Ta protokol se preneha uporabljati petnajst let po začetku veljavnosti tega sporazuma.   
2. Najmanj 12 mesecev pred prenehanjem uporabe tega protokola v skladu z odstavkom 1 
vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico, da želi začeti pogajanja za sklenitev 
posodobljenega protokola.  
Člen SSC.71:  Ureditev po odpovedi  
Ko se ta protokol preneha uporabljati v skladu s členom SSC.69 [Odpoved tega protokola], členom 
SSC.70 [Samoderogacijska klavzula] ali členom FINPROV.8 [Odpoved], se ohranijo pravice 
zavarovanih oseb glede upravičenosti, ki temeljijo na dopolnjenih dobah ali dejstvih ali do godkih, ki 
so se zgodili pred prenehanjem uporabe tega protokola. Partnerski svet lahko pravočasno pred 
prenehanjem uporabe tega protokola določi dodatne ureditve, ki določajo ustrezne iz tega izhajajoče 
in prehodne ureditve.   
 
1166  PRILOGA SSC -1: NEKATERE DENAR NE DAJATVE, ZA KATERE SE PROTOKOL NE UPORABLJA  
Del 1: Posebne denarne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki (točka (a) za člen SSC.3(4) 
[Področje uporabe])  
(i) ZDRUŽENO KRALJESTVO  
(a) Dodatek k  državni pokojnini (Zakon o  dodatku k  državni pokojnini iz leta 2002  in Zakon 
o dodatku k  državni pokojnini iz leta 2002 (Severna Irska));  
(b) dodatki za iskalce zaposlitve, odvisni od dohodka (Zakon o iskalcih zaposlitve iz leta 1995 in 
Odlok o iskalcih zaposlitve (Severna Irska) iz leta  1995);  
(c) dodatek za invalide v zvezi  z mobilnostjo (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost iz 
leta 1992 in Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost iz leta 1992 (Severna Irska));  
(d) dodatek za osebno samostojnost, namenjen za mobilnost (Welfare Reform Act 2012 (Zakon o 
reformi socialnega skrbstva iz leta 2012 (del 4)) in odlok o reformi socialnega skrbstva 
(Severna Irska) iz leta 2015 (del 5))  
(e) zaposlitveni in podporni dodatek, vezan na dohodek Welfare Reform Act 2007 (Zakon o 
reformi socialnega skrbstva iz leta 2007) in Wel fare Reform Act (Northern Ireland) 2007 
(Zakon o reformi socialnega skrbstva (Severna Irska) iz leta 2007);  
(f) plačilo za zdravo prvo hrano (Best start Foods) (predpisi o pomoči v obliki hrane iz leta 2019 
(Welfare Foods) (Škotska) (SSI 2019/193))  
(g) Nepovratna sredstva za najboljši začetek (Best Start Grants) (nepovratna sredstva za nosečnice 
in dojenčke, nepovratna sredstva za zgodnje učenje, nepovratna sredstva za šoloobvezne 
otroke) (predpisi o pomoči v zgodnjih letih življenja iz leta 2018 (The Early Years A ssistance 
(Best Start Grants) (Škotska) (SSI 2018/370))  
(h) akti o plačilu za pogrebne stroške iz leta 2019 (Funeral Expense Assistance (Škotska) (SSI 
2019/292)).  
(ii) DRŽAVE ČLANICE  
AVSTRIJA  
Nadomestni dodatek (Zvezni zakon o  splošnem socialnem zavarovanju z  dne 9.  septembra 1955 – 
ASVG, Zvezni zakon o  socialnem zavarovanju za obrtnike z  dne 11.  oktobra 1978 – GSVG in Zvezni 
zakon o  socialnem zavarovanju za kmete z  dne 11.  oktobra 1978 – BSVG) .  
BELGIJA  
(a) Dodatek za nadomestilo izpada dohodka (Zakon z dne 27. februarja 1987);  
(b)  zajamčen dohodek za starejše osebe (Zakon z dne 22. marca 2001).  
BOLGARIJA  
Socialna starostna pokojnina (člen 89 Zakonika socialnega zavarovanja).  
CIPER:  
 
1167  (a) Socialna pokojnina (Zakon o socialni pokojnini iz leta 1995 (Zakon 25(I)/95) s spremembami);  
(b) dodatek za hudo motorično okvaro (sklepi Sveta ministrov št. 38210 z dne 16. oktobra 1992, 
št. 41370 z dne 1. avgusta 1994, št. 46183 z dne 11. junija 1997 in št. 53675 z d ne 16. maja 
2001);  
(c) posebna pomoč za slepe (Zakon o posebni pomoči iz leta 1996 (Zakon 77(I)/96) s 
spremembami).  
ČEŠKA  
Socialni dodatek (Zakonik o državni socialni pomoči št. 117/1995 Sb.).  
DANSKA  
Stanovanjski stroški za upokojence (Zakon o stanovanjski  pomoči posameznikom, prečiščeno 
besedilo z Zakonom št. 204 z dne 29. marca 1995).  
ESTONIJA  
(a) Dodatek za odrasle invalidne osebe (Zakon o socialnih dajatvah za invalidne osebe z dne 27. 
januarja 1999);  
(b) državni dodatek za brezposelnost (Zakon o storitvah trga dela in podpori z dne 29. septembra 
2005).  
FINSKA  
(a) Stanovanjski dodatek za upokojence (Zakon o stanovanjskem dodatku za upokojence, 
571/2007);  
(b) nadomestilo za primer brezposelnosti (Zakon o nadomest ilih za primer brezposelnosti 
1290/2002);  
(c) posebna pomoč za priseljence (Zakon o posebni pomoči za priseljence, 1192/2002).  
FRANCIJA  
(a) Dopolnilni dodatki iz:  
(i) Posebnega invalidskega sklada in  
(ii) Solidarnostnega sklada za ostarele glede na pridobljene pravice  
(Zakon z dne 30. junija 1956, kodificiran v zvezku VIII Zakonika o socialni varnosti);  
(b) dodatek za odrasle invalide (Zakon z dne 30. junija 1975, kodificiran v zvezku VIII Zakonika o 
socialni  varnosti);  
(c) posebni dodatek (Zakon z dne 10. julija 1952, kodificiran v zvezku VIII Zakonika o socialni 
varnosti) glede na pridobljene pravice;  
(d) starostni solidarnostni dodatek (Odlok z dne 24. junija 2004, kodificiran v zvezku VIII Zakonika 
o socialni varn osti) od 1. januarja 2006.  
NEMČIJA  
 
1168  (a) Osnovni preživninski dohodek za starejše osebe in osebe z zmanjšano sposobnostjo zaslužka v 
okviru poglavja 4 zvezka XII Zakonika o socialni varnosti.  
(b) Dajatve za kritje preživninskih stroškov v okviru temeljnega zagotav ljanja dajatev za iskalce 
zaposlitve, razen če so v zvezi s temi dajatvami izpolnjene zahteve za upravičenost do 
začasnega dodatka po prejemu nadomestila za primer brezposelnosti (člen 24(1) zvezka II 
Zakonika o socialni varnosti).  
GRČIJA  
Posebne dajatve  za ostarele (Zakon 1296/82).  
MADŽARSKA  
(a) Invalidska renta (dekret št. 83/1987 (XII 27) Ministrskega sveta o invalidski renti);  
(b) starostni dodatek, za katerega se ne plačujejo prispevki (Zakon III o ustanovah socialne 
varnosti in socialnih dajatvah iz leta  1993);  
(c) dodatek za prevoz (dekret vlade št. 164/1995 (XII 27) o dodatkih za prevoz za osebe s hudo 
telesno okvaro).  
IRSKA  
(a) Dodatek za iskalce zaposlitve (del 3 poglavja 2 Prečiščenega zakona o socialni varnosti iz leta 
2005);  
(b) državna pokojnina (za katero  se ne plačujejo prispevki) (poglavje 4 dela 3 Prečiščenega zakona 
o socialni varnosti iz leta 2005);  
(c) pokojnina za vdove in vdovce (za katero se ne plačujejo prispevki) (poglavje 6 dela 3 
Prečiščenega zakona o socialni varnosti iz leta 2005);  
(d) invalidnina ( poglavje 10 dela 3 Prečiščenega zakona o socialni varnosti iz leta 2005);  
(e) dodatek za mobilnost (oddelek 61 Health Act 1970 (Zakon o zdravstvu iz leta 1970));  
(f) pokojnina za slepe (poglavje 5 dela 3 P zakona o socialni varnosti iz leta 2005).  
ITALIJA  
(a) Socialne pokojnine za osebe brez lastnih sredstev (Zakon št. 153 z dne 30. aprila 1969);  
(b) pokojnine in dodatki za prizadete civilne osebe ali invalide (Zakon št. 118 z dne 30. marca 
1971, št. 18 z dne 11. februarja 1980 in št. 508 z dne 23. novembra 1988);  
(c) pokojnine in dodatki za gluhoneme (Zakon št. 381 z dne 26. maja 1970 in št. 508 z dne 23. 
novembra 1988);  
(d) pokojnine in dodatki za slepe civilne osebe (Zakon št. 382 z dne 27. maja 1970 in št. 508 z dne 
23. novembra 1988);  
(e) dodatki k minimalnim pokojninam (Z akon št. 218 z dne 4. aprila 1952, št. 638 z dne 11. 
novembra 1983 in št. 407 z dne 29. decembra 1990);  
(f) dajatve, ki dopolnjujejo invalidske dodatke (Zakon št. 222 z dne 12. junija 1984);  
 
1169  (g) socialna pomoč (Zakon št. 335 z dne 8. avgusta 1995);  
(h) socialni dodat ek (člen 1(1) in (12) Zakona št. 544 z dne 29. decembra 1988 in nadaljnje 
spremembe).  
LATVIJA  
(a) Državna dajatev socialne varnosti (Zakon o  državnih socialnih dajatvah z  dne 1.  januarja 2003);  
(b) dodatek za povračilo stroškov prevoza invalidnim osebam z  omeje no mobilnostjo (Zakon 
o socialni pomoči z  dne 1.  januarja 2003).  
LITVA  
(a) Pokojnina iz naslova socialne pomoči (člen 5 Zakona o državnih dajatvah socialne pomoči iz 
leta 2005);  
(b) dodatek za pomoč (člen 15 Zakona o državnih dajatvah socialne pomoči iz leta 2005);  
(c) povračilo stroškov prevoza invalidnim osebam z omejeno mobilnostjo (člen 7 Zakona o 
povračilu prevoznih stroškov iz leta 2000).  
LUKSEMBURG  
Dohodek za težko prizadete osebe (člen 1(2) Zakona z dne 12. septembra 2003), razen oseb, ki jim je 
priznan status invalidnih delavcev in so zaposlene na rednem trgu dela ali v invalidskih delavnicah.  
MALTA  
(a) Dopolnilni dodatek (člen 73 Zakona o socialni varnosti (Cap. 318) 1987);  
(b) starostna pokojnina (Zakon o socialni varnosti (Cap. 318) 1987).  
NIZOZEMSKA  
(a) Zakon o podpori delu in zaposlovanju za mlade invalidne osebe z dne 24. aprila 1997 (Wet 
Wajong).  
(b) Zakon o  dodatnih dajatvah z  dne 6.  novembra 1986 (TW).  
POLJSKA  
Socialna pokojnina (Zakon o  socialnih pokojninah z  dne 27.  junija 2003).  
PORTUGALSKA  
(a) Državn a starostna in invalidska pokojnina, za kateri se ne plačujejo prispevki (Uredba z 
zakonsko močjo št. 464/80 z dne 13. oktobra 1980);  
(b) vdovska pokojnina, za katero se ne plačujejo prispevki (Regulativni odlok št. 52/81 z dne 11. 
novembra 1981);  
(c) solidarnost ni dodatek za starejše osebe (Uredba z zakonsko močjo št. 232/2005 z 29. 
decembra 2005, kakor je bila spremenjena z Uredbo z zakonsko močjo št. 236/2006 z 11. 
decembra 2006).  
 
1170  SLOVAŠKA  
(a) Prilagoditev pokojnine, ki je bila odobrena pred 1. januarjem 2004, če je to edini vir dohodka;  
(b) socialna pokojnina, ki je bila dodeljena pred 1.  januarjem 2004.  
SLOVENIJA  
(a) Državna pokojnina (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju z dne 23. decembra 
1999);  
(b) varstveni dodatek (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju z dne 23. decembra 
1999);  
(c) oskrbnina (Zakon o  pokojninskem in invalidskem zavarovanju z  dne 23.  decembra 1999).  
ŠPANIJA  
(a) Minimalni zajamčeni dohodek (Zakon št. 13/82 z dne 7. aprila 1982);  
(b) denarne dajatve za pomoč starejšim in invalidom, nezmožnim za delo (Kraljevi odlok št. 
2620/81 z dne 24. julija 1981);  
(i) pokojnine za invalide in upokojence, za katere se ne plačuje prispevkov, ki se 
zagotavljajo po členu 38(1) prečiščenega besedila Splošnega zakona o socialni varnosti, 
odobrenega s Kraljevim zakonodajnim odlokom št.  1/1994 z dne 20.  junija 1994; in  
(ii) dajatve , ki so dodatek zgornjim pokojninam, kot je določeno v zakonodaji 
Comunidades Autonómas, če ti dodatki ob upoštevanju ekonomskih in socialnih 
razmer v zadevnih Comunidades Autonómas zagotavljajo minimalni dohodek;  
(c) dodatki za spodbujanje mobilnosti in za n adomestilo stroškov prevoza (Zakon št. 13/1982 z 
dne 7. aprila 1982).  
ŠVEDSKA  
(a) Stanovanjski dodatek za prejemnike pokojnin (Zakon 2001:761);  
(b) finančna podpora za starejše (Zakon 2001:853).  
 
Del 2: Dajatve za dolgotrajno oskrbo (točka (d) člena SSC.3(4) [ Področje uporabe] Protokola)  
(i) ZDRUŽENO KRALJESTVO  
(a) Dodatek za pomoč in postrežbo (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost iz leta 
1992, predpisi o socialni varnosti (dodatek za pomoč in postrežbo) iz leta 1991, Zakon o 
prispevkih in dajatvah za socialno varnost (Severna Irska) iz leta 1992 in predpisi o socialni 
varnosti (dodatek za pomoč in postrežbo) iz leta 1992 (Severna Irska) 1992);  
(b) dodatek za oskrbovalca Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost iz leta 1992, 
predpisi o socialni va rnosti (dodatek za pomoč invalidom) iz leta 1991, Zakon o prispevkih in 
dajatvah za socialno varnost (Severna Irska) iz leta 1992 in predpisi o socialni varnosti (dodatek 
za pomoč invalidom) iz leta 1976 (Severna Irska);  
 
1171  (c) dodatek za invalide v zvezi z oskrb o (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost iz leta 
1992, predpisi o socialni varnosti (dodatek za invalide) iz leta 1991 in Zakon o prispevkih in 
dajatvah za socialno varnost iz leta 1992 (Severna Irska) ter predpisi o socialni varnosti 
(dodatek  za invalide) iz leta 1992 (Severna Irska);  
(d) dodatek za osebno samostojnost v zvezi z vsakdanjim življenjem (Zakon o reformi socialnega 
skrbstva iz leta 2012 (del 4), predpisi o socialni varnosti iz leta 2013 (dodatek za osebno 
samostojnost), predpisi o dod atku za osebno samostojnost iz leta 2013 (prehodne določbe),  
predpisi o dodatku za osebno samostojnost iz leta 2019 (prehodne določbe) (sprememba), 
odlok o reformi socialnega skrbstva iz leta 2015 (Severna Irska) (del 5),  predpisi o dodatku za 
osebno sam ostojnost (Severna Irska) iz leta 2016, predpisi o dodatku za osebno samostojnost 
iz leta 2016 (prehodne določbe) (Severna Irska) ter predpisi o dodatku za osebno samostojnost 
(prehodne določbe) (sprememba) (Severna Irska) 2019;  
(e) dopolnilo k dodatku za oskr bovalca (Zakon o socialni varnosti (Škotska) iz leta 2018)  
(f) nepovratna sredstva za mlade oskrbovalce (predpisi o pomoči za poklicno usposabljanje 
(Young Carer Grants) (Škotska) iz leta 2020 (kakor so bili spremenjeni)).  
 
(ii) DRŽAVE ČLANICE  
AVSTRIJA  
(a) Zvezni zakon  o dodatku za dolgotrajno oskrbo (Bundespflegegeldgesetz, BPGG), prvotna 
različica BGBl. št. 110/1993, zadnja sprememba BGBl -I št. 100/2016;  
(b) uredba o določitvi višine zveznega dodatka za dolgotrajno oskrbo (Einstufungsverordnung zum 
Bundespflegegeldgesetz (EinstV)):  
(c) uredba zveznega ministra za delo, socialne zadeve in varstvo potrošnikov o oceni potreb glede 
varstva otrok in mladih v skladu z zveznim zakonom o zdravstveni oskrbi 
(Bundespflegegeldgesetz, Kinder -EinstV).  
(d) Številne veljavne zakonske podlage, np r. sporazum med zvezno vlado in zveznimi deželami o 
skupnih ukrepih za osebe, ki potrebujejo oskrbo; zakoni zveznih deželo socialni pomoči in 
zakon o invalidnosti;  
(e) zakon o skladih za oskrbo (Pflegefondsgesetz, PFG), prvotna različica: Uradni list (BGBI. I)  št. 
57/2011  
(f) odlok o statistiki storitev oskrbe iz leta 2012 (Pflegedienstleistungsstatistik -Verordnung 2012)  
(g) Podpora za 24 -urno oskrbo: zvezni zakon o dodatku za dolgotrajno oskrbo 
(Bundespflegegeldgesetz, BPGG):  
(h) Smernice za podporo 24 -urni oskrbi (člen 21b Zveznega zakona o dodatku za dolgotrajno 
oskrbo (Bundespflegegeldgesetz))  
(i) Smernice za dodelitev dajatev v podporo družinskim članom, ki opravljajo storitve oskrbe (člen 
21a zveznega zakona o dodatku za dolgotrajno oskrbo (Bundespflegegeldgesetz))  
(j) Preki nitev nadomestila za oskrbo  
 
1172  (k) Zvezni zakon o posebnem dodatku zaradi odprave dostopa do sredstev, ko se oskrbovanca 
nastani v ustanovo za bolnišnično oskrbo  
(l) Zvezni zakon o posebnem dodatku zaradi odprave dostopa do sredstev, ko se oskrbovanca 
nastani v ustan ovo za bolnišnično oskrbo, za leti 2019 in 2020, BGBl.I št.  95/2019.  
BELGIJA  
(a) Zakon o obveznem zdravstvenem zavarovanju (Loi relative à l’assurance obligatoire soins de 
santé et indemnités/Wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige 
verzorging en uitkeringen), usklajen 14. julija 1994  
(b) Zakon z dne 27. februarja 1987 o dodatkih za invalide (Loi relative aux allocations aux 
personnes handicapées/Wet betreffende de tegemoetkomingen aan gehandicapten)  
(c) Flamsko socialno varstvo (Vlaamse soci ale bescherming): Odlok flamskega parlamenta z dne 
18. maja 2018 o organizaciji flamskega socialnega varstva (Decreet houdende Vlaamse sociale 
bescherming/) in odlok flamske vlade z dne 30. novembra 2018  
(d) Valonski zakonik o socialnih ukrepih in zdravju (Cod e wallon de l’Action sociale et de la Santé), 
dekretalni del. del 1, knjiga III, uvedena z odlokom z dne 8. novembra 2018  
(e) Valonski regulativni zakonik za socialne ukrepe in zdravje, del I/1, uveden z valonskim odlokom 
vlade z dne 21. decembra 2018  
(f) Odlok z dne 13. decembra 2018 o ponudbi za starejše ali oskrbovane osebe ter osebe, ki 
prejemajo paliativno nego(Dekret über die Angebote für Senioren und Personen mit 
Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege)  
(g) Odlok z dne 4. junija 2007 o domovih za psi hiatrično oskrbo (Dekret über die psychiatrischen 
Pflegewohnheime)  
(h) Odlok vlade z dne 20. junija 2017 o pomoči za mobilnost (Erlass über die Mobilitätshilfen)  
(i) Odlok z dne 13. decembra 2016 o ustanovitvi nemškega urada Skupnosti za samoodločanje o 
življenju (Dekret zur Schaffung einer Dienstststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für 
selbstbestimmtes Leben)  
(j) Kraljevi odlok z dne 5. marca 1990 o dodatku za pomoč starejšim osebam (Arrêté royal du 5 
mars 1990 relatif à l’allocation pour l’aide aux personnes â gées)  
(k) Odlok vlade z dne 19. decembra 2019 o prehodnih ureditvah v zvezi s postopkom pridobitve 
predhodnega dovoljenja za dolgotrajno rehabilitacijo v tujini ali odobritve kritja ali delitve 
stroškov zanjo (Erlass der Regierung zur übergansweisen Regelung d es Verfahrens zur 
Erlangung einer Vorabgeehmigung oder Zustimmung zwecks Kostenübernahme oder 
Kostenhabilteiligung des Austimmung zwecks Kostenübernahme oder Kostenhabilteiligung für 
eine Line Line)  
(l) Odlok z dne 21. decembra 2018 o organih za zdravstveno za varovanje v Bruslju na področju 
zdravstvenega varstva in pomoči ljudem (Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux 
organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux 
personnes)  
(m) Sodelovanje med zveznimi subjekti:  
 
1173  (n) sporazum o  sodelovanju z dne 31. decembra 2018 med flamsko skupnostjo, Valonsko regijo, 
Komisijo francoske skupnosti, Skupno komisijo Skupnosti in nemško govorečo skupnostjo na 
področju pomoči za mobilnost  
(o) Sporazum o sodelovanju z dne 31. decembra 2018 med flamsko s kupnostjo, Valonsko regijo, 
francosko skupnostjo, skupno komisijo Skupnosti, francosko komisijo in nemško govorečo 
skupnostjo glede financiranja oskrbe pri uporabi ustanov za oskrbo zunaj meja zvezne 
skupnosti.  
BOLGARIJA  
(a) Zakonik o socialnem zavarovanju (Кодекс за социално осигуряване), 1999, naslov 
spremenjen 2003  
(b) Zakon o socialni pomoči (Закон за социално подпомагане), 1998  
(c) Uredba o izvajanju zakona o socialni pomoči (Правилник за прилагане на Закона за 
социално подпомагане), 1998  
(d) Zakon o vključevanju i nvalidov (Закон за хората с увреждания), 2019  
(e) Zakon o osebni pomoči (Закон за личната помощ), 2019, ki je začel veljati 1. septembra 2019  
(f) Uredba o izvajanju zakona o vključevanju invalidov (Правилник за прилагане на Закона за 
интеграция на хората с уврежда ния), 2004  
(g) Odlok o strokovnem znanju in izkušnjah na področju medicine (Наредба за медицинската 
експертиза) 2010  
(h) Tarifa pristojbin za socialne storitve, ki se financirajo iz državnega proračuna (Тарифа за 
таксите за социални услуги, финансирани от държавни я бюджет), 2003.  
HRVAŠKA  
(a) Zakon o socialni varnosti  (Zakon o socijalnoj skrbi) iz leta 2013, UL št. 157/13, 152/14, 99/15, 
52/16, 16/17, 130/17 in 98/19)  
(b) Zakon o rejniških družinah (Zakon o udomiteljstvu), UL št. 90/11 in 78/12, kakor je bil 
spremenjen  
(c) Odlok o minimalnih zahtevah za zagotavljanje socialnih storitev (Pravilnik o minimalnim 
uvjetima za pružanje socijalnih usluga) iz leta 2014, UL št. 40/14 in 66/15  
(d) Odlok o udeležbi in načinu plačila upravičencem za stroške vzdrževanja nastanitve zunaj 
druž ine (Pravilnik o sudjeljenju i načinu plaćanja korisnika I drugih obveznika uzdržava u 
troškovima smještaja izvan vlastite obitelji) iz leta 1998, UL št. 112/98 in 05/02, kakor je bil 
spremenjen  
(e) Odlok o vsebini in načinu vodenja evidenc posameznikov, ki se  poklicno opravljajo socialne 
storitve (Pravilnik o sadržaju I načinu vođenja listineije fizičkih osoba koje profesionalno 
pružaju socijalne usluge) iz leta 2015, UL št. 66/15.  
CIPER  
(a) Storitve socialnega varstva (Υπηρεσίες Κοινωνικής Ευημερίας):  
 
1174  (b) Predpisi in  odloki o zajamčenem minimalnem dohodku in socialnih prejemkih na splošno 
(nujne potrebe in potrebe po oskrbi), kakor so spremenjeni ali nadomeščeni. Zakoni o 
domovih za starejše in invalide (Οι περί Στεγών για Ηλικιωμένους και Αναπήρους Νόμοι) iz 
obdobja 1991 –2011.[L. 222/91 in L. 65(I)/2011]  
(c) Zakon o dnevnih centrih za oskrbo odraslih (Οι περί Κέντρων Ενηλίκων Νόμοι)(L. 38(Ι)/1997 in 
L.64(Ι)/2011).  
(d) Shema državne pomoči v skladu z Uredbo 360/2012 za opravljanje storitev splošnega 
gospodarskega pomena (De minimis) [Σχέδιο Κρατικών Ενισχύσεων ‘Ησσονος Σημασίας, βαση 
του Κανονισμού 360/2012 για την παροχή υπηρεσιών γενικού οικονομικού συμφέροντος]  
(e) Služba za vodenje socialnih prejemkov (Υπηρεσία Διαχείρισης Επιδομάτων Πρόνοιας):  
(f) Zakon o zajamčenem minimalnem dohodku in socialnih prejemkih na splošno iz leta 2014, 
kakor je bil spremenjen ali nadomeščen  
(g) Predpisi in odloki o zajamčenem minimalnem dohodku in socialnih prejemkih na splošno, kot 
so spremenjeni ali nadomeščeni.  
ČEŠKA  
(a) Zakon Št. 108/2006 o socialnih st oritvah (Zákon o sociálních službách)  
(b) Zakon št. 372/2011 o zdravstvenih storitvah (Zákon o zdravotních službách)  
(c) Zakon št. 48/1997 o javnem zdravstvenem zavarovanju (Zákon o veřejném zdravotním 
pojištění).  
DANSKA  
(a) Prečiščeno besedilo Zakona št. 988 z dne 17. avgusta 2017 o socialnih storitvah (om social 
service)  
(b) Prečiščeni akt št. 119 z dne 1. februarja 2019 o socialnih stanovanjih (om almene boliger).  
ESTONIJA  
Zakon o socialnem varstvu (Sotsiaalhoolekande seadus) iz leta 2016.  
FINSKA  
(a) Zakon o storitvah in pomoči invalidom (Laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä 
palveluista ja tukitoimista) z dne 3. aprila 1987  
(b) Zakon o podpori za funkcionalno zmožnost starejših ter o socialnih in zdravstvenih storitvah za 
starejše (Laki ikääntyneen väestön toimintaky vyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali - ja 
terveyspalveluista) z dne 28. decembra 2012  
(c) Zakon o socialnem varstvu (Sosiaalihuoltolaki) z dne 30. decembra 2014  
(d) Zakon o zdravstvenem varstvu (Terveydenhuoltolaki) z dne 30. decembra 2010  
(e) Zakon o primarnem zdravstvenem varstvu (Kansanterveyslaki) z dne 28. januarja 1972  
(f) Zakon o pomoči za neformalno oskrbo (Laki omaishoidon tuesta) z dne 2. decembra 2005  
 
1175  (g) Zakon o družinski oskrbi (Perhehoitolaki) z dne 20. marca 2015.  
FRANCIJA  
(a) Dodatek za tretjo osebo (majorati on pour tierce personne, MTP):  
(b) člena L. 341 -4 in L. 355 -1 zakonika o socialni varnosti (Code de la sécurité sociale)  
(c) Dodatna dajatev za stalno pomoč in postrežbo  (prestation complémentaire pour recours à 
tierce personne): člen L. 434 -2 zakonika o socialni  varnosti  
(d) Dodatek za posebno izobraževanje za invalidnega otroka (complément d’allocation 
d’éducation de l’enfant handicapé): člen L. 541 -1 zakonika o socialni varnosti  
(e) Nadomestilo za invalidnost (predstation de compensation du handicap, PCH): členi L. 245 -1 do 
L. 245 -14 zakonika o socialnem in družinskem pravu (Code de l’action sociale et des familles)  
(f) Dodatek za izgubo samostojnosti (allocation personnalisée d’autonomie, APA): členi L. 232 -1 
do L. 232 -28 zakonika o socialnem in družinskem pravu (Code de l’action sociale et des 
familles)  
NEMČIJA  
(a) Zavarovanje za dolgotrajno oskrbo (Pflegeversicherung):  
(b) Socialno zavarovanje za dolgotrajno oskrbo za osebe, zavarovane v okviru obveznega 
zdravstvenega zavarovanja, in zasebno obvezno zavarovanje za dolgotrajno os krbo za osebe, 
zavarovane v okviru zasebnega zdravstvenega zavarovanja: Social CodeSozialgesetzbuch, 
knjiga XI (SGB XI), kakor je bil nazadnje spremenjen s členom 2 zakona z dne 21. decembra 
2019 (BGBl. I p. 2913).  
GRČIJA  
(a) Zakon  št. 1140/1981, kakor je bil spremenjen;  
(b) Zakonski odlok št. 162/73 in Skupni ministrski sklep št. Π4β/5814/1997  
(c) Ministrski sklep št. Π1γ/ΑΓΠ/οικ.14963 z dne 9. oktobra 2001  
(d) Zakon št. 4025/2011  
(e) Zakon št. 4109/2013  
(f) Zakon št. 4199/2013, člen 127  
(g) Zakon št. 4368/2016, člen 334  
(h) Zakon št. 44 83/2017, člen 153  
(i) Zakon št. 498/1 -11-2018, členi 28, 30 in 31, za „uredbo o poenotenih dajatvah za zdravstveno 
varstvo“ nacionalne organizacije za zagotavljanje storitev zdravstvenega varstva (EOPYY).  
MADŽARSKA  
(a) Storitve dolgotrajne oskrbe, ki zagotavljajo osebno socialno varstvo (socialne storitve):  
 
1176  (b) Zakon III iz leta 1993 o socialni upravi in socialni pomoči (törvény a szociális igazgatásról és 
szociális ellátásokról), dopolnjen z vladnimi in ministrskimi odloki.  
IRSKA  
(a) Zakon o zdravstvu 1970 (št. 1 z dne 19 70) 
(b) Zakon o programu za pomoč negovalnim domovom iz leta 2009 (št. 15 iz leta 2009)  
(c) Prečiščeno besedilo Zakona o socialnem varstvu iz leta 2005:  
(d) Nadomestilo za stalno pomoč in postrežbo  
(e) Dajatev za oskrbovalca  
(f) Dodatek za oskrbovalca  
(g) Nepovratna sredstva za podporo oskrbovalcu  
(h) Dodatek za oskrbo na domu  
ITALIJA  
(a) Zakon št. 118 z dne 30. marca 1971 o dajatvah za invalidne civilne osebe (Legge 30 Marzo 
1971, n. 118 - Conversione in Legge del D.L. 30 gennaio 1971, n. 5 e nuove norme in favore dei 
mutilati ed invali di civili)  
(b) Zakon št. 18 z dne 11. februarja 1980 o dodatku za stalno pomoč in postrežbo (Legge 11 
Febbraio 1980, n. 18 - Indennità di accompagnamento agli Invalidi civili totalmente inabili)  
(c) Zakon št. 104 z dne 5. februarja 1992, člen 33 (okvirni zakon o i nvalidnosti) (Legge 5 Febbraio 
1992, n. 104 - Legge -quadro per l’assistenza, l’integrazione sociale e i diritti delle persone 
handicappate)  
(d) Zakonodajni odlok št. 112 z dne 31. marca 1998 o prenosu zakonodajnih nalog in upravnih 
pristojnosti z države na reg ije in lokalne subjekte (Decreto Legislativo 31 Marzo 1998, n. 112 - 
Conferimento di funzioni e compiti amministrativi dello Stato alle regioni ed agli enti locali, in 
attuazione del capo I della Legge 15 Marzo 1997, n. 59)  
(e) Uredba (ES) št. 883/2004 o koord inaciji sistemov socialne varnosti Evropskega parlamenta in 
Sveta (Regolamento (CE) 883 del 29 aprile 2004 del Parlamento Europeo e del Consiglio, 
relativo al coordinamento dei sistemi di sicurezza sociale - SNCB - člen 70 in Priloga X)  
(f) Zakon št. 183 z dne  4. novembra 2010, člen 24, ki spreminja pravila o dovoljenjih za pomoč 
invalidom, ki živijo v težkih razmerah (Legge n. 183 del 4 Novembre 2010, čl. 24 - Modifiche 
alla disciplina in materia di permessi per l’assistenza a portatori di handicap in situazio ne di 
gravità)  
(g) Zakon št. 147 z dne 27. decembra 2013, ki vsebuje določbe za pripravo letnega in večletnega 
državnega proračuna – Zakon o stabilnosti iz leta 2014 (Disposizioni per la formazione del 
bilancio annuale e pluriennale dello Stato - Legge di stabilità 2014).  
LATVIJA  
(a) Zakon o socialnih storitvah in socialni pomoči (sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības 
likums) 31/10/2002  
 
1177  (b) Zakon o zdravljenju (Ārstniecības likums) 12.6.1997  
(c) Zakon o pravicah pacientov (Pacientu tiesību likums) 30.12.2009  
(d) Uredb a kabineta ministrov št. 555 o organizaciji zdravstvenega varstva in plačilnem postopku 
(Ministru kabineta 2018, gada 28.augusta noteikumi Nr.555 „Veselības aprūpes pakalpojumu 
organizēšanas un samaksas kārtība“) 28.8.2018  
(e) Uredbe kabineta ministrov št. 275  o postopkih za plačilo storitev socialnega varstva in socialne 
rehabilitacije ter postopkih za kritje stroškov storitev iz proračuna lokalnih vlad (Ministru 
kabineta 2003.gada 27.maija noteikumi Nr.275 „Sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas 
pakalpo jumu samaksas kārtība un kārtība, kādā pakalpojuma izmaksas tiek segtas no 
pašvaldības budžeta”) 27/05/2003  
(f) Predpisi kabineta ministrov št. 138 o prejemanju socialnih storitev in socialne pomoči 
(Ministru kabineta 2019.gada 2.aprīļa noteikumi Nr 138 „Notei ku mi par sociālo pakalpojumu 
un sociālās palīdzības saņemšanu“) z dne 2. aprila 2019.  
LITVA  
(a) Zakon o ciljnih nadomestilih (Tikslinių kompensacijų įstatymas) z dne 29. junija 2016 (št. XII -
2507)  
(b) Zakon o socialnih storitvah (Socialinių paslaugų įstatymas) z dne 19. januarja 2006 (št. X -493)  
(c) Zakon o zdravstvenem zavarovanju (Sveikatos draudimo įstatymas) z dne 21. maja 1996 (št. I -
1343)  
(d) Zakon o sistemu zdravstvenega varstva (Sveikatos sistemos įstatymas) z dne 19. julija 1994 (št. 
I-552)  
(e) Zakon o ustanovah za z dravstveno oskrbo (Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymas) z dne 6. 
junija 1996 (št. I -1367).  
LUKSEMBURG  
Zakon z dne 19. junija 1998 o uvedbi zavarovanja za vzdrževanje, spremenjen z zakonom z dne 23. 
decembra 2005 in zakonom z dne 29. avgusta 2017.  
MALTA  
(a) Zakon o socialni varnosti (Att dwar is -Sigurta’ Socjali) (člen 318)  
(b) Subsidiarna zakonodaja 318.19: Predpisi o cenah državnih institucij in hostlov (Regolamenti 
dwar it -trasferiment ta’ Fondi għal Hostels statali indikati)  
(c) Subsidiarna zakonodaja 318.17: Predpisi o prenosu sredstev (postelje, ki jih financira država) 
(Regolamenti dwar it -trasferiment ta’ Fondi għal Sodod Iffinanzjati mill -Gvern)  
(d) Subsidiarna zakonodaja 318.13: Predpisi o cenah nastanitvenih storitev, ki jih financira država 
(Regolamenti dwa r Rati għal Servizzi residenzjali Finanzjali mill -Istat) (Regolamenti dwar Rati 
għal Servizzi residenzjali Finanzjali mill -Istat).  
NIZOZEMSKA  
 
1178  Zakon o dolgotrajni oskrbi (Wet langdurige zorg (WLZ)), zakon z dne 3. decembra 2014.  
POLJSKA  
(a) Zakon o storitvah zdravstvenega varstva, ki se financirajo iz javnih sredstev (Ustawa o 
świadczeniach opieki zdrowotnej finansowanych ze środków publicznych) z dne 27. avgusta 
2004  
(b) Zakon o socialni pomoči (Ustawa o pomocy społecznej) z dne 12. marca 2004  
(c) Zakon o družinskih dajatvah (Ustawa o świadczeniach Rodzinnych) z dne 28. novembra 2003  
(d) Zakon o socialni pokojnini (Ustawa o rencie socjalnej) z dne 27. junija 2003  
(e) Zakon o pokojninah iz sklada za socialno zavarovanje (Ustawa o emeryturach i rentach z 
Funduszu Ubezpieczeń Społecznych) z dne 17. decembra 1998  
(f) Zakon o poklicni in socialni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov (Ustawa o rehabilitacji 
zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych) z dne 27. avgusta 1997  
(g) Zakon o podpori nosečnicam in njihovi m družinam „Za življenje“ (Ustawa o wsparciu kobiet w 
ciąży i rodzin „Za życiem“) z dne 4. novembra 2016  
(h) Zakon o dodatku za osebe, ki ne morejo živeti samostojno (Ustawa o świadczeniu 
uzupełniającym dla osób niezdolnych do ledzielnej egzystencji) z dne 31.  julija 2019  
PORTUGALSKA  
(a) Socialno zavarovanje in zagotavljanje zadostnih sredstev:  
(b) Zakonski odlok 265/99 z dne 14. julija 1999 o dodatku za dolgotrajno oskrbo (complemento 
por dependência), kakor je bil večkrat spremenjen  
(c) Zakon št. 90/2009 z dne 31. avgusta 2009 o posebnem sistemu varstva v primeru invalidnosti 
(regime especial de proteção na invalidez), ponovno objavljen v prečiščeni različici z zakonskim 
odlokom 246/2015 z dne 20. oktobra 2015, spremenjen  
(d) Sistem socialne varnosti in nacionalno zdrav stveno varstvo:  
(e) Zakonski odlok 101/06 z dne 6. junija 2006 o nacionalni mreži celostne stalne oskrbe (rede de 
cuidados Continuados integrados), ponovno objavljen v prečiščeni različici v zakonskem 
odloku št. 136/2015 z dne 28. julija 2015.  
(f) Odlok -zakon št. 8/2010 z dne 28. januarja 2010, kakor je bil spremenjen in ponovno objavljen 
z Odlokom -zakonom št. 22/2011 z dne 10. februarja 2011 o ustanovitvi enot in ekip za 
celostno trajno oskrbo na področju duševnega zdravja (unidades e Equipas de cuidados 
Continuad os integrados de saúde mental)  
(g) Odlok št. 343/.2015 z dne 12. oktobra 2015 o standardih, ki urejajo bolnišnično in ambulantno 
pediatrično oskrbo, ter o ekipah, ki urejajo odpuste, in ekipah za pediatrično oskrbo v okviru 
nacionalne mreže dolgotrajne celostn e oskrbe (condições de instalação e funcionamento das 
unidades de internamento de internamento de cuidados integrados pediatricos et de 
ambulatório pedios comidad das unidades de internamento de cuidados integrados 
pediatricos e de ambulatório pedios com c omo as de condições de condições de condições a 
de condições a de ambulidad de condiçidad de condições a de condiçidad de cuidors et de 
 
1179  cudecidad e de cudecidad de de ambulatório pedios de condiçidad de condições a de 
condiçidad de condições a de condiçida d de cudiços de condiçidad de Cities  
(h) Zakon št. 6/2009 z dne 6. septembra o statusu neformalnega oskrbovalca (Estatuto do 
cuidador informal).  
ROMUNIJA  
(a) Zakon št. 17 z dne 6. marca 2000 o socialni pomoči starejšim osebam (Legea privind asistenta 
sociala a persoanelor varstnice) s poznejšimi spremembami  
(b) Zakon št. 448 z dne 6. decembra 2006 o varstvu in spodbujanju pravic invalidov (Legea privind 
protectia si promovarea drepturilor persoanelor cu handicap) s poznejšimi spremembami  
(c) Zakon o socialni pomoči (Leg ea asistentei sociale) št. 292 z dne 20. decembra 2011.  
SLOVAŠKA  
(a) Zakon o socialnih storitvah (Zákon o sociálnych službách) št. 448/2008  
(b) Zakon o finančnih dajatvah za invalide (Zákon o peňažných príspevkoch na kompenzáciu 
ťažého zdravotného postihnutia) št.  447/2008  
(c) Zakon o zdravstvenem varstvu in storitvah, povezanih z zdravstvenim varstvom (Zákon o 
zdravotnej starostlivosti a službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti) št. 
576/2004  
(d) Zakon o izvajalcih zdravstvenega varstva, zdravstvenih d elavcih in poklicnih zdravniških 
združenjih (Zákon o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch a 
stavovských organizáciách v zdravotníctve) št. 578/2004  
(e) Zakon o življenjskem minimumu (Zákon o životnom minime) št. 601/2003  
(f) Zakon  o družini (Zákon o rodine) št. 36/2005  
(g) Zakon o socialnem in pravnem varstvu otrok in skrbništvu (Zákon o sociálno -právnej ochrane 
detí a sociálnej kuratele) št. 305/2005  
(h) Zakon o socialnem delu (Zákon o sociálnej práci) št. 219/2014.  
SLOVENIJA  
Ni posebne z akonodaje v zvezi z dolgotrajno oskrbo.  
Dajatve za dolgotrajno oskrbo so vključene v naslednje akte:  
(a) Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 96/2012 in poznejše 
spremembe)  
(b) Zakon o socialno varstvenih prejemkih (Uradni list RS, št. 61/2010 in poznejše spremembe)  
(c) Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev (Uradni list RS, št. 62/2010 in poznejše 
spremembe)  
(d) Zakon o socialnem varstvu (Uradni list RS, št. 3/2004 – uradno prečiščeno besedilo in poznejše 
spremembe)  
 
1180  (e) Zakon o staršev skem varstvu in družinskih prejemkih (Uradni list RS, št. 110/2006 - uradno 
prečiščeno besedilo in poznejše spremembe)  
(f) Zakon o družbenem varstvu duševno in telesno prizadetih oseb (Uradni list RS, št. 41/83 in 
poznejše spremembe)  
(g) Zakon o zdravstvenem varst vu in zdravstvenem zavarovanju (Uradni list RS, št. 72/2006 - 
uradno prečiščeno besedilo in poznejše spremembe)  
(h) Zakon o vojnih veteranih (Uradni list RS, št. 59/06, uradno prečiščeno besedilo in poznejše 
spremembe)  
(i) Zakon o vojnih invalidih (Uradni list RS,  št. 63/59, uradno prečiščeno besedilo in poznejše 
spremembe)  
(j) Zakon za uravnoteženje javnih finance (ZUJF) (Uradni list RS, št. 40/2012 in poznejše 
spremembe)  
(k) Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji 
(Uradni lis t RS, št. 114/2006 - uradno prečiščeno besedilo in poznejše spremembe).  
ŠPANIJA  
(a) Zakon št. 39/2006 z dne 14. decembra 2006 o spodbujanju osebne samostojnosti in pomoči 
vzdrževanim osebam, kakor je bil spremenjen  
(b) Splošni zakon o socialni varnosti (Ley General de la Seguridad Social), odobren z zakonodajnim 
kraljevim odlokom št. 8/2015 z dne 30. oktobra 2015  
(c) Ministrski odlok z dne 15. aprila 1969  
(d) Kraljevi odlok št. 1300/95 z dne 21. julija 1995, kakor je bil spremenjen  
(e) Kraljevi odlok št. 1647/97 z dne 31 . oktobra 1997, kakor je bil spremenjen.  
ŠVEDSKA  
(a) Zakon o socialnih storitvah (Socialtjänstlagen (2001:453)) iz leta 2001  
(b) Zakon o zdravstvenem varstvu (Hälso - och sjukvårdslag (2017:30)) iz leta 2017.  
Del 3: Plačila, povezana s področjem socialne varnosti iz člena SSC.3(1) [Področje uporabe] Protokola 
ter ki se uporabljajo za kritje stroškov ogrevanja v hladnem vremenu (točka (f) člena SSC.3(4) 
[Področje uporabe] Protokola).  
(i) ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Plačilo zimskega goriva (Zakon o prispevkih in dajatvah za soci alno varnost iz leta 1992, predpisi o 
socialnih skladih za plačilo zimskega goriva iz leta 2000, Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno 
varnost iz leta 1992 (Severna Irska) in predpisi o socialnih skladih za plačilo zimskega goriva iz leta 
2000 (Severn a Irska).  
(iii) DRŽAVE ČLANICE  
 DANSKA  
 
1181  (a) Zakon o socialnih in državnih pokojninah, LBK št. 983 z dne 23. septembra 2019  
(b) Predpisi o socialnih in državnih pokojninah, BEK št. 1602 z dne 27. decembra 2019.   
 
1182  PRILOGA SSC -2: OMEJITEV PRAVIC DO STORITEV ZA DRUŽINSKE ČL ANE OBMEJNEGA DELAVCA  
(iz člena SSC.16(2) [Začasno bivanje v pristojni državi, če je stalno prebivališče v drugi državi – 
Posebna pravila za družinske člane obmejnih delavcev])  
HRVAŠKA  
DANSKA  
IRSKA  
FINSKA  
ŠVEDSKA  
ZDRUŽENO KRALJESTVO  
 
 
  
 
1183  PRILOGA SSC-3: VEČ PRAVIC ZA UPOKOJENCE, KI SE VRNEJO V PRISTOJNO DRŽAVO ČLANICO  
(člen SSC.25(2)[Začasno bivanje upokojenca ali njegovih družinskih članov v državi, v kateri nimajo 
stalnega prebivališča – začasno bivanje v pristojni državi – odobritev ustreznega z dravljenja zunaj 
države stalnega prebivališča])  
AVSTRIJA  
BELGIJA  
BOLGARIJA  
CIPER  
ČEŠKA  
FRANCIJA  
NEMČIJA  
GRČIJA  
MADŽARSKA  
LUKSEMBURG  
NIZOZEMSKA  
POLJSKA  
SLOVENIJA  
ŠPANIJA  
ŠVEDSKA  
  
 
1184  PRILOGA SSC -4: PRIMERI, V KATERIH SE SORAZMERNI IZRAČUN OPUSTI ALI SE NE UPORABLJA  
(Člena SSC.47(4) in 47(5) [Dodelitev dajatev])  
DEL 1: PRIMERI, V KATERIH SE SORAZMERNI IZRAČUN OPUSTI NA PODLAGI ČLENA  SSC.47(4)  [DODELITEV 
DAJATEV ] 
AVSTRIJA  
(a) Vsi zahtevki za pravice po Zveznem zakonu z dne 9. septembra 1955 o splošnem socialnem 
zavarovanju (ASVG), Zveznem zakonu z dne 11. oktobra 1978 o socialnem zavarovanju za 
samozaposlene obrtnike (GSVG), Zveznem zakonu z dne 11. oktobra 1978 o socialnem 
zavarovanju za samozaposlene kmete (BSVG) in Zveznem zakonu z dne 30. novembra 1 978 o 
socialnem zavarovanju za samozaposlene v svobodnem poklicu (FSVG);  
(b) Vsi zahtevki za družinske pokojnine, ki temeljijo na pokojninskem računu na podlagi Splošnega 
zakona o pokojninah (APG) z dne 18. novembra 2004, razen primerov iz dela 2;  
(c) Vsi zahtevki  za družinske pokojnine avstrijske deželne zdravniške zbornice 
(Landesärztekammer) na podlagi osnovne določbe (osnovna in dodatna dajatev ali osnovna 
pokojnina);  
(d) Vsi zahtevki za družinsko podporo iz pokojninskega sklada avstrijske veterinarske zbornice;  
(e) Vsi zahtevki za pravice iz pokojnine za vdove in vdovce ter sirote v skladu s statuti socialnih 
ustanov avstrijskih odvetniških zbornic, del A;  
(f) Vsi zahtevki za pravice po Zakonu o pokojninskem zavarovanju notarjev z dne 3. februarja 
1972 – NVG 1972.  
CIPER  
Vsi zahtevki za starostne pokojnine, pokojnine za vdove in vdovce.  
DANSKA  
Vsi zahtevki za pokojnine, navedeni v Zakonu o socialnih pokojninah, razen za pokojnine, navedene v 
[Prilogi SSC -5] [DAJATVE IN SPORAZUMI, KI OMOGOČAJO UPORABO ČLENA SSC.49 [Prekrivanje 
dajatev iste vrste ] 
IRSKA  
Vsi zahtevki za državne pokojnine (prehodno obdobje), državne pokojnine (za katere se plačujejo 
prispevki), pokojnine za vdove (za katere se plačujejo prispevki) in pokojnine za vdovce (za katere se 
plačujejo prispev ki).  
LATVIJA  
(a) Vsi zahtevki za družinske pokojnine (Zakon o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996; 
Zakon o pokojninah, ki jih financira država z dne 1. julija 2001).  
LITVA  
 
1185  Vsi zahtevki za pokojnine državnega socialnega zavarovanja za preživele osebe , izračunani na podlagi 
osnovnega zneska družinske pokojnine (Zakon o pokojninah državnega socialnega zavarovanja).  
NIZOZEMSKA  
Vsi zahtevki za starostne pokojnine po Zakonu o splošnem starostnem zavarovanju (AOW).  
POLJSKA  
Vsi zahtevki za starostne pokojnine po sistemih pokojninskega zavarovanja z vnaprej določenimi 
pravicami ter pokojnine preživelih oseb, razen v primerih, ko zavarovalne dobe, dopolnjene po 
zakonodaji več kot ene države, skupaj znašajo 20 ali več let za žen ske in 25 ali več let za moške, a so 
nacionalne zavarovalne dobe pod temi ravnmi (in ne manj od 15 let za ženske in 20 let za moške), 
izračun pa se opravi po členih 27 in 28 zakona z dne 17. decembra 1998 (UL 2015, točka 748.).  
PORTUGALSKA  
Zahtevki za st arostno pokojnino in pokojnino za preživele osebe, razen v primerih, ko zavarovalne 
dobe, dopolnjene po zakonodaji več kot ene države, skupaj znašajo 21 ali več koledarskih let, vendar 
nacionalne zavarovalne dobe skupaj znašajo 20 let ali manj, izračun pa se opravi po členih 32 in 33 
uredbe -zakona št. 187/2007 z dne 10. maja 2007.  
SLOVAŠKA  
(a) Vsi zahtevki za družinsko pokojnino (pokojnino za vdove, vdovce in sirote), izračunani v skladu 
z zakonodajo, veljavno pred 1. januarjem 2004, katerih znesek izhaja iz pokojnine, ki se je 
predhodno izplačevala umrlemu;  
(b) Vsi zahtevki za pokojnine, izračunani na podlagi Zakona št.  461/2003 Coll. o socialni varnosti, 
kakor je bil spremenjen.  
ŠVEDSKA  
(a) Zahtevki za starostno pokojnino v obliki zajamčene pokojnine (poglavji 66 in 67 Zakonika 
socialnega zavarovanja);  
(b) Zahtevki za starostno pokojnino v obliki dopolnilne pokojnine (poglavje 63 Zakonika socialnega 
zavarovanja).  
ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Vsi zahtevki za starostne pokojnine, državne pokojnine na podlagi dela 1 Zakona o pokojninah iz leta 
2014, vdovske dajatve in dajatve za ovdovelost, razen tistih, za katere je v davčnem letu, ki se začne 
6. aprila 1975 ali po njem:  
(i) zadevna stranka dopolni la zavarovalne dobe oziroma dobe zaposlitve ali prebivanja po 
zakonodaji Združenega kraljestva in države članice ter eno davčno leto (ali več davčnih 
let) ni bilo ocenjeno kot leto, ki je podlaga za upravičenost, v smislu zakonodaje 
Združenega kraljestva;  
(ii) zavarovalne dobe, dopolnjene po zakonodaji, veljavni v Združenem kraljestvu v 
obdobju pred 5. julijem 1948, bi se upoštevale pri uporabi točke (b) člena SSC.47(1) 
 
1186  Protokola z uporabo zavarovalnih dob oziroma dob zaposlitve ali prebivanja, 
dopolnjenih po za konodaji države članice.  
Vsi zahtevki za dodatno pokojnino v skladu z oddelkom 44 Zakona o prispevkih in dajatvah za 
socialno varnost iz leta 1992 in z oddelkom 44 Zakona o prispevkih in dajatvah za socialno varnost 
(Severna Irska) iz leta 1992.  
DEL  2: PRIMERI,  V KATERIH  SE UPORABLJA  ČLEN  SSC.47(5)  [DODELITEV DAJATEV ]  
AVSTRIJA  
(a) Starostne pokojnine in iz njih pridobljene pokojnine preživelih oseb, ki temeljijo na 
pokojninskem računu na podlagi Splošnega zakona o pokojninah (APG) z dne 18. novembra  
2004;  
(b) Obvezni dodatki na podlagi člena 41 Zveznega zakona z dne 28. decembra 2001 o splošnem 
plačnem skladu avstrijskih farmacevtov (Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich) (BGBl. 
I, št. 154);  
(c) Starostne pokojnine in pokojnine za predčasno upokojitev avstrijske deželne zdravniške 
zbornice na podlagi osnovne določbe (osnovna in dodatna dajatev ali osnovna pokojnina) in 
vse pokojninske dajatve avstrijske deželne zdravniške zbornice na podlagi dodatne določbe 
(dodatna ali individualna pokojnina);  
(d) Starostn a podpora iz pokojninskega sklada avstrijske veterinarske zbornice;  
(e) Dajatve v skladu s statuti socialnih ustanov avstrijskih odvetniških zbornic, del A in B, z izjemo 
zahtevkov za dajatve iz pokojnin za vdove in sirote v skladu s statuti socialnih ustanov 
avstrijskih odvetniških zbornic, del A;  
(f) Dajatve socialnih ustanov združene zbornice arhitektov in inženirjev na podlagi Zakona o 
avstrijski inženirski zbornici (Ziviltechnikerkammergesetzt) iz leta 1993 in statutov socialnih 
ustanov, razen dajatev na podla gi družinskih dajatev, iz nazadnje omenjenih dajatev.  
(g) Dajatve v skladu s statutom socialne ustanove Zvezne zbornice poklicnih računovodij in 
davčnih svetovalcev na podlagi avstrijskega Zakona za poklicne računovodje in davčne 
svetovalce (Wirtschaftstreuhan dberufsgesetz).  
BOLGARIJA  
Starostne pokojnine iz obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja v okviru dela II naslova II 
Zakonika socialnega zavarovanja.  
HRVAŠKA  
Pokojnine iz sistema obveznega pokojninskega zavarovanja, ki temeljijo na osebnih prihra nkih, v 
skladu z zakonom o obveznih in prostovoljnih pokojninskih skladih (UL 49/99, spremenjena različica) 
in zakonom o pokojninskih zavarovalniških družbah in plačevanju pokojnin na podlagi osebnih 
prihrankov (UL 106/99, spremenjena različica), razen v p rimerih iz členov 47 in 48 zakona o obveznih 
in prostovoljnih pokojninskih skladih (pokojnina preživelih oseb).  
ČEŠKA  
 
1187  Pokojnine iz sheme drugega stebra, vzpostavljene z Zakonom št. 426/2011 Coll. o pokojninskem 
varčevanju.  
DANSKA  
(a) Osebne pokojnine;  
(b) Dajatve v primeru smrti (odmerjene na podlagi sistema dopolnilnih pokojnin 
Arbejdsmarkedets Tillægspension, ki se nanašajo na čas pred 1. januarjem 2002);  
(c) Dajatve v primeru smrti (odmerjene na podlagi sistema dopolnilnih pokojnin 
Arbejdsmarkedets Tillægspe nsion, ki se nanašajo na čas pred 1. januarjem 2002) iz Zakona o 
dopolnilnih pokojninah za zaposlene osebe (Arbejdsmarkedets Tillægspension) (prečiščeno 
besedilo) 942: 2009.  
ESTONIJA  
Obvezno varčevanje za starostno pokojnino.  
FRANCIJA  
Načrt osnovnega a li dodatnega zavarovanja, pri katerem se dajatve za starost izračunajo na osnovi 
upokojitvenih točk.  
MADŽARSKA  
Pokojninske dajatve na podlagi članstva v zasebnih pokojninskih skladih.  
LATVIJA  
Starostne pokojnine (Zakon o državnih pokojninah z dne 1. ja nuarja 1996; Zakon o pokojninah, ki jih 
financira država z dne 1. julija 2001).  
POLJSKA  
Starostne pokojnine po sistemu vnaprej določenega prispevka.  
PORTUGALSKA  
Dodatno pokojninsko zavarovanje, dodeljeno v skladu uredbo -zakonom št. 26/2008 z dne 22. 
februarja 2008 (javni pokojninski sistem, ki temelji na kapitalizaciji).  
SLOVAŠKA  
Obvezno varčevanje za starostno pokojnino.  
SLOVENIJA  
Pokojnina iz obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja.  
ŠVEDSKA  
 
1188  Starostna pokojnina v obliki pokojnine na podlagi dohodkov in premijske pokojnine (poglavji 62 in 64 
Zakonika socialnega zavarovanja).  
ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Stopnjevane pokojninske dajatve, plačane v skladu z oddelkoma 36 in 37 Zakona o nacionalnem 
zavarov anju (National Insurance Act) iz leta 1965 ter z oddelkoma 35 in 36 Zakona o nacionalnem 
zavarovanju (Severna Irska) (National Insurance Act (Northern Ireland)) iz leta 1966.  
  
 
1189  PRILOGA SSC -5: DAJATVE IN SPORAZUMI, KI DOPUŠČAJO UPORABO ČLENA SSC.49  [Prekri vanje 
dajatev iste vrste]  
I. Dajatve, navedene v točki (a) člena SSC.49(2) [Prekrivanje dajatev iste vrste] Protokola, katerih 
višina je neodvisna od dolžine dopolnjene zavarovalne dobe ali dobe prebivanja  
DANSKA  
Polna danska državna starostna pokojnina,  ki so jo osebe pridobile po 10. letih prebivanja in jim je 
bila dodeljena do 1. oktobra 1989.  
FINSKA  
Državne pokojnine in pokojnine pokojnega zakonca, določene v skladu s prehodnimi določbami in 
dodeljene pred 1. januarjem 1994 (Zakon o začetku veljavno sti Zakona o državnih pokojninah, 
569/2007).  
Dodatni znesek pokojnine za sirote ob izračunu neodvisne dajatve v skladu z Zakonom o državnih 
pokojninah (Zakon o državnih pokojninah, 568/2007).  
FRANCIJA  
Vdovska ali vdovska invalidska pokojnina po splošnem  sistemu socialne varnosti ali po sistemu za 
delavce v kmetijstvu, kadar je izračunana na podlagi invalidske pokojnine pokojnega zakonca v 
skladu s točko (a) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev].  
GRČIJA  
Dajatve po Zakonu št. 4169/1961 v zvezi s sistemom k metijskega zavarovanja (OGA)  
NIZOZEMSKA  
Zakon o splošnem zavarovanju za vzdrževane preživele osebe z dne 21. decembra 1995 (ANW)  
Zakon o delu in plači glede sposobnosti za delo z dne 10. novembra 2005 (WIA)  
ŠPANIJA  
Pokojnine preživelih oseb, dodeljene po splošnih in posebnih sistemih, razen po posebnem sistemu 
za javne uslužbence.  
ŠVEDSKA  
Nadomestilo za bolezen, odvisno od višine dohodka, in nadomestilo za izpad dohodka, odvisno od 
višine dohodka (poglavje 34 Zakon ika socialnega zavarovanja).  
Zajamčena pokojnina in zajamčeno nadomestilo plače, ki sta nadomestila polno državno pokojnino, 
določeno v okviru zakonodaje o državnih pokojninah, ki se je uporabljala pred 1. januarjem 1993, in 
polno državno pokojnino, dodel jeno v okviru prehodnih določb zakonodaje, ki se uporablja od tega 
datuma.  
 
1190  II. Dajatve, navedene v členu SSC.49(2)(b) [Prekrivanje istovrstnih dajatev] Protokola, katerih višina 
se določa glede na fiktivno dobo, ki velja za izpolnjeno med datumom, ko nast opi tveganje in 
poznejšim datumom.  
FINSKA  
Pokojnine zaposlenih, pri katerih se skladno z nacionalno zakonodajo upoštevajo prihodnje dobe  
NEMČIJA  
Pokojnine preživelih oseb, pri katerih se upošteva prišteta doba  
Starostne pokojnine, pri katerih se upošt eva že pridobljena prišteta doba  
ITALIJA  
Italijanske pokojnine za popolno nezmožnost za delo (inabilità)  
LATVIJA  
Pokojnine preživelih oseb, izračunane na podlagi predvidenih zavarovalnih dob (člen 23(8) Zakona o 
državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996)  
LITVA  
(a) Državno socialno zavarovanje zaradi nezmožnosti za delo, izplačano po Zakonu o državnih 
pokojninah iz socialnega zavarovanja  
(b) Državne pokojnine preživelih oseb in državne družinske pokojnine iz socialnega zavarovanja, 
izračunane na podlagi neprimernosti za pokojnino za polni delovni čas pokojnega po Zakonu o 
državnih pokojninah iz socialnega zavarovanja  
LUKSEMBURG  
Pokojnine preživelih oseb  
SLOVAŠKA  
Slovaška pokojnina preživelih oseb, ki izhaja iz invalidske pokojnine.  
ŠPANIJA  
Pokojnine za upokojitev po posebnem sistemu za javne uslužbence, ki se izplačujejo po naslovu I 
prečiščenega besedila Zakona o državnih upokojencih, če je bil ob nastopu zavarovalnega primera 
upravičenec aktivni javni uslužbenec ali je bil obravnavan kot t ak; družinske pokojnine in pokojnine 
preživelih oseb (vdove/vdovci, sirote in starši), ki se izplačujejo po naslovu I prečiščenega besedila 
Zakona o državnih upokojencih, če je bil ob smrti javni uslužbenec aktiven ali obravnavan kot tak  
ŠVEDSKA  
Nadomest ilo za bolezen in nadomestilo za izpad dohodka v obliki zajamčenega nadomestila plače 
(poglavje 35 Zakonika socialnega zavarovanja)  
 
1191  Pokojnina preživelih oseb, izračunana na podlagi fiktivnih zavarovalnih dob (poglavja 76 –85 Zakonika 
socialnega zavarovanja ).  
III. Sporazumi iz člena SSC.49(2)(b)(i) [Prekrivanje istovrstnih dajatev] Protokola, katerih namen je 
preprečiti, da bi se isto fiktivno dobo upoštevalo dva - ali večkrat:  
Sporazum o socialni varnosti z dne 28. aprila 1997 med Republiko Finsko in Zvezn o republiko 
Nemčijo  
Sporazum o socialni varnosti z dne 10. novembra 2000 med Republiko Finsko in Velikim vojvodstvom 
Luksemburg  
Nordijska konvencija o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003  
  
 
1192  PRILOGA SSC -6: POSEBNE DOLOČBE ZA UPORABO ZAKONODAJE DRŽAV Č LANIC IN ZDRUŽENEGA 
KRALJESTVA  
( Členi SSC.3(2) [Področje uporabe], SSC.51(1) [Dodatne določbe za izračun dajatev] in SSC.66 
[Izvajanje zakonodaje] )  
AVSTRIJA  
1. Za namene pridobitve dobe v pokojninskem zavarovanju se šolanje v šoli ali primerljivi 
izobr aževalni ustanovi v drugi državi obravnava kot enakovredno šolanju v šoli ali izobraževalni 
ustanovi v skladu s členoma 227(1)(1) in 228(1)(3) Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) 
(Splošni zakon o socialni varnosti), členom 116(7) Gewerbliches Sozi alversicherungsgesetz (GSVG) 
(Zakon o socialnem zavarovanju za obrtnike) in členom 107(7) Bauern -Sozialversicherungsgesetz 
(BSVG) (Zakon o socialnem zavarovanju za kmete), če je za zadevno osebo kdaj veljala avstrijska 
zakonodaja, ker je opravljala zaposli tveno ali samozaposlitveno dejavnost, in so plačani posebni 
prispevki, določeni v členu 227(3) ASVG, členu 116(9) GSVG in členu 107(9) BSGV za dokup takih 
izobraževalnih obdobij.  
2. Za izračun sorazmerne dajatve iz točke (b) člena MOBI.SSC.47(1) [Dodelite v dajatev] se 
posebna zvišanja prispevkov za dodatno zavarovanje in dodatne dajatve za rudarje po avstrijski 
zakonodaji ne upoštevajo. V navedenih primerih se sorazmerna dajatev, izračunana brez teh 
prispevkov, po potrebi poveča za nezmanjšana posebna zviš anja prispevkov za dodatno zavarovanje 
in dodatno dajatev za rudarje.  
3. Kadar so bile v skladu s členom SSC.7 [Seštevanje dob] Protokola nadomestne dobe 
dopolnjene po avstrijskem sistemu pokojninskega zavarovanja, vendar ne morejo biti osnova za 
izračun v skladu s členoma 238 in 239 ASVG (Splošni zakon o socialni varnosti), čl enoma 122 in 123 
GSVG (Zakon o socialnem zavarovanju za obrtnike) in členoma 113 in 114 BSVG (Zakon o socialni 
varnosti za kmete), se za dobe varstva otrok uporabi osnova za izračun v skladu s členom 239 ASVG, 
členom 123 GSVG in členom 114 BSVG.  
BOLGARIJA   
Člen 33(1) bolgarskega Zakona o zdravstvenem zavarovanju se uporablja za vse osebe, za katere je 
Bolgarija pristojna država članica v skladu s poglavjem 1 [Dajatev za bolezen, materinstvo in 
enakovredna dajatev za očetovstvo] naslova III Protokola [Poseb ne določbe v zvezi z različnimi 
vrstami dajatev].  
CIPER:  
Za namen uporabe določb členov SSC.7 [Seštevanje dob], SSC.46 [Posebne določbe o seštevanju 
dob] in SSC.56 [Posebne določbe o seštevanju zavarovalnih dob, dob zaposlitve ali samozaposlitve] 
se tede n zavarovanja po zakonodaji Republike Ciper za katero koli obdobje, ki se začne 6. oktobra 
1980 ali po tem datumu, določi tako, da se skupni zavarovalni dohodki za ustrezno obdobje delijo s 
tedenskim zneskom osnovnih zavarovalnih dohodkov za ustrezno leto prispevkov, pod pogojem, da 
tako določeno število tednov ne preseže števila koledarskih tednov v ustreznem obdobju.  
ČEŠKA  
Za namene opredelitve družinskih članov v skladu s točko (s) člena SSC.1 [Opredelitve pojmov] 
Protokola pomeni „zakonec“ registriran e partnerje, kakor so opredeljeni v češkem Zakonu št. 
115/2006 Coll. o registrirani izvenzakonski partnerski skupnosti.  
 
1193  DANSKA  
1.  
(a) Pri izračunu pokojnine se po „lov om social pension“ (Zakon o socialni pokojnini) dobe 
zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, ki jih po danski zakonodaji dopolni obmejni 
delavec ali delavec, ki se na Dansko odpravi, da bi tam opravljal delo sezonske narave, 
obravnavajo kot dobe prebivanja, ki jih na Danskem dopolni preživeli zakonec, če je bil 
preživeli zakonec v tem času povezan z zgoraj omenjenim delavcem z zakonsko zvezo brez 
ločitve od „mize in postelje“ ali dejanske ločitve zaradi nezdružljivosti ter če je v teh obdobjih 
zakonec stalno prebival na ozemlju druge države. Za namene te točke pomeni „delo sezonske 
nara ve“ delo, ki je odvisno od menjave letnih časov in se ponovi vsako leto.  
(b) Pri izračunu pokojnine se po „lov om social pension“ (Zakon o socialni pokojnini) dobe 
zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, ki jih je pred 1. januarjem 1984 po danski 
zakonod aji dopolnila oseba, za katero se ne uporablja točka (a), obravnavajo kot dobe 
prebivanja, ki jih na Danskem dopolni preživeli zakonec, če je bil preživeli zakonec v tem času s 
to osebo povezan z zakonsko zvezo brez ločitve od „mize in postelje“ ali dejans ke ločitve 
zaradi nezdružljivosti ter če je v teh obdobjih zakonec stalno prebival na ozemlju druge države 
.  
(c) Dobe, ki se upoštevajo v skladu s točkama (a) in (b), se ne upoštevajo, če sovpadajo z obdobji, 
ki se upoštevajo pri izračunu pokojnine, izplačlji ve zadevni osebi po zakonodaji o obveznem 
zavarovanju druge države, ali z obdobji, v katerih je zadevna oseba prejemala pokojnino po 
taki zakonodaji. Te dobe pa se upoštevajo, če letni znesek omenjene pokojnine ne dosega 
polovice osnovnega zneska socialne pokojnine.  
2.  
(a) Ne glede na določbe člena SSC.7 [Seštevanje dob] Protokola so osebe, ki niso opravljale 
pridobitne dejavnosti v eni ali več državah, upravičene do danske socialne pokojnine le, če so 
na Danskem stalno prebivale vsaj tri leta, ob upoštevanju starostnih omejitev, določenih v 
danski zakonodaji. Ob upoštevanju člena SSC.5 [Enako obravnavanje] Protokola se člen SSC.8 
[Odstop od pravil glede stalnega prebivališča] Protokola ne uporablja za dansko socialno 
pokojnino, do katere so upravičene takšne o sebe.  
(b) Določbe iz točke (a) se ne uporabljajo za danske socialne pokojnine, do katerih so upravičeni 
družinski člani oseb, ki opravljajo ali so opravljale pridobitno dejavnost na Danskem, ali 
študenti ali člani njihove družine.  
3. Začasne dajatve za brezpo selne osebe, ki so bile vključene v sistem „prožne zaposlitve“ 
(ledighedsydelse) (Zakon št. 455 z dne 10. junija 1997), so zajete v poglavju 6 [Nadomestila za 
brezposelnost] naslova III  [Posebne določbe v zvezi z različnimi vrstami dajatev] Protokola.   
4. Kadar je prejemnik danske socialne pokojnine upravičen tudi do pokojnine preživelih oseb iz 
druge države, se te pokojnine pri izvajanju danske zakonodaje obravnavajo kot dajatve iste vrste v 
smislu člena SSC.48(1) [Pravila za preprečevanje prekrivanja], pod pogojem, da je oseba, katere 
zavarovalne dobe ali dobe prebivanja se uporabljajo kot osnova za izračun pokojnine preživelih oseb, 
pridobila tudi pravico do danske socialne pokojnine.  
ESTONIJA  
 
1194  Za namene izračuna starševskih dajatev se za dobe zaposlit ve v državah razen v Estoniji šteje, da 
temeljijo na enakem povprečnem znesku socialnega davka, kakor je bil plačan v obdobjih zaposlitve 
v Estoniji, s katerimi se združijo. Če je bila oseba v referenčnem letu zaposlena zgolj v drugih državah, 
se za izraču n dajatve šteje, da temelji na povprečnem socialnem davku, plačanem v Estoniji med 
referenčnim letom in porodniškim dopustom. FINSKA  
1. Za določitev upravičenosti in za izračun zneska finske nacionalne pokojnine v skladu s členi 
SSC.47 [Dodelitev dajatev]  do 49 [Prekrivanje dajatev iste vrste] se pokojnine, pridobljene po 
zakonodaji druge države, obravnavajo na enak način kot pokojnine, pridobljene po finski zakonodaji.  
2. Kadar se za izračun dohodka za fiktivno dobo po finski zakonodaji o pokojnini, veza ni na 
zaslužek, uporablja točka (b)(i) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] in je zadevna oseba dobe 
pokojninskega zavarovanja na podlagi zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti med delom 
referenčnega obdobja po finski zakonodaji pridobila v drugi drža vi, je dohodek za fiktivno dobo enak 
vsoti dohodkov, pridobljenih med delom referenčnega obdobja na Finskem, deljeno s številom 
mesecev, pridobljenih na Finskem v referenčnem obdobju, za katero se prizna zavarovalna doba.  
FRANCIJA  
1. Za osebe, ki so dele žne storitev v Franciji v skladu s členi SSC.15 [Stalno prebivališče v državi, 
ki ni pristojna država], SSC.24 [Stalno prebivališče družinskih članov v državi, v kateri upokojenec 
nima stalnega prebivališča] Protokola, ki prebivajo v francoskih departmajih  Haut -Rhin (Gornji Ren), 
Bas-Rhin (Spodnji Ren) ali Moselle (Mozela), storitve, zagotovljene v imenu nosilca druge države, ki je 
odgovoren za kritje njihovih stroškov, vključujejo storitve, ki jih zagotovi splošni sistem 
zdravstvenega zavarovanja in lokaln i sistem obveznega dodatnega zavarovanja Alzacije -Mozele.  
2. Francoska zakonodaja, ki se uporablja za osebo, ki opravlja ali je opravljala zaposlitveno ali 
samozaposlitveno dejavnost za uporabo poglavja 5 [Starostne pokojnine in pokojnine preživelih 
oseb] naslova III [Posebne določbe v zvezi z različnimi vrstami dajatev], vključuje tako osnovni( -ne) 
sistem( -e) starostnega zavarovanja kot dodatni( -ne) sistem( -e) pokojninskega zavarovanja, ki so 
veljali za zadevno osebo.  
NEMČIJA  
1. Ne glede na točko (a) čle na SSC.6 [Enako obravnavanje dajatev, dohodka, dejstev ali 
dogodkov] Protokola in točko 1 člena 5(4) Sozialgesetzbuch VI (zvezek VI Socialnega zakonika) lahko 
oseba, ki prejema polno starostno pokojnino po zakonodaji druge države članice, zaprosi, da se jo  
obvezno zavaruje po nemškem sistemu pokojninskega zavarovanja.  
2. Ne glede na točko (a) člen SSC.6 [Enako obravnavanje dajatev, dohodka, dejstev ali 
dogodkov] Protokola in člen 7 Sozialgesetzbuch VI (zvezek VI Socialnega zakonika) lahko oseba, ki je 
obvez no zavarovana v drugi državi ali prejema starostno pokojnino po zakonodaji druge države, 
vstopi v sistem prostovoljnega zavarovanja v Nemčiji.  
3. Za namen dodeljevanja denarnih dajatev po odstavku 47(1) Socialnega zakonika V, odstavku 
47(1) zvezka VII Socialnega zakonika in odstavku 200(2) Reichsversicherungsordnung zavarovanim 
osebam, ki živijo v drugi državi, nemški sistemi zavarovanja izračunajo neto plačilo, ki se uporablja za 
oceno dajatev, kot če bi zavarovana oseba živela v Nemčiji, razen če zava rovana oseba zaprosi za 
oceno na podlagi neto plačila, ki ga dejansko prejme.  
4. Državljani drugih držav, katerih stalno prebivališče ali običajno prebivališče je izven Nemčije 
ter ki izpolnjujejo splošne pogoje nemškega sistema pokojninskega zavarovanja, lahko vanj 
 
1195  vplačujejo prostovoljne prispevke le, če so bili nekoč že prostovoljno ali obvezno zavarovani po 
nemškem sistemu pokojninskega zavarovanja; to velja tudi za osebe brez državljanstva in begunce, 
katerih stalno prebivališče ali običajno prebivališ če je v drugi državi.  
5. Pauschale Anrechnungszeit (pavšalna doba vštetih zavarovalnih let) v skladu s členom 253 
Sozialgesetzbuch VI (zvezek VI Socialnega zakonika), se določi izključno s sklicevanjem na nemške 
dobe.  
6. Kadar se za ponovni izračun pokojn ine uporablja nemška pokojninska zakonodaja, veljavna 
31. decembra 1991, se za namene financiranja nemških Ersatzzeiten (nadomestnih dob) uporablja 
samo nemška zakonodaja.  
7. Nemška zakonodaja o nesrečah pri delu in poklicnih boleznih, za katere se prejme 
nadomestilo po Zakonu o pokojninah za tujce, in o dajatvah za zavarovalne dobe, ki se lahko vštejejo 
po Zakonu o pokojninah za tujce na ozemljih iz člena 1(2)(3) Zakona o razseljenih in izgnanih osebah 
(Bundesvertriebenengesetz), se še naprej uporablja na področju uporabe tega protokola ne glede na 
določbe iz odstavka 2 Zakona o pokojninah za tujce (Fremdrentengesetz).  
8. Za izračun teoretičnega zneska iz točke (b)(i) člena SSC.47(1)[Dodelitev dajatev] v 
pokojninskih sistemih za svobodne poklice, pristojni nosilec za vsako leto zavarovalne dobe, 
dopolnjeno po zakonodaji katere koli druge države, za osnovo vzame povprečno letno upravičenost 
do pokojnine, pridobljene s plačevanjem prispevkov v času vključenosti v sistem pristojnega nosilca.  
GRČIJA  
1. Zakon š t. 1469/84 o prostovoljni vključitvi v sistem pokojninskega zavarovanja za grške 
državljane in tuje državljane grškega porekla velja za državljane drugih držav, osebe brez 
državljanstva in begunce, kadar je bila zadevna oseba, ne glede na njen kraj stalneg a ali začasnega 
prebivališča, nekoč že obvezno ali prostovoljno vključena v grški sistem pokojninskega zavarovanja.  
2  Ne glede na točko (a) člen SSC.6 [Enako obravnavanje dajatev, dohodka, dejstev ali 
dogodkov] Protokola in člen 34 Zakona 1140/1981 lahko oseba, ki prejema pokojnino zaradi nesreče 
pri delu ali poklicne bolezni po zakonodaji druge države, zahteva obvezno zavarovanje po zakonodaji, 
ki jo uporablja sistem kmetijskega zavarovanja (OGA), v kolikor opravlja dejavnost, ki spada na 
področje uporabe  te zakonodaje.  
IRSKA  
1. Ne glede na člena SSC.19(2) [Denarne dajatve] in  SSC.57 [Izračun dajatev za brezposelnost]  
se za namene izračuna predpisanega predvidenega tedenskega zaslužka zavarovane osebe za 
dodelitev dajatve za bolezen ali dajatve za brez poselnost po irski zakonodaji znesek, enak povprečni 
tedenski plači v navedenem letu za zaposlene osebe, pripiše zaposleni osebi za vsak teden 
zaposlitvene dejavnosti po zakonodaji druge države v predpisanem letu.  
MALTA  
Posebne določbe za javne uslužbence   
(a) Osebe, zaposlene v skladu z Zakonom o oboroženih silah Malte (poglavje 220 Laws of Malta), 
Zakonom o policiji (poglavje 164 Laws of Malta) in Zakonom o zaporih (poglavje 260 Laws of 
Malta), so obravnavane kot državni uslužbenci samo za namene uporabe členo v SSC.43 
 
1196  [Posebne določbe za javne uslužbence] in SSC.55 [Posebne določbe za javne uslužbence] 
Protokola.  
(b) Pokojnine, ki se izplačujejo v skladu z zgoraj navedenimi zakoni ali v skladu z Odlokom o 
pokojninah (poglavje 93 Laws of Malta), so obravnavane kot „ posebni sistemi za državne 
uslužbence“ izključno za namene točke (cc) člena SSC.1 [Opredelitve pojmov] Protokola.  
NIZOZEMSKA  
1. Zdravstveno zavarovanje  
(a) Kar zadeva upravičenost do storitev po nizozemski zakonodaji, so osebe, ki so upravičene do 
storitev ob uporabi poglavij 1 [Dajatve za bolezen, materinstvo in enakovredna dajatev za 
očetovstvo] in 2 [Dajatve za nesreče pri delu in poklicne bolezni] naslova III Protokola:  
(i) osebe, ki se morajo v skladu s členom 2 Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem 
zavarovanju) zavarovati pri ponudniku zdravstvenega zavarovanja, in  
(ii) kolikor niso vključene že v  točko (i), družinski člani aktivnega vojaškega osebja, ki živijo 
v drugi državi, in osebe, ki imajo stalno prebivališče v  drugi državi in so v  skladu s 
Protokol om upravičene do zdravstvenega varstva v  državi svojega stalnega 
prebivališča, pri čemer stroške krije Nizozemska.  
(b) Osebe iz točke 1(a)(i) morajo v skladu z določbami Zorgverzekeringswet (Zakon o 
zdravstvenem zavarovanju) skleniti zavarovanje s ponudnikom zdravstvenega zavarovanja, 
osebe iz točke 1(a)(ii) pa se morajo prijaviti pri College voor zorgverzekeringen (odbor za 
zdravstveno zavarovanje).  
(c) Določbe Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) in Algemene Wet 
Bijzondere Ziektekosten (Splošni  zakon o posebnih zdravstvenih stroških) o odgovornosti za 
plačilo prispevkov se uporabljajo za osebe iz točke (a) in njihove družinske člane. V primeru 
družinskih članov se prispevki obračunajo osebi, od katere izvira pravica do zdravstvenega 
varstva, raz en za družinske člane vojaškega osebja, ki živijo v drugi državi ali Združenem 
kraljestvu, ki se jim prispevki obračunajo neposredno.  
(d) Določbe Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) o prepozni sklenitvi 
zavarovanja se smiselno uporabljajo v primeru prepozne prijave oseb iz točke (a)(ii)  pri College 
voor zorgverzekeringen (odbor za zdravstveno zavarovanje).  
(e) Ob upoštevanju člena 11(1), (2), (3) in člena 19(1) Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem 
zavarovanju) so osebe, upravičene do storite v na podlagi zakonodaje države, ki ni Nizozemska, 
s stalnim ali začasnim prebivališčem na Nizozemskem, upravičene do storitev v skladu z 
zavarovalno polico, ki jo zavarovancem na Nizozemskem zagotavlja ustanova v kraju stalnega 
ali začasnega prebivališča, ter do storitev, določenih v Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten 
(Splošni zakon o posebnih zdravstvenih stroških).  
(f) Za namene členov SSC.21 [Pravica do storitev po zakonodaji države stalnega prebivališča] do 
SSC.27 [Prispevki upokojencev] Protokola se nasl ednje dajatve (poleg pokojnin iz poglavij 4 
[Dajatve za invalidnost] in 5 [Starostne pokojnine in pokojnine preživelih oseb] naslova III 
[Posebne določbe v zvezi z različnimi vrstami dajatev] Protokola — obravnavajo kot pokojnine, 
ki se izplačujejo po nizo zemski zakonodaji:  
 
1197  - pokojnine, dodeljene po Zakonu z dne 6. januarja 1966 o pokojninah za 
državne uslužbence in njihove preživele družinske člane (Algemene 
burgerlijke pensioenwet) (nizozemski Zakon o pokojninah v javni upravi),  
- pokojnine, dodeljene po Zakonu z dne 6. oktobra 1966 o pokojninah za 
vojaško osebje in njihove preživele družinske člane (Algemene militaire 
pensioenwet) (Zakon o vojaških pokojninah),  
- dajatve v primeru nezmožnosti za delo v skladu z Zakonom z dne 7. junija 
1972 o dajatvah v prim eru nezmožnosti vojaškega osebja za delo 
(Wetarbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen) (Zakon o nezmožnosti 
vojaškega osebja za delo),  
- pokojnine, dodeljene v okviru Zakona z dne 15. februarja 1967 o 
pokojninah za zaposlene pri Nizozemskih železnicah (N V Nederlandse 
Spoorwegen) in njihove preživele družinske člane (Spoorwegpensioenwet) 
(Zakon o pokojninah za zaposlene pri železniški družbi),  
- pokojnine, dodeljene v okviru Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse 
Spoorwegen (ki ureja pogoje za zaposlitev p ri Nizozemskih železnicah),  
- dajatve, dodeljene upokojenim osebam pred dopolnjeno upokojitveno 
starostjo 65 let v okviru pokojninskega sistema, ki predhodno zaposlenim 
osebam zagotavlja dohodek v njihovi starosti, ali dajatve, ki se v primeru 
prezgodnjega odhoda s trga dela zagotovijo  v okviru sistema, ki ga oblikuje 
država, ali po kolektivni pogodbi za osebe, stare 55 let ali več,  
- dajatve, dodeljene vojaškemu osebju in državnim uradnikom v skladu s 
sistemom v primeru odpusta, upokojitve pred dopolnitvijo polne starosti 
zaradi narave dela in v primeru predčasne upokojitve.  
(g) Za namene člena  SSC.16(1)  [Začasno bivanje v pristojni državi, če je stalno prebivališče v drugi 
državi – Posebna pravila za družinske člane obmejnih delavcev] Protokola so osebe iz točke 
(a)(ii) tega odstavka, ki  začasno bivajo na Nizozemskem, upravičene do storitev v skladu z 
zavarovalno polico, ki jo zavarovancem na Nizozemskem nudi nosilec v kraju začasnega 
prebivališča, ob upoštevanju člena 11(1), (2) in (3) ter člena 19(1) Zorgverzekeringswet (Zakon 
o zdravst venem zavarovanju) ter do storitev, določenih v Algemene Wet Bijzondere 
Ziektekosten (Splošni zakon o posebnih zdravstvenih stroških).  
2. Uporaba Algemene Ouderdomswet (AOW) Splošni zakon o starostnih pokojninah  
(a) Zmanjšanje iz člena 13(1) AOW (Splošni zakon o starostnih pokojninah), se ne uporablja za 
koledarska leta pred 1. januarjem 1957, v katerih je prejemnik, ki ne izpolnjuje pogojev, po 
katerih se lahko ta leta obravnavajo kot zavarovalne dobe:  
- stalno prebiv al na ozemlju Nizozemske med 15. in 65. letom starosti ali  
- med stalnim prebivanjem v drugi državi bil zaposlen na Nizozemskem pri 
delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali  
 
1198  - bila zaposlena v drugi državi v obdobjih, ki se po nizozemskem sistemu 
socialne var nosti obravnavajo kot zavarovalne dobe.  
Z odstopanjem od člena 7 AOW se tudi osebe, ki so stalno prebivale ali delale na 
Nizozemskem v skladu z omenjenimi pogoji samo pred 1. januarjem 1957, prav 
tako obravnavajo kot upravičene do pokojnine.  
(b) Zmanjšanje i z člena 13(1) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 2. avgustom 1989, v 
katerih oseba med 15. in 65. letom starosti, ki je oziroma je bila poročena, ni bila zavarovana 
po zgoraj navedeni zakonodaji, medtem ko je stalno prebivala na ozemlju države, ra zen 
Nizozemske, če ta koledarska leta sovpadajo z zavarovalnimi dobami, ki jih je zakonec te osebe 
dopolnil po zgoraj navedeni zakonodaji, ali s koledarskimi leti, ki se upoštevajo v skladu s točko 
(a) tega odstavka, pod pogojem, da je zakonska zveza obsta jala med navedenim časom.  
Z odstopanjem od člena 7 AOW se ta oseba obravnava kot upravičena do pokojnine.  
(c) Zmanjšanje iz člena 13(2) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 1. januarjem 1957, v 
katerih je zakonec upokojenca, ki ne izpolnjuje pogojev, po katerih bi se mu lahko ta leta 
obravnavala kot zavarovalne dobe:  
- stalno prebival na ozemlju Nizozemske m ed 15. in 65. letom starosti ali  
- med stalnim prebivanjem v drugi državi bil zaposlen na Nizozemskem pri 
delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali  
- bila zaposlena v drugi državi v obdobjih, ki se po nizozemskem sistemu 
socialne varnosti obravnavajo kot zavar ovalne dobe.  
(d) Zmanjšanje iz člena 13(2) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 2. avgustom 1989, v 
katerih je upokojenčev zakonec stalno prebival v drugi državi, kot je Nizozemska, med 15. in 
65. letom starosti, in ni bil zavarovan po AOW, če ta koled arska leta sovpadajo z zavarovalnimi 
dobami, ki jih je upokojenec dopolnil po navedeni zakonodaji, ali s koledarskimi leti, ki se 
upoštevajo v skladu s točko (a) tega odstavka, pod pogojem, da je zakonska zveza obstajala v 
tem času.  
(e) Točke 2(a), 2(b), 2(c) in 2(d) se ne uporabljajo za obdobja, ki sovpadajo z:  
- obdobji, ki se lahko upoštevajo pri izračunu pokojninskih pravic po 
zakonodaji o starostnem zavarovanju države, ki ni Nizozemska, ali  
- dobami, za katere je zadevna oseba prejemala starostno pokojnino p o 
takšni zakonodaji.  
Dobe prostovoljnega zavarovanja po sistemu druge države se za namene te 
točke ne upoštevajo.  
(f) Točke 2(a), 2(b), 2(c) in 2(d) se uporabljajo samo, če je zadevna oseba po starosti 59 let šest let 
stalno prebivala v eni ali več državah in zgolj za toliko časa, kolikor ta oseba stalno prebiva v 
eni od navedenih držav.  
 
1199  (g) Z odstopanjem od poglavja IV AOW je vsaka oseba s stalnim prebivališčem v drugi državi, kot 
je Nizozemska, katere zakonec je vključen v sistem obveznega zavarovanja po naved eni 
zakonodaji, upravičena skleniti prostovoljno zavarovanje po navedeni zakonodaji za dobe, v 
katerih je zakonec obvezno zavarovan.  
Oseba je do tega še vedno upravičena, če se obvezno zavarovanje zakonca izteče zaradi njegove 
smrti in če preživeli družins ki član prejema le pokojnino po Algemene nabestaandenwet (Splošni 
zakon o preživelih svojcih).  
V vsakem primeru upravičenost do prostovoljnega zavarovanja preneha na dan, ko oseba doseže 
starost 65 let.  
Prispevek, ki se plačuje za prostovoljno zavarovanje , se določi v skladu z določbami o določitvi 
prispevkov za prostovoljno zavarovanje po AOW. Vendar se v primeru, da prostovoljno zavarovanje 
sledi zavarovalni dobi iz točke 2(b), prispevek določi v skladu z določbami o določitvi prispevka za 
obvezno zavaro vanje po AOW, pri čemer se upošteva dohodek, ki naj bi bil prejet na Nizozemskem.  
(h) Upravičenost iz točke 2(g) se ne prizna osebam, zavarovanim po zakonodaji druge države o 
družinskih pokojninah ali dajatvah.  
(i) Vsakdo, ki želi skleniti prostovoljno zavarovan je po točki 2(g), mora zanj zaprositi pri banki 
socialnega zavarovanja (Sociale Verzekeringsbank) najpozneje eno leto po datumu izpolnitve 
pogojev za vključitev.  
3. Uporaba Algemene nabestaandenwet (ANW) (Splošni zakon o preživelih svojcih)  
(a) Kadar je preživeli zakonec po Algemene Nabestaandenwet (ANW) (Splošni zakon o preživelih 
svojcih) v skladu s členom SSC.46(3) [Posebne določbe o seštevanju dob] Protokola upravičen 
do pokojnine preživelih oseb, se ta pokojnina izračuna v skladu s točko (1)(b) člena  SSC.47 
[Dodelitev dajatev] Protokola.  
Za uporabo teh določb se zavarovalne dobe pred 1. oktobrom 1959 obravnavajo tudi kot 
zavarovalne dobe, dopolnjene po nizozemski zakonodaji, če je v teh obdobjih zavarovana oseba po 
dopolnjenem 15. letu:  
- stalno prebiv ala na Nizozemskem ali  
- med stalnim prebivanjem v drugi državi bila zaposlena na Nizozemskem pri 
delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali  
- bila zaposlena v drugi državi v obdobjih, ki se po nizozemskem sistemu 
socialne varnosti obravnavajo kot zavarovalne dobe.  
(b) Dobe, ki se upoštevajo v skladu s točko 3(a) in ki sovpadajo z dobami obveznega zavarovanja, 
dopolnjenimi po zakonodaji druge države, se pri družinski pokojnini ne upoštevajo.  
(c) Za namene točke (b) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] Protokola se kot zavarovalne dobe 
upoštevajo samo zavarovalne dobe, dopolnjene v skladu z nizozemsko zakonodajo po 
dopolnjenem 15. letu starosti.  
(d) Z odstopanjem od člena 63a(1) ANW je oseba s stalnim prebivališčem v drugi državi, kot je 
Nizozemska, katere zakonec je obvezno  zavarovan po ANW, upravičena skleniti prostovoljno 
 
1200  zavarovanje po ANW, pod pogojem, da je takšno zavarovanje že začelo teči z dnem začetka 
uporabe Protokola, vendar samo za obdobja, v katerih je zakonec obvezno zavarovan.  
Navedena upravičenost preneha na dan izteka obveznega zavarovanja zakonca 
po ANW, razen če zakončevo obvezno zavarovanje preneha zaradi njegove smrti 
in če preživeli družinski član prejema le pokojnino po ANW.  
V vsakem primeru upravičenost do prostovoljne ga zavarovanja preneha na dan, 
ko oseba doseže starost 65 let.  
Prispevek, ki se plačuje za prostovoljno zavarovanje, se določi v skladu z 
določbami o določitvi prispevkov za prostovoljno zavarovanje po ANW. Vendar 
se v primeru, da prostovoljno zavarovanje  sledi zavarovalni dobi iz točke 2(b), 
prispevek določi v skladu z določbami o določitvi prispevka za obvezno 
zavarovanje po AOW, pri čemer se upošteva dohodek, ki naj bi bil prejet na 
Nizozemskem.  
4. Uporaba nizozemske zakonodaje o nezmožnosti za delo  
Pri izračunu dajatev v skladu z WAO, WIA ali WAZ nizozemske nosilci upoštevajo:  
- dobe plačane zaposlitve in dobe, ki se obravnavajo kot take, dopolnjene na 
Nizozemskem pred 1. julijem 1967,  
- zavarovalne dobe, dopolnjene po WAO,  
- zavarovalne dobe, ki jih zadevna oseba dopolni po 15. letu starosti po 
Algemene Arbeidsongeschiktheidswet (Splošni zakon o nezmožnosti za 
delo), če te ne sovpadajo z zavarovalnimi dobami, dopolnjenimi po WAO,  
- zavarovalne dobe, dopolnjene po WAZ,  
- zavarova lne dobe, dopolnjene po WIA.  
ŠPANIJA  
1. Za namene izvajanja točke (1)(b) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] Protokola se bodo leta, 
ki delavcu manjkajo do upokojitvene starosti ali starosti, pri kateri je upokojitev obvezna, določena v 
členu 31(4) preči ščenega besedila Ley de Clases pasivas del Estado (Zakon o državnih upokojencih), 
upoštevala kot dejanska delovna doba državnega uslužbenca le, če je bil upravičenec v času 
dogodka, zaradi katerega mu pripada pokojnina preživelih oseb, zavarovan po posebne m španskem 
sistemu za državne uradnike ali če je v času dogodka, zaradi katerega mu pripada pokojnina, 
opravljal dejavnost, zaradi katere je moral biti obvezno vključen v poseben državni sistem za državne 
uradnike, oborožene sile ali sodnike, če je dejavno st opravljal v Španiji.  
2.  
(a) Po točki (1)(c) členu SSC.51 [Dodatne določbe za izračun dajatev] se izračun teoretične 
španske dajatve opravi na podlagi dejanskih prispevkov zavarovanca v letih neposredno pred 
plačilom zadnjega prispevka španskemu sistemu socialne varnosti. Kadar je tre ba pri izračunu 
osnovnega zneska za pokojnino upoštevati zavarovalne dobe ali obdobja bivanja v skladu z 
 
1201  zakonodajo drugih držav, se za navedene dobe uporabi osnova za prispevek v Španiji, ki je 
časovno najbližje referenčnim obdobjem, ob upoštevanju razvoj a indeksa drobnoprodajnih 
cen.  
(b) Znesek izračunane pokojnine se poveča za znesek zvišanj in prevrednotenj, izračunanih za 
vsako naslednje leto za pokojnine enake narave.  
3. Dobe, dopolnjene v drugih državah, ki morajo biti izračunane po posebnem sistemu za javne 
uslužbence, oborožene sile in sodno oblast, se za namene člena  SSC.51 [Dodatne določbe za izračun 
dajatev] obravnavajo enako kakor dobe, po času najbližje tistim, ki jih je dopolnil kot javni 
uslužbenec v Španiji.  
4. Dodatni zneski na podlagi staros ti iz druge prehodne določbe splošnega Zakona o socialni 
varnosti se uporabljajo za vse upravičence v skladu s Protokolom, ki imajo prispevke v svojem imenu 
po španski zakonodaji pred 1.  januarjem  1967; z uporabo člena SSC.6 [Enako obravnavanje dajatev, 
dohodka, dejstev ali dogodkov] Protokola zavarovalnih dob, financiranih v drugi državi pred 
1. januarjem  1967, ni mogoče obravnavati kot enake prispevke, plačane v Španiji le za te namene. Za 
posebni sistem za pomorščake se namesto 1. januarja 1967 uporablja  1. avgust 1970, za posebni 
sistem socialne varnosti za premogovništvo pa 1. april 1969.  
ŠVEDSKA  
1. Določbe Protokola o seštevanju zavarovalnih dob in dob prebivanja se ne uporabljajo za 
prehodne določbe v švedski zakonodaji o upravičenosti do zajamčene pokojnine za osebe, ki so bile 
rojene leta 1937 ali prej in so pred vložitvijo zahtevka za pokojnino določeno obdobje imele stalno 
prebivališče na Švedskem (Zakon 2000:798).  
2. Za izračun dohodka za nadomestilo za čas bolezni, vezano na fiktivni dohodek, ter 
nadomestilo za dejavnost, vezano na dohodek, v skladu s poglavjem 8 Lag (1962:381) om allmän 
försäkring (Zakon o splošnem zavarovanju), velja naslednje:  
(a) kadar je za zavarovano osebo v referenčnem obdobju veljala tudi zakonodaja ene ali več 
drugih drža v na osnovi opravljanja dejavnosti kot zaposlena ali samozaposlena oseba, se šteje, 
da dohodek v zadevni( -h) državi( -ah) ustreza zavarovančevemu povprečnemu bruto dohodku 
na Švedskem v delu referenčnega obdobja v tej državi, ki se izračuna tako, da se doho dek na 
Švedskem deli s številom let, v katerih je bil ta dohodek pridobljen;  
3.  
(a) Za namen izračuna fiktivne vrednosti za družinsko pokojnino, vezano na dohodek (Zakon 
2000:461), se v primeru, da ni izpolnjen pogoj iz švedske zakonodaje za upravičenost do 
pokojnine glede vsaj treh od petih koledarskih let pred smrtjo zavarovanca (referenčno 
obdobje), v enaki meri, kot če bi bile dopolnjene na Švedskem, upoštevajo tudi zavarovalne 
dobe, dopolnjene v drugih državah. Šteje se, da zavarovalne dobe v drugih drža vah temeljijo 
na povprečni švedski pokojninski osnovi. Če ima zadevna oseba na Švedskem zgolj eno leto s 
pokojninsko osnovo, se vsaka zavarovalna doba v drugi državi obravnava, kot da predstavlja 
enak znesek.  
(b) Če zahteva v švedski zakonodaji za pokojninska sredstva glede vsaj dveh od štirih let 
neposredno pred smrtjo zavarovane osebe (referenčno obdobje) ni izpolnjena in so bile 
zavarovalne dobe med referenčnim obdobjem dopolnjene v drugi državi, se za izračun 
 
1202  nacionalnih pokojninskih sredstev za vdovsko pokojnino, povezano s smrtjo 1. januarja 2003 
ali po tem datumu, navedena koledarska leta obravnavajo kot temelječa na enakih 
pokojninskih sredstvih kot švedsko leto.  
ZDRUŽENO KRALJESTVO  
1. Kadar je v skladu z zakonodajo Združenega kraljestva oseba lahko upravičena do starostne 
pokojnine, če:  
(a) se prispevki nekdanjega zakonca upoštevajo, kot če bi bili lastni prispevki te osebe, ali  
(b) ustrezne pogoje glede prispevkov izpolnjuje zakonec ali nekdanji zakonec te oseb e, se pod 
pogojem, da zakonec ali nekdanji zakonec opravlja oziroma je opravljal zaposlitveno ali 
samozaposlitveno dejavnost in je zanj veljala zakonodaja dveh ali več držav, za določitev 
upravičenosti po zakonodaji Združenega kraljestva vedno uporabljajo določbe poglavja 5 
[Starostne pokojnine in pokojnine preživelih oseb] naslova III [Posebne določbe v zvezi z 
različnimi vrstami dajatev] Protokola. V tem primeru se sklicevanja v poglavju 5 [Starostne 
pokojnine in pokojnine preživelih oseb] naslova III [Po sebne določbe v zvezi z različnimi 
vrstami dajatev] Protokola na „zavarovalne dobe“ razumejo kot sklicevanja na zavarovalne 
dobe, ki jih dopolni:  
(i) zakonec ali nekdanji zakonec, če zahtevek vlaga:  
- poročena ženska ali  
- oseba, katere zakon je prenehal drugače kot s smrtjo zakonca, ali  
(ii) prejšnji zakonec, če zahtevek vlaga:  
- vdovec, ki neposredno pred dopolnitvijo starosti za upokojitev ni 
upravičen do dodatka za ovdovelega starša, ali  
- vdova, ki neposredno pred dopolnitvijo  starosti za upokojitev ni 
upravičena do dodatka ovdovele matere, ovdovelega starša ali 
vdovske pokojnine, ali je upravičena le do starostne vdovske 
pokojnine, izračunane v skladu s točko (b) člena SSC.47(1) [Dodelitev 
dajatev] Protokola; za ta namen pomen i „starostna vdovska 
pokojnina“ vdovsko pokojnino, ki se izplača po znižani stopnji v skladu 
z oddelkom 39(4) Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon 
o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992.  
2. Za namene uporabe člena SSC.8 [Odstop od pravil glede stalnega prebivališča] Protokola se v 
primeru denarnih dajatev starost ali za preživele osebe, pokojnin zaradi nesreč pri delu ali poklicnih 
bolezni in pomoči ob smrti vsak upravičenec po zakonodaji Zdr uženega kraljestva, ki začasno prebiva 
na ozemlju druge države, med tem bivanjem obravnava, kot da bi stalno prebival/ -a na ozemlju te 
druge države.  
3.  
(1) Pri izračunu faktorja zaslužka za določitev upravičenosti do dajatev po zakonodaji 
Združenega kraljest va se za vsak teden, med katerim je za zaposleno osebo veljala 
zakonodaja države članice in ki se je začel med ustreznim dohodninskim letom v 
 
1203  smislu zakonodaje Združenega kraljestva, zadevna oseba obravnava, kot da je 
plačevala prispevke kot zaposlen preje mnik dohodkov ali imela dohodke, za katere 
je plačevala prispevke na podlagi zaslužka, ki ustreza dvema tretjinama zgornje 
meje zaslužka za zadevno leto.  
(2) Za namene točke (b) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] Protokola:  
(a) če je v katerem koli dohodninskem  letu, ki se začne 6. aprila 1975 ali pozneje, 
oseba, ki opravlja dejavnost kot zaposlena oseba, dopolnila zavarovalne dobe, 
dobe zaposlitve ali dobe prebivanja izključno v državi članici, in je posledica 
uporabe točke (1) tega odstavka ta, da se navedeno leto šteje kot leto za 
upravičenost do dajatve v smislu zakonodaje Združenega kraljestva za namene 
točke (b)(i) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] Protokola, se za to osebo šteje, da 
je bila v navedenem letu v drugi državi članici zavarovana 52 tednov;  
(b) če se katero koli dohodninsko leto, ki se začne 6. aprila 1975 ali pozneje, ne šteje 
kot leto za upravičenost do dajatve v smislu zakonodaje Združenega kraljestva za 
namene točke (b)(i) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] Protokola, se 
zavarovalne dobe, dob e zaposlitve ali dobe prebivanja, dopolnjene v zadevnem 
letu ne upoštevajo.  
(3) Za pretvorbo faktorja dohodka v zavarovalne dobe se faktor dohodka, dosežen v 
ustreznem dohodninskem letu v smislu zakonodaje Združenega kraljestva, deli s 
spodnjo mejo dohodka za  navedeno leto. Rezultat je izražen kot celo število, 
preostanek se zanemari. Tako izračunano število se obravnava, kot da predstavlja 
število tednov zavarovanja, dopolnjenih po zakonodaji Združenega kraljestva v 
navedenem letu, pod pogojem, da takšno štev ilo ne presega števila tednov, v času 
katerih je v navedenem letu za osebo veljala ta zakonodaja.  
  
 
1204  PRILOGA SSC -7: IZVEDBENI DEL  
NASLOV I: SPLOŠNE DOLOČBE  
POGLAVJE  1 
Člen SSCI.1: Opredelitve pojmov  
1. Za namene te priloge se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena SSC.1 [Opredelitve pojmov].  
2. Poleg opredelitev iz odstavka  1:  
(a) „dostopna točka“ pomeni subjekt, ki izvaja naloge:  
(i) elektronske kontaktne točke;  
(ii) avtomatičnega usmerjanja na podlagi naslova in  
(iii) inteligentnega usmerjanja na podlagi programske opreme, ki omogoča samodejno 
preverjanje in usmerjanje (npr. aplikacija umetne inteligence) ali človekovo 
posredovanje;  
(b) „organ za zvezo" pomeni vsak organ, ki ga pristojni organ države imenuje za eno ali več  
področij socialne varnosti iz člena SSC.3 [Področja uporabe] Protokola, da se odzove na 
zahteve po informacijah in pomoči za namene uporabe Protokola in te priloge ter ki mora 
izpolnjevati naloge, ki so mu dodeljene v skladu z naslovom IV [Finančne določb e] te priloge;  
(c) „dokument“ pomeni skupek podatkov, ne glede na uporabljeni medij zapisa, ki so oblikovani 
tako, da se lahko izmenjujejo po elektronski poti, pošiljati pa jih je treba zaradi izvajanja 
Protokola in te priloge;  
(d) „strukturiran elektronski dokume nt“ pomeni vsak dokument, oblikovan v formatu, 
zasnovanem za elektronsko izmenjavo podatkov med državami;  
(e) „elektronski prenos“ pomeni prenos podatkov z elektronsko opremo za obdelavo podatkov 
(tudi digitalno kompresijo), in sicer žični prenos, prenos prek radijskega sistema ali prenos z 
uporabo optične tehnologije ali drugih elektromagnetnih sredstev;  
(f) „goljufija“ pomeni vsako namerno dejanje ali namerno opustitev dejanja z namenom:  
(i) prejema dajatev iz socialne varnosti ali omogočanja drugi osebi, da prejme dajatve iz 
socialne varnosti, kadar pogoji za upravičenost do takih dajatev v skladu z zakonodajo 
zadevne( -ih) države( -e) ali Protokola niso izpolnjeni;  
(ii) izogibanja plačevanju prispevkov za socialno varnost ali omogočanja drugi osebi, da se 
izogne plačevanj u prispevkov za socialno varnost, kadar se ti prispevki zahtevajo z 
zakonodajo zadevne države oziroma držav ali Protokola.  
POGLAVJE 2: DOLOČBE O SODELOVANJU IN IZMENJAVI PODATKOV  
 
1205  Člen SSCI.2:  Obseg in pravila izmenjave podatkov med nosilci  
1. V tej prilogi i zmenjave med organi držav ter nosilci in osebami, zajetimi v Protokolu, temeljijo 
na načelih javne uprave, učinkovitosti, dejavne pomoči, hitre dostave in dostopnosti, tudi e -
dostopnosti, zlasti za invalidne in starejše osebe.  
2. Nosilci brez odlašanja zagoto vijo ali si izmenjajo vse podatke, potrebne za ugotovitev in 
določitev pravic in obveznosti oseb, za katere se uporablja Protokol. Sporočanje takih podatkov med 
državami je bodisi neposredno prek nosilcev samih bodisi posredno prek organov za zvezo.  
3. Če je oseba po pomoti predložila podatke, dokumente ali zahtevke nosilcu na ozemlju 
države, ki ni država, v kateri ima sedež nosilec, imenovan v skladu s to prilogo, prvi nosilec te 
podatke, dokumente ali zahtevke brez odlašanja pošlje nosilcu, imenovanemu v skl adu s to prilogo, 
in pri tem navede datum, ko so bili prvič predloženi. Ta datum je za drugega nosilca zavezujoč. 
Vendar nosilci držav niso odgovorni, niti ni mogoče šteti, da so sprejeli odločitev, če niso mogli 
ukrepati zato, ker so nosilci držav z zamud o posredovali podatke, dokumente ali zahtevke.  
4. Kadar sporočanje podatkov poteka posredno prek organa za zvezo namembne države, 
začnejo roki za odgovor na zahtevke teči od dneva, ko je ta organ za zvezo prejel zahtevek, kot da bi 
ga prejel nosilec v tej drž avi. 
Člen SSCI.3:  Obseg in pravila izmenjave podatkov med zadevnimi osebami in nosilci  
1. Države zagotovijo, da so potrebne informacije na voljo zadevnim osebam, da bi bile te 
obveščene o določbah, ki jih prinašata Protokol in ta priloga, da bi lahko tako uv eljavljale svoje 
pravice. Prav tako poskrbijo za zagotavljanje storitev, prijaznih do uporabnikov.  
2. Oseba, za katero se uporablja Protokol, je zadevnemu nosilcu dolžna posredovati 
informacije, dokumente ali dokazila, ki so potrebna za ugotovitev njenega pol ožaja ali položaja njene 
družine, za določitev ali ohranitev njenih pravic in obveznosti ter za določitev zakonodaje, ki se 
uporablja, in njenih obveznosti po tej zakonodaji.  
3. Zadevni nosilci nemudoma in v vseh primerih v rokih, določenih v zakonodaji zadev ne 
države, zadevni osebi posredujejo informacije in izdajo dokumente, kolikor je to potrebno za 
uporabo Protokola in te priloge.  
Zadevni nosilec sporoči svojo odločitev prosilcu, ki stalno ali začasno prebiva na ozemlju druge 
države, neposredno ali prek organa za zvezo države, v kateri stalno ali začasno prebiva. Pri zavrnitvi 
dajatev navede tudi razloge za njihovo zavrnitev, pravna sredstva in roke za pritožbo. Kopija te 
odločitve se pošlje drugim udeleženim nosilcem.  
Člen SSCI.4:  Obrazci, dokumenti in načini izmenjave podatkov  
1. Ob upoštevanju člena SSCI.75 [Začasne določbe za obrazce in dokumente] in Dodatka SSCI -2 
[Dokument o upravičenosti] se o strukturi, vsebini in obliki obrazcev in dokumentov, izdanih v imenu 
držav za namene izvajanja Protokola, dog ovori specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne 
varnosti.  
2. Prenos podatkov med nosilci ali organi za zvezo lahko poteka z elektronsko izmenjavo 
informacij o socialni varnosti, če to odobri specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne  
varnosti. Če se obrazci in dokumenti iz odstavka 1 izmenjujejo z elektronsko izmenjavo informacij o 
socialni varnosti, se pri tem upoštevajo pravila, ki se uporabljajo za ta sistem.   
 
1206  3. Kadar prenos podatkov med nosilci ali organi za zvezo ne poteka prek el ektronske izmenjave 
informacij o socialni varnosti, zadevni nosilci in organi za zvezo uporabijo ustrezne ureditve za vsak 
primer posebej in dajo prednost uporabi elektronskih sredstev, kolikor je to mogoče.  
4. Pri komuniciranju z zadevnimi osebami zadevni no silci uporabljajo načine, ki so 
najprimernejši za vsak posamezen primer, in v največji možni meri dajejo prednost elektronskim 
sredstvom sporočanja.  
Člen SSCI.5:  Pravna vrednost dokumentov in dokazil, izdanih v drugi državi  
1. Dokumenti, ki jih izda nosilec države in potrjujejo položaj neke osebe za namene uporabe 
Protokola in te priloge, ter dokazila, na podlagi katerih so izdani dokumenti, so za nosilce drugih 
držav sprejemljivi, dokler jih država, v kateri so bili ti dokumenti ali dokazila izdani, ne umakn e ali 
razglasi za neveljavne.  
2. V primeru dvoma o utemeljenosti dokumenta ali točnosti dejstev, ki so podlaga za navedbe v 
dokumentu, nosilec države, ki prejme dokument, zaprosi nosilca, ki je izdal dokument, za potrebna 
pojasnila in po potrebi za umik naved enega dokumenta. Nosilec, ki je izdal dokument, ponovno 
pretehta razloge za izdajo dokumenta in ga po potrebi prekliče.  
3. V primeru dvoma o podatkih, ki so jih posredovale zadevne osebe, veljavnosti dokumenta ali 
potrebnih dokazil ali točnosti dejstev, ki so  podlaga za navedbe v njih, nosilec v kraju stalnega ali 
začasnega prebivališča, v kolikor je mogoče, v skladu z odstavkom 2 na zahtevo pristojnega nosilca 
opravi potrebno preverjanje podatkov ali dokumenta.  
4. Če zadevna nosilca ne dosežeta dogovora, se lahk o zadeva prek pristojnih organov predloži 
specializiranemu odboru za koordinacijo sistemov socialne varnosti po preteku vsaj enega meseca po 
datumu, ko je bila vložena zahteva nosilca, ki je prejel dokument. Specializirani odbor za koordinacijo 
sistemov so cialne varnosti si prizadeva uskladiti stališča v šestih mesecih po datumu, ko mu je bila 
zadeva predložena.  
Člen SSCI.6: Začasna uporaba zakonodaje in začasna dodelitev dajatev  
1. Če v tej prilogi ni določeno drugače, v primeru različnih stališč nosilcev ali organov dveh ali 
več držav o določitvi zakonodaje, ki se uporablja, za zadevno osebo začasno velja zakonodaja ene od 
teh držav, in sicer v prednostnem vrstnem redu, kot sledi:  
(a) zakonodaja države, kjer oseba dejansko izvaja zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, če 
se te zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti izvajajo samo v eni državi;  
(b) zakonodaja države stalnega prebivališča, če je zadevna oseba zaposlena ali samoza poslena v 
dveh ali več državah in opravlja del svoje oziroma svojih dejavnosti v državi stalnega 
prebivališča ali če zadevna oseba ni niti zaposlena niti samozaposlena;  
(c) v vseh drugih primerih zakonodaja države, katere uporaba je bila najprej zahtevana, če oseba 
opravlja dejavnost oziroma dejavnosti v dveh ali več državah.  
2. Če se stališča nosilcev ali organov dveh ali več držav o določitvi nosilca, pristojnega za 
zagotavljanje dajatev ali storitev, razlikujejo, je zadevna oseba, ki bi lahko uveljavljala p ravico do teh 
dajatev ali storitev, če ne bi bilo tega spora, začasno upravičena do dajatev ali storitev, določenih v 
zakonodaji, ki jo uporablja nosilec v kraju njenega stalnega prebivališča, oziroma do dajatev ali 
storitev, določenih v zakonodaji, ki jo uporablja nosilec, kateremu je bila zahteva najprej predložena, 
če ne prebiva na ozemlju ene od zadevnih držav.  
 
1207  3. Če zadevna nosilca ali organa ne dosežeta dogovora, lahko pogodbenica zadevo predloži 
Specializiranemu odboru za koordinacijo sistemov socia lne varnosti po preteku vsaj enega meseca 
po datumu, ko so bila izražena različna stališča iz odstavka  1 ali 2. Specializirani odbor za koordinacijo 
sistemov socialne varnosti poskuša uskladiti stališča v šestih mesecih po datumu, ko mu je bila 
zadeva pred ložena.  
4. Če je ugotovljeno, da zakonodaja, ki se uporablja, ni zakonodaja države, v kateri je bila oseba 
začasno zavarovana, ali da nosilec, ki je začasno plačeval dajatve, ni pristojni nosilec, se nosilec, 
določen za pristojnega, kot tak upošteva za na zaj, in sicer najpozneje od datuma začasnega 
zavarovanja osebe ali od prve začasne dodelitve zadevnih dajatev, kot da te razlike v stališčih ne bi 
bilo.  
5. Pristojni nosilec in nosilec, ki je začasno izplačal denarne prispevke ali začasno prejel dajatve, 
po potrebi uredita finančni položaj zadevne osebe v zvezi z začasno izplačanimi denarnimi prispevki 
in dajatvami v skladu s naslovom IV poglavja 2 [Povračilo izplačanih, vendar neupravičenih dajatev, 
povračilo začasnih izplačil in prispevkov, kompenzacija in pomoč na področju izterjav] te priloge.  
Dajatve v naravi, ki jih je nosilec odobril začasno v skladu z odstavkom 2, povrne pristojni nosilec v 
skladu z naslovom IV [Finančne določbe] te priloge.  
Člen SSCI.7: Začasni izračun dajatev in prispevkov  
1. Če v te j prilogi k Protokolu ni določeno drugače, v primeru, ko je oseba upravičena do 
dajatve ali dolžna plačevati prispevek v skladu s Protokolom, pristojni nosilec pa nima vseh informacij 
v zvezi s stanjem v drugi državi, ki jih potrebuje za dokončni izračun z neska te dajatve ali prispevka, 
ta nosilec na zahtevo zadevne osebe to dajatev dodeli ali ta prispevek izračuna začasno, če je tak 
izračun mogoč na podlagi informacij, ki jih ima nosilec na voljo.  
2. Zadevna dajatev ali prispevek se ponovno izračuna, ko zadev ni nosilec prejme vsa potrebna 
dokazila ali dokumente.  
POGLAVJE 3: DRUGE SPLOŠNE DOLOČBE ZA UPORABO PROTOKOLA  
Člen SSCI.8: Drugi postopki med organi in nosilci  
1. Dve ali več držav ali njihovi pristojni organi se lahko dogovorijo o postopkih, ki niso 
predvideni v tej prilogi, če ti postopki ne posegajo v pravice ali obveznosti zadevnih oseb.  
2. Vsi sporazumi, sklenjeni v ta namen, se sporočijo specializiranemu odboru za koordinacijo 
sistemov socialne varnosti in navedejo v Dodatku SSCI -1 [Izvedbene določb e za dvostranske 
sporazume, ki so še v veljavi, in nove dvostranske izvedbene sporazume].  
3. Določbe izvedbenih dogovorov, ki sta jih z istim namenom sklenili ena ali več držav, ali so 
podobne tistim iz odstavka  2 ter veljajo dan pred začetkom veljavnosti teg a sporazuma, se še naprej 
uporabljajo za odnose med temi državami, če so navedene tudi v Dodatku SSCI -1 [Izvedbene določbe 
za dvostranske sporazume, ki so še v veljavi, in nove dvostranske izvedbene sporazume].  
Člen SSCI.9: Preprečevanje prekrivanja dajate v 
Kadar so dajatve, izplačljive po zakonodaji dveh ali več držav, vzajemno zmanjšane, mirujejo ali 
odvzete, se neizplačani zneski ob dosledni uporabi določb o zmanjšanju, začasni ustavitvi ali odpravi, 
ki jih določa zakonodaja zadevnih držav, delijo s štev ilom zmanjšanih, mirujočih ali odvzetih dajatev, 
ne glede na druge določbe Protokola.  
 
1208  Člen SSCI.10:  Elementi za določitev stalnega prebivališča  
1. Če se stališča nosilcev dveh ali več držav o določitvi stalnega prebivališča osebe, za katero se 
uporablja Prot okol, razlikujejo, ti nosilci sporazumno določijo središče interesov zadevne osebe na 
podlagi celostne ocene vseh razpoložljivih informacij v zvezi z ustreznimi dejstvi, med katerimi so 
lahko:   
(a) trajanje in neprekinjenost prisotnosti na ozemlju zadevnih drž av;  
(b) okoliščine osebe, vključno z:  
(i) značajem in posebnimi značilnostmi vsake dejavnosti, ki jo oseba opravlja, zlasti 
krajem, kjer se ta dejavnost običajno opravlja, stabilnostjo dejavnosti ter trajanjem 
vsake pogodbe o delu;  
(ii) družinskim položajem te osebe in družinskimi vezmi;  
(iii) opravljanjem kakršne koli nepridobitne dejavnosti;  
(iv) pri študentih virom njihovega dohodka;  
(v) stanovanjskim položajem te osebe, zlasti tem, kako trajen je;  
(vi) državo, za katero se za davčne namene šteje, da je oseba njen rezident.  
2. Kadar se zaradi različnih meril na podlagi ustreznih dejstev iz odstavka 1 nosilci ne morejo 
sporazumeti, se kot odločilen za določitev dejanskega stalnega prebivališča osebe šteje njen namen, 
kot je razviden iz teh dejstev in okoliščin, zlasti razlogov za njeno se litev.  
3. Za središče interesa študenta, ki gre v drugo državo, da bi tam redno študiral, se ne šteje, da 
se v državi, v kateri študira, nahaja ves čas študija v tej državi, brez poseganja v možnost ovrženja te 
domneve.  
4. Odstavek 3 se smiselno uporablja za družinske člane študenta.  
Člen SSCI.11:  Seštevanje dob  
1. Za namene uporabe člena SSC.7 [Seštevanje dob] Protokola se pristojni nosilec obrne na 
nosilce držav, katerih zakonodaja je veljala tudi za zadevno osebo, da bi ug otovil, katere so vse dobe, 
dopolnjene v skladu z zakonodajami teh držav.  
2. Zavarovalne dobe, dobe zaposlitve, samozaposlitve ali prebivanja, dopolnjene v skladu z 
zakonodajo države, se prištejejo k tistim, dopolnjenim v skladu z zakonodajo katere koli druge  
države, če je to potrebno zaradi uporabe člena  SSC.7 [Seštevanje dob] Protokola, če se ta obdobja ne 
prekrivajo.  
3. Če se zavarovalna doba ali doba prebivanja, dopolnjena v okviru obveznega zavarovanja po 
zakonodaji ene države, prekriva z zavarovalno dobo, d opolnjeno v okviru prostovoljnega zavarovanja 
ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja po zakonodaji druge države, se upošteva samo doba, 
dopolnjena v okviru obveznega zavarovanja.  
 
1209  4. Kadar se zavarovalna doba ali doba prebivanja, ki ni enakovredna doba, k i je dopolnjena po 
zakonodaji države, prekriva z enakovredno dobo po zakonodaji druge države, se upošteva samo 
doba, ki ni enakovredna doba.  
5. Vsako dobo, ki je po zakonodaji dveh ali več držav enakovredna, upošteva samo nosilec 
države, po katere zakonodaji je bila zadevna oseba nazadnje obvezno zavarovana pred navedeno 
dobo. Če zadevna oseba pred navedeno dobo ni bila obvezno zavarovana po zakonodaji katere od 
držav, navedeno dobo upošteva nosilec države, katere zakonodaja je prvič obvezno veljala za 
zadevno  osebo po navedeni dobi.  
6. Če obdobja, v katerem so bile dopolnjene nekatere zavarovalne dobe ali dobe prebivanja po 
zakonodaji države, ni mogoče natančno določiti, se domneva, da se te dobe ne prekrivajo z 
zavarovalnimi dobami ali dobami prebivanja, dopolnj enimi po zakonodaji druge države, ter se te 
dobe upošteva, če je to ugodno za zadevno osebo in če jih je mogoče utemeljeno upoštevati.  
Člen SSCI.12:  Pravila za pretvorbo dob  
1. Kadar so dobe, dopolnjene po zakonodaji države, izražene v enotah, ki se razlikuj ejo od enot, 
ki jih določa zakonodaja druge države, se pretvorba, potrebna za seštevanje v skladu s členom SSC.7 
[Seštevanje dob] Protokola, opravi po naslednjih pravilih:   
(a) doba, ki se uporabi kot osnova za pretvorbo, je tista, ki jo je sporočil nosilec dr žave, po 
zakonodaji katere je bila doba dopolnjena;  
(b) v primeru sistemov, v katerih so dobe izražene v dnevih, se pretvorba iz dni v druge enote in 
obratno ter pretvorba med različnimi sistemi, ki imajo za osnovo dneve, opravi v skladu z 
naslednjo preglednic o:  
Sistem, ki 
ima za 
osnovo  1 dan 
ustreza  1 teden 
ustreza  1 mesec 
ustreza  1 četrtletje 
ustreza  Največje 
število dni v 
koledarskem 
letu 
5 dni 9 uram  5 dnem  22 dnem  66 dnem  264 dnem  
6 dni  8 uram  6 dnem  26 dnem  78 dnem  312 dnem  
7 dni  6 uram  7 dnem  30 dnem  90 dnem  360 dnem  
(c) v primeru sistemov, v katerih so dobe izražene v enotah, ki niso dnevi,  
(i) so trije meseci ali trinajst tednov enakovredni enemu četrtletju in obratno;  
(ii) je eno leto enakovredno štirim četrtletjem, 12 mesecem ali 52 tednom in obratno;  
(iii) se tedni pretvorijo v mesece in obratno tedni in meseci pretvorijo v dneve po pravilih 
za pretvorbo za sisteme, ki imajo za osnovo šest dni, iz tabele v točki (b);  
(d) v primeru sistemov, v katerih so dobe izražena v delih, se te številke pretvorijo v nasledn jo 
manjšo celo enoto, pri čemer se uporabijo pravila iz točk (b) in (c). Deli let se pretvorijo v 
mesece, razen če zadevni sistem ne temelji na četrtletjih;  
 
1210  (e) če je rezultat pretvorbe po tem odstavku del enote, se kot rezultat pretvorbe po tem odstavku 
šteje naslednja večja cela enota.  
2. Skupna vsota dob, dopolnjenih v enem koledarskem letu, zaradi uporabe odstavka 1 ne sme 
presegati števila dni, navedenega v zadnjem stolpcu preglednice v točki (b) odstavka 1, 52 tednov, 12 
mesecev ali štiri četrtletja.  
Če do be, ki se jih pretvarja, ustrezajo največji letni vrednosti dob po zakonodaji države, v kateri so 
bile dopolnjene, uporaba odstavka 1 v enem koledarskem letu ne sme pripeljati do dob, ki so krajše 
od največje možne letne vrednosti dob, ki jih določa zadevn a zakonodaja.  
3. Pretvorbe se izvedejo bodisi z eno samo operacijo, ki zajema vse dobe, sporočene kot 
seštevek, bodisi za vsako posamezno leto, če so bile dobe sporočene za vsako leto posebej.  
4. Kadar nosilec sporoči dobe, izražene v dnevih, istočasno navede, ali ima sistem, ki ga izvaja, 
za osnovo pet, šest ali sedem dni.  
  
 
1211  NASLOV II: DOLOČITEV ZAKONODAJE, KI SE UPORABLJA  
Člen SSCI.13: Podrobnosti v zvezi s členoma SSC.11 [Napoteni delavci] in SSC.12 [Opravljanje 
dejavnosti v dveh ali več državah] Protokola  
1.  Za namene uporabe točke (a) člena SSC.11(1) [Napoteni delavci] "oseba, ki opravlja 
dejavnost zaposlene osebe v državi za delodajalca, ki v tej državi običajno opravlja svojo dejavnost in 
jo ta delodajalec pošlje v drugo državo" vključuje osebo, ki se zaposl i z namenom, da bi bila poslana v 
drugo državo, pod pogojem, da za zadevno osebo neposredno pred začetkom njene zaposlitve že 
velja zakonodaja države, v kateri ima njen delodajalec sedež.  
2. Za namene uporabe točke (a) člena SSC.11(1) [Napoteni delavci] Proto kola se besedilo „ki v 
tej državi običajno opravlja svojo dejavnost“ nanaša na delodajalca, ki običajno opravlja znaten del 
dejavnosti, razen zgolj dejavnosti notranjega upravljanja, na ozemlju države, v kateri ima sedež, ob 
upoštevanju vseh meril, ki opre deljujejo dejavnosti, ki jih opravlja zadevno podjetje. Ta merila 
morajo ustrezati posebnim značilnostim vsakega delodajalca in resničnemu značaju dejavnosti, ki jih 
opravlja.  
3. Za namene uporabe točke (b) člena SSC.11 (1) [Napoteni delavci] se izraz „ki obi čajno 
opravlja dejavnost samozaposlene osebe“ nanaša na osebo, ki običajno opravlja znaten del 
dejavnosti na ozemlju države, v kateri ima ta oseba sedež. Natančneje, ta oseba je morala dejavnost 
opravljati že nekaj časa pred datumom, ko je želela koristiti  določbe tega člena, in mora v vsakem 
obdobju začasne dejavnosti v drugi državi članici še naprej izpolnjevati pogoje za opravljanje svoje 
dejavnosti v državi sedeža, da bi lahko svojo dejavnost opravljala ob vrnitvi.  
4. Za namene uporabe točke (b) člena SSC.11(1) [Napoteni delavci] se za ugotavljanje, ali je 
dejavnost, ki jo samozaposlena oseba namerava opravljati v drugi državi, „podobna“ dejavnosti, ki jo 
samozaposlena oseba običajno opravlja, uporablja merilo dejanske narave dejavnosti in ne 
morebitna opredelitev te zaposlitvene dejavnosti ali dejavnosti samozaposlene osebe, ki bi jo 
določila druga država članica.  
5. Za namene uporabe člena SSC.12(1) in (5) [Opravljanje dejavnosti v dveh ali več državah] 
Protokola se oseb a, ki "običajno opravlja dejavnost zaposlene osebe" v „eni ali več državah članicah 
in Združenem kraljestvu“ oziroma v „dveh ali več državah članicah“ nanaša na osebo, ki hkrati ali 
izmenično za isto podjetje ali delodajalca ali za različna podjetja ali de lodajalce opravlja eno ali več 
ločenih dejavnosti v teh državah.   
6. Za namene člena SSC.12(1) in (5) [Opravljanje dejavnosti v dveh ali več državah] Protokola za 
zaposlenega člana letalske posadke ali kabinskega osebja, ki običajno opravlja potniške ali tovo rne 
storitve v zračnem prometu v dveh ali več državah, velja zakonodaja države, v kateri je domača baza, 
kakor je opredeljena v členu  SSC.1 [Opredelitve pojmov] Protokola.  
7. Pri določanju zakonodaje, ki se uporablja v skladu s členom SSC.12 [ Opravljanje dej avnosti v 
dveh ali več državah] Protokola se postranske dejavnosti ne upoštevajo.  Člen SSCI.15 [ Postopek za 
uporabo člena SSC.12] te priloge se uporablja za vse primere iz tega člena.   
8. Za namene uporabe člena SSC.12(2) in (6) [ Opravljanje dejavnosti v dveh ali več državah 
članicah] Protokola se oseba, ki „običajno opravlja dejavnost samozaposlene osebe“ v „eni ali več 
državah članicah in Združenem kraljestvu“ ali v „dveh ali več državah članicah“ nanaša zlasti na 
osebo, ki hkrati ali izmenično opravlja eno ali več ločenih dejavnosti samozaposlene osebe v teh 
državah, ne glede na naravo teh dejavnosti.  
 
1212  9. Za razlikovanje dejavnosti iz odstavkov 5 in 8 od situacij, opisanih v členu SSC.11(1) 
[Napoteni delavci] Protokola, je odločilno pomena trajanje dejavnost i v eni ali več državah (ali je 
dejavnost stalna, ad hoc ali začasna). Za te namene se presodijo vsa ustrezna dejstva, v primeru 
zaposlenih oseb zlasti kraj dela, kot je opredeljen v pogodbi o zaposlitvi.  
10. Za namene uporabe člena SSC.12(1) (2), (5) in (6)  [Opravljanje dejavnosti v dveh ali več 
državah članicah] Protokola „znaten del zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti“, ki se izvaja v 
državi, pomeni, da se tam izvaja količinsko znaten del vseh dejavnosti zaposlene ali samozaposlene 
osebe, ki pa ni n ujno glavni del teh dejavnosti.  
11. Za določitev, ali se znaten del dejavnosti izvaja v državi, se upoštevajo naslednja okvirna 
merila:  
(a) v primeru  zaposlitvene dejavnosti delovni čas ali osebni prejemki in  
(b) v primeru samozaposlitvene dejavnosti: promet, delovni  čas, število opravljenih storitev ali 
prihodki od dela.   
Če je delež, ugotovljen med splošno presojo, nižji od 25%, je to indikator, da se znaten del dejavnosti 
ne izvaja v zadevni državi.  
12. Za namene uporabe točke (b) člena  SSC.12(2)[Opravljanje dejavnost i v dveh ali več državah 
članicah] Protokola se „središče interesa“ dejavnosti samozaposlene osebe določi ob upoštevanju 
vseh elementov poklicne dejavnosti te osebe, zlasti kraja, v katerem je stalni sedež dejavnosti 
zadevne osebe, običajnega značaja ali t rajanja izvajanih dejavnosti, števila opravljenih storitev in 
namena zadevne osebe, kot je razviden iz vseh okoliščin.  
13. Za določitev zakonodaje, ki se uporablja v skladu z odstavkoma  10, 11 in 12, zadevni nosilci 
upoštevajo stanje, predvideno za naslednjih 12 koledarskih mesecev.  
14. Če zadevna oseba svojo zaposlitveno dejavnost izvaja v dveh ali več državah v imenu 
delodajalca, ki ima sedež zunaj ozemlja držav, in kadar ta oseba stalno prebiva v državi, ne da bi tam 
izvajala večji del dejavnosti, za to osebo ve lja zakonodaja države stalnega prebivališča.  
Člen SSCI.14: Postopki za uporabo člena SSC.10(3)(b) in člena SSC.10(4) [Splošna pravila] ter člena 
SSC.11  [Napoteni delavci]  Protokola (o obveščanju zadevnih nosilcev)  
1. Če v členu  SSCI.15 [Postopek za uporabo čl ena SSC.12] te priloge ni določeno drugače, 
delodajalec oziroma zadevna oseba sama, če ne opravlja dejavnosti kot zaposlena oseba, po 
možnosti vnaprej obvesti pristojnega nosilca v državi, katere zakonodaja se uporablja, kadar oseba 
opravlja svojo dejavnos t zunaj pristojne države.  Ta nosilec zadevni osebi izda potrdilo iz člena 
SSCI.16(2) [Obveščanje zadevnih oseb in delodajalcev] te priloge ter nosilcu, ki ga imenuje pristojni 
organ države, v kateri se dejavnost opravlja, nemudoma da na voljo informacije o  zakonodaji, ki se 
uporablja za to osebo, v skladu s točko (b) člena SSC.10(3) [Splošna pravila] ali členom SSC.11 
[Napoteni delavci] Protokola.  
2. Delodajalec v smislu člena SSC.10(4) [Splošna pravila] Protokola, ki ima zaposleno osebo na 
krovu plovila, ki p luje pod zastavo Združenega kraljestva ali države članice, o tem obvesti pristojnega 
nosilca v državi, katere zakonodaja se uporablja; če je le mogoče, se o tem obvešča vnaprej. Ta 
nosilec v skladu s členom SSC.10(4) [Splošna pravila] Protokola nemudoma da  na voljo informacije o 
zakonodaji, ki se uporablja za zadevno osebo, nosilcu, ki ga imenuje pristojni organ države, pod 
katere zastavo pluje plovilo , na katerem bo delavec opravljal dejavnost.  
 
1213  Člen SSCI.15: Postopek za uporabo člena SSC.12 [ Opravljanje dejavnosti v dveh ali več državah] 
Protokola  
1. Oseba, ki opravlja dejavnosti v dveh ali več državah ali kjer se uporablja člen SSC.12(5) ali (6) 
[ Opravljanje dejavnosti v dveh ali več državah], o tem obvesti nosilca, ki ga imenuje pristojni organ 
države sta lnega prebivališča.  
2. Imenovani nosilec v kraju stalnega prebivališča brez odlašanja določi zakonodajo, ki se 
uporablja za zadevno osebo, ob upoštevanju člena SSC.12 [ Opravljanje dejavnosti v dveh ali več 
državah] Protokola in člena SSCI.13 [Podrobnosti v z vezi s členoma SSC.11 [Napoteni delavci] in 
SSC.12 [Opravljanje dejavnosti v dveh ali več državah] te priloge.  Ta prva določitev je začasna. 
Nosilec o tej začasni določitvi obvesti imenovane nosilce vseh držav, v katerih se dejavnost opravlja.  
3. Začasna dolo čitev zakonodaje, ki se uporablja, kot določa odstavek 2, postane dokončna v 
dveh mesecih potem, ko so bili nosilci, ki so jih imenovali pristojni organi zadevne države, v skladu z 
odstavkom 2 o njej obveščeni, razen če je zakonodaja že dokončno določena n a podlagi odstavka 4 
ali če vsaj eden izmed zadevnih nosilcev do konca tega dvomesečnega roka obvesti nosilca, ki ga je 
imenoval pristojni organ države stalnega prebivališča, da zaenkrat ne more sprejeti določitve ali da 
ima o tem drugačno stališče.  
4. Kadar  obstaja negotovost glede opredelitve zakonodaje, ki naj se uporablja, in morajo zato 
nosilci ali organi ene ali več držav članic in Združenega kraljestva vzpostaviti stike, se na zahtevo 
enega ali več nosilcev, ki so jih imenovali pristojni organ zadevnih  držav, ali pristojnih organov samih 
zakonodaja, ki naj se uporablja za zadevno osebo, določi soglasno, ob upoštevanju člena  SSC.12 
[Opravljanje dejavnosti v dveh ali več državah] Protokola in ustreznih določb člena SSC.13 
[Podrobnosti v zvezi s členoma SS C.11 [Napoteni delavci] in SSC.12 [Opravljanje dejavnosti v dveh ali 
več državah] te priloge.   
Če se stališča zadevnih nosilcev ali pristojnih organov razlikujejo, se ti organi skušajo dogovoriti v 
skladu z zgoraj določenimi pogoji, ob tem pa se uporabi čl en SSCI.6 [Začasna uporaba zakonodaje in 
začasna dodelitev dajatev] te priloge.  
5. Pristojni nosilec države, za zakonodajo katere se določi, da se začasno ali dokončno 
uporablja, o tej odločitvi brez odlašanja obvesti zadevno osebo.  
6. Če zadevna oseba ne zago tovi informacij iz odstavka 1, se ta člen uporablja na pobudo 
nosilca, ki ga imenuje pristojni organ v državi stalnega prebivališča, takoj ko ta izve za okoliščine 
navedene osebe, morda prek drugega zadevnega nosilca.  
Člen SSCI.16: Obveščanje zadevnih oseb  in delodajalcev  
1. Pristojni nosilec države, katere zakonodaja se določi za uporabo na podlagi naslova II 
[Določitev zakonodaje, ki se uporablja] Protokola, zadevno osebo in po potrebi tudi njenega/njene 
delodajalca/delodajalce obvesti o obveznostih, določenih v tej zakonoda ji. Za izpolnitev formalnosti, 
določenih v tej zakonodaji, jim nudi potrebno pomoč.  
2. Pristojni nosilec države, katere zakonodaja se uporablja v skladu z določbo iz naslova II 
[Določitev zakonodaje, ki se uporablja] Protokola, na zahtevo zadevne osebe ali d elodajalca potrdi 
uporabo te zakonodaje ter po potrebi navede datum, do katerega se uporablja, in pod kakšnimi 
pogoji.  
 
1214  Člen SSCI.17:  Sodelovanje med nosilci  
1. Zadevni nosilci pristojnemu nosilcu države, katere zakonodaja se na podlagi naslova II 
[Določitev  zakonodaje, ki se uporablja] Protokola uporablja za osebo, sporočijo potrebne informacije 
za določitev datuma, ko naj se ta zakonodaja začne uporabljati, in prispevkov, ki so jih ta oseba in 
njen delodajalec  / njeni delodajalci dolžni plačati po tej zakon odaji.   
2. Pristojni nosilec države, katere zakonodaja se na podlagi naslova II [Določitev zakonodaje, ki 
se uporablja] Protokola uporablja za določeno osebo, da informacije o datumu, s katerim se ta 
zakonodaja začne uporabljati, na voljo nosilcu, ki ga je im enoval pristojni organ države, katere 
zakonodaja je nazadnje veljala za to osebo.  
Člen SSCI.18: Sodelovanje v primeru dvoma o veljavnosti izdanih dokumentov glede zakonodaje, ki 
se uporablja  
1. V primeru dvoma o veljavnosti dokumenta, ki potrjuje položaj oseb e za namene zakonodaje, 
ki se uporablja, ali točnosti dejstev, ki so podlaga za izdajo dokumenta, nosilec v državi, ki prejme 
dokument, od nosilca, ki je dokument izdal, zahteva, da mu da potrebna pojasnila in po potrebi 
umakne ali popravi navedeni dokumen t. Nosilec, ki zahtevo poda, jo utemelji ter zagotovi ustrezno 
dokazno dokumentacijo, ki je bila razlog zanjo.  
2. Ko nosilec, ki je dokument izdal, prejme tako zahtevo, ponovno preuči razloge za izdajo 
dokumenta in ga, če odkrije napako, umakne ali popravi v  30 delovnih dneh od prejema zahteve. 
Umik ali popravek ima retroaktivni učinek. Če pa bi lahko bil izid nesorazmeren, zlasti če bi lahko 
oseba izgubila status zavarovanca v vseh zadevnih državah za celo obdobje ali za del tega obdobja, 
države preučijo mož nost bolj sorazmerne ureditve v tem primeru. Če nosilec, ki je izdal dokument, 
na podlagi dokazil, ki jih ima na razpolago, ugotovi, da je uporabnik dokumenta goljufal, brez 
odlašanja in z retroaktivnim učinkom umakne ali popravi dokument.   
 
1215  NASLOV III: PO SEBNE DOLOČBE V ZVEZI Z RAZLIČNIMI VRSTAMI DAJATEV  
POGLAVJE 1: DAJATVE ZA BOLEZEN, MATERINSTVO IN ENAKOVREDNE STORITVE ZA OČETOVSTVO  
Člen SSCI.19:  Splošne izvedbene določbe  
1. Pristojni organi ali nosilci zagotavljajo, da so zavarovanim osebam na voljo vsi p otrebni 
podatki o postopkih in pogojih za odobritev storitev, kadar so te storitve zagotovljene na ozemlju 
države, ki ni država pristojnega nosilca.  
2. Ne glede na točko (a) člena SSC.6  [Enako obravnavanje dajatev, dohodka, dejstev ali 
dogodkov] Protokola la hko država postane odgovorna za stroške dajatev v skladu s členom SSC.20 
[Vlagatelji zahtevka za pokojnino] Protokola samo, če je zavarovana oseba vložila zahtevek za 
pokojnino v skladu z zakonodajo te države ali skladno s členi SSC.21 [Pravica do storitev  po 
zakonodaji države stalnega prebivališča] do SSC.27 [Prispevki upokojencev] Protokola, če zavarovana 
oseba prejema pokojnino v skladu z zakonodajo te države.  
Člen SSCI.20: Sistem, ki se uporablja v primeru več kot enega sistema v državi stalnega ali zač asnega 
prebivališča  
Če zakonodaja države stalnega ali začasnega prebivališča vsebuje več kot en sistem zdravstvenega 
zavarovanja za primere bolezni, materinstva ali očetovstva za več kot eno kategorijo zavarovanih 
oseb, se v skladu s členi SSC.15 [Stalno p rebivališče v državi, ki ni pristojna država],  SSC.17(1) 
[Začasno bivanje zunaj pristojne države] , SSC.18  [Potovanje za pridobitev storitev – Odobritev 
ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega prebivališča ], SSC.20  [Vlagatelji zahtevka za pokojnino] , 
SSC.22 [Neobstoj pravice do storitev po zakonodaji države stalnega prebivališča]  ter SSC.24 [Stalno 
prebivališče družinskih članov v državi, v kateri upokojenec nima stalnega prebivališča] Protokola 
uporabljajo določbe zakonodaje o splošnem sistemu za zap oslene delavce.  
Člen SSCI.21:  Stalno prebivališče v državi, ki ni pristojna država  
Postopek in obseg pravice  
1. Za namene uporabe člena SSC.15 [Stalno prebivališče v državi, ki ni pristojna država] 
Protokola se mora zavarovana oseba ali njeni družinski člani  nemudoma prijaviti pri nosilcu v kraju 
stalnega prebivališča.  Njihova pravica do storitev v državi stalnega prebivališča se potrdi z 
dokumentom, ki ga izda pristojni nosilec na zahtevo zavarovane osebe ali na zahtevo nosilca v kraju 
stalnega prebivališča.  
2. Dokument iz odstavka 1 ostane veljaven, dokler pristojni nosilec ne obvesti nosilca v kraju 
stalnega prebivališča o njegovem preklicu.  
Nosilec v kraju stalnega prebivališča pristojnega nosilca obvesti o vsaki prijavi v skladu z odstavkom 1 
in o vsaki spre membi ali preklicu te prijave.  
 
3. Ta člen se smiselno uporablja za osebe iz členov SSC.20  [Vlagatelji zahtevka za pokojnino], 
SSC.22 [Neobstoj pravice do storitev po zakonodaji države stalnega prebivališča] in SSC.23 [Pokojnine 
po zakonodaji ene ali več drž av članic, ki niso države stalnega prebivališča, kadar je pravica do 
dajatev v slednji državi], SSC.24 [Stalno prebivališče družinskih članov v državi, v kateri upokojenec 
nima stalnega prebivališča].  
Povračilo  
 
1216  4. Če ima oseba ali njeni družinski člani:  
(a) izdan dokument iz odstavka 1;   
(b) je ta dokument registriran pri nosilcu v kraju stalnega prebivališča v skladu z odstavkom 1 ter  
(c) je oseba plačala ali so njeni družinski člani plačali zdravstveno dajatev državi stalnega 
prebivališča ali je bila ta plačana v njiho vem imenu kot del vloge za dovoljenje za vstop, 
začasno bivanje, delo ali stalno prebivanje v tej državi,  
lahko ta oseba ali njeni družinski člani pri nosilcu v državi stalnega prebivališča zahtevajo za povračilo 
(v celoti ali delno, odvisno od primera) plačane zdravstvene dajatve.  
4. Če je zahtevek vložen v skladu z odstavkom 1 , nosilec države stalnega preb ivališča odloči o tem 
zahtevku v treh koledarskih mesecih od dneva prejema zahtevka in izvrši vsa povračila v skladu s tem 
členom.   
5. Če je obdobje veljavnosti dokumenta iz odstavka 1 krajše od obdobja, za katero je bila plačana 
zdravstvena dajatev, povrn jeni znesek ne presega tistega deleža zdravstvene dajatve, ki ustreza 
obdobju, za katero je bil dokument izdan.  
6. Če je zdravstveno dajatev plačala druga oseba v imenu osebe, za katero se uporablja ta člen, se 
lahko povračilo izplača tej drugi osebi.  
Člen  SSCI.22: Prebivanje v državi, ki ni pristojna država  
Postopek in obseg pravice  
1. Za uporabo člena SSC.17 [Začasno bivanje zunaj pristojne države] Protokola zavarovana 
oseba izvajalcu zdravstvene oskrbe v državi začasnega prebivališča predloži dokument o 
upravičenosti, ki ga je izdal pristojni nosilec in ki potrjuje njeno upravičenje do storitev.  Če 
zavarovana oseba nima takega dokumenta, se nosilec v kraju začasnega prebivališča, na zahtevo ali 
po potrebi, za njegovo pridobitev obrne na pristojnega nosilca.  
2. Iz tega dokumenta je razvidno, da ima zavarovana oseba pravico do storitev v skladu z merili, 
določenimi v členu SSC.17 [Začasno bivanje zunaj pristojne države] Protokola, pod enakimi pogoji, 
kot veljajo za osebe, zavarovane v skladu z zakonodajo države z ačasnega prebivališča, poleg tega 
izpolnjuje zahteve iz Dodatka SSCI.2.  
3. Storitve iz člena SSC.17(1) [Začasno bivanje zunaj pristojne države] Protokola obsegajo 
storitve, ki se zagotavljajo v državi začasnega prebivališča v skladu z njeno zakonodajo in so p otrebne 
iz zdravstvenih razlogov, tako da se zavarovana oseba pred predvidenim koncem začasnega 
prebivanja ne bi bila prisiljena vrniti v pristojno državo, da bi bila deležna potrebnega zdravljenja.  
 Postopek ter načini kritja in povračila stroškov storite v  
4. Če je zavarovana oseba dejansko krila stroške vseh ali dela storitev, zagotovljenih v okviru 
člena SSC.17 [Začasno bivanje zunaj pristojne države] Protokola, in zakonodaja, ki jo uporablja 
nosilec v kraju začasnega prebivališča, predvideva možnost povra čila teh stroškov zavarovani osebi, 
lahko zavarovana oseba zahtevek za povračilo naslovi na nosilca v kraju začasnega prebivališča.  V 
tem primeru ji ta nosilec neposredno povrne znesek stroškov, ki ustreza zadevnim storitvam v mejah 
in pod pogoji stopenj p ovračil, ki jih določa njegova zakonodaja.  
 
1217  5. Če zahteva za povračilo teh stroškov ni bila neposredno naslovljena na nosilca v kraju 
začasnega prebivališča, nastale stroške zadevni osebi povrne pristojni nosilec v skladu s stopnjami 
povračil, ki jih uporablja  nosilec v kraju začasnega prebivališča, ali zneski, ki bi se povrnili nosilcu v 
kraju začasnega prebivališča, če bi se v zadevnem primeru uporabil člen SSCI.47 te priloge SSCI.47 
[Načela] k Protokolu.  
Nosilec v kraju začasnega prebivališča pristojnemu nos ilcu na zahtevo zagotovi potrebne podatke o 
teh stopnjah ali zneskih.  
6. Z odstopanjem od odstavka 5 lahko pristojni nosilec nastale stroške povrne v mejah in po 
stopnjah, ki jih določa njegova zakonodaja, če se zavarovana oseba strinja, da se zanjo uporabi ta 
določba.  
7. Če zakonodaja države začasnega prebivališča ne predvideva povračila stroškov v  skladu 
z odstavki 4  in 5 v  zadevnem primeru, lahko pristojni nosilec povračilo ustreznih stroškov opravi 
v mejah in stopnjah, ki jih določa njegova zakonodaja, ne da  bi bilo za to potrebno soglasje 
zavarovane osebe.  
8. Povračilo, ki ga prejme zavarovana oseba, v nobenem primeru ne sme presegati zneska 
stroškov, ki jih je ta oseba dejansko imela.  
9. Kadar so izdatki veliki, lahko pristojni nosilec zavarovani osebi izplača ustrezen predujem 
takoj, ko zadevna oseba pri njem vloži zahtevo za povračilo.  
Družinski člani  
10. Odstavki 1 do 9 se smiselno uporabljajo za družinske člane zavarovane osebe.  
Povračilo za študente  
11. Kadar oseba:  
(a) ima veljaven dokument o upravičenosti iz Dodatka SSCI -2, ki ga je izdal pristojni nosilec;  
(b) je bila sprejeta na visokošolski zavod v državi, ki ni pristojna država (država študija), da 
lahko opravlja redni študij v visoko šolskem izobraževalnem programu, ki ga priznava ta 
država, vključno z diplomami, spričevali ali doktorati, pridobljenimi na visokošolskem 
zavodu, kar lahko vključuje pripravljalni tečaj pred tem izobraževanjem v skladu z 
nacionalnim pravom ali obvezno uspo sabljanje;  
(c) v obdobju, na katerega se nanaša zdravstvena dajatev, ne opravlja ali ni opravljala 
dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe v državi študija;  
(d) je plačala zdravstveno dajatev državi študija ali je bila ta plačana v njenem imenu kot del 
vloge  za izdajo dovoljenja za vstop, začasno ali stalno prebivanje za namene rednega 
študija v tej državi;  
ta oseba lahko pri nosilcu države študija zahteva povračilo (v celoti ali delno, odvisno od 
primera) plačane zdravstvene dajatve.  
12. Če je zahtevek vložen v skladu z odstavkom 11, nosilec države študija ta zahtevek obravnava 
in poravna v razumnem roku, vendar najpozneje v šestih koledarskih mesecih od dneva prejema 
zahtevka, in izvrši kakršno koli povračilo v skladu s tem členom.  
 
1218  13. Kadar je obdobje veljavnosti d okumenta o upravičenosti iz točke (a) odstavka 11 krajše od 
obdobja, za katero je bila plačana zdravstvena dajatev, je znesek povrnjene zdravstvene dajatve enak 
plačanemu znesku, ki ustreza obdobju veljavnosti navedenega dokumenta.  
14. Če je zdravstveno dajate v plačala druga oseba v imenu osebe, za katero se uporablja ta člen, 
se lahko povračilo izplača tej drugi osebi.  
15. Odstavki 11 do 14 se smiselno uporabljajo za družinske člane zavarovane osebe.  
16. Ta člen se preneha uporabljati dvanajst mesecev po začetku velja vnosti tega sporazuma.  
17. Oseba, ki je izpolnjevala pogoje iz odstavka 11 v obdobju med začetkom veljavnosti tega 
sporazuma in datumom iz odstavka 16 , lahko za to obdobje ob začetku veljavnosti tega člena vloži 
zahtevek za povračilo v skladu z odstavkom 11.  
18. Z odstopanjem od člena SSC.5(1) [Enako obravnavanje] lahko država študija v skladu s svojo 
nacionalno zakonodajo zaračuna dajatve za storitve, ki ne izpolnjujejo meril iz točke (a) člena 
SSC.17(1) [Začasno bivanje zunaj pristojne države] in ki se opravijo osebi, za katero je bilo izvršeno 
povračilo med začasnim bivanjem te osebe za obdobje, na katero se povračilo nanaša.  
Člen SSCI.23:  Načrtovano zdravljenje  
Postopek za izdajo dovoljenja  
1. Za namene uporabe člena SSC.18 (1) [Potovanje za pridobitev storitev  – Odobritev 
ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega prebivališča] Protokola zavarovana oseba nosilcu v 
kraju začasnega prebivališča predloži dokument, ki ga je izdal pristojni nosilec.  V tem členu pristojni 
nosilec pomeni nosilca, ki krije stroške na črtovanega zdravljenja; v primerih iz člena SSC.18(4) 
[otovanje za pridobitev storitev – Odobritev ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega 
prebivališča ] in SSC.25(5) [Začasno bivanje upokojenca ali njegovih družinskih članov v državi, v kateri 
nimajo stalnega prebivališča – začasno bivanje v pristojni državi – odobritev ustreznega zdravljenja 
zunaj države stalnega prebivališča] Protokola, v katerih se stroški zdravstvenih storitev, ki se 
zagotovijo v državi stalnega prebivališča, povrnejo v pavšalnih z neskih, za pristojnega nosilca velja 
nosilec v kraju stalnega prebivališča.  
2. Če zavarovana oseba v pristojni državi nima stalnega prebivališča, za dovoljenje zaprosi 
nosilca iz kraja stalnega prebivališča, ki to nemudoma posreduje pristojnemu nosilcu.  
V te m primeru nosilec v kraju stalnega prebivališča z izjavo potrdi, da so pogoji iz drugega stavka 
člena SSC.18(2)  [Potovanje za pridobitev storitev – odobritev ustreznega zdravljenja zunaj države 
stalnega prebivališča] Protokola v državi stalnega prebivališ ča izpolnjeni.  
Pristojni nosilec lahko izdajo dovoljenja zavrne le, če v skladu z oceno nosilca v kraju stalnega 
prebivališča pogoji iz drugega stavka člena SSC.18(2) [Potovanje za pridobitev storitev – odobritev 
ustreznega zdravljenja zunaj države stalneg a prebivališča] Protokola v državi stalnega prebivališča 
zavarovane osebe niso izpolnjeni ali če se lahko enako zdravljenje zagotovi v pristojni državi, in sicer 
v roku, ki je sprejemljiv z medicinskega vidika, ob upoštevanju trenutnega zdravstvenega stanj a in 
verjetnega poteka bolezni zadevne osebe.  
Pristojni nosilec obvesti nosilca v kraju stalnega prebivališča o svoji odločitvi.  
Če odgovor ne prispe v roku, določenem z nacionalno zakonodajo, se šteje, da je dovoljenje izdal 
pristojni nosilec.  
 
1219  3. Če zavarovana oseba, ki nima stalnega prebivališča v pristojni pogodbenici, potrebuje nujno 
zdravljenje življenjskega pomena, v skladu z drugim stavkom člena  SSC.18(2) [Potovanje za 
pridobitev storitev – odobritev ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega  prebivališča] Protokola 
dovoljenja ni mogoče zavrniti, dovoljenje pa v imenu pristojnega nosilca izda nosilec v kraju stalnega 
prebivališča, ki o tem brez odlašanja obvesti pristojnega nosilca.  
Pristojni nosilec sprejme ugotovitve in možnosti zdravljenja v kontekstu potrebe po nujnem 
zdravljenju življenjskega pomena, ki jih določijo zdravniki, ki jih pooblasti nosilec države stalnega 
prebivališča, ki izda odobritev.  
4. Med celotnim potekom postopka za izdajo dovoljenja si pristojni nosilec pridržuje pravico,  da 
zavarovano osebo napoti na zdravniški pregled, ki ga opravi zdravnik po njegovi lastni izbiri v 
pogodbenici začasnega ali stalnega prebivališča.  
5. Nosilec v kraju stalnega prebivališča brez poseganja v odločitev glede odobritve obvesti 
pristojnega nosil ca, če je z zdravstvenega vidika primerno dodatno zdravljenje, ki ga zajema 
obstoječa odobritev.  
Kritje stroškov zdravstvenih storitev, ki jih je povzročila zavarovana oseba  
6. Brez poseganja v odstavek  7 člena SSCI.22(4) in (5) [Prebivanje v državi, ki ni pristojna 
država] se ta priloga uporablja smiselno.  
7. Če je zavarovana oseba dejansko sama krila stroške ali del stroškov za odobrene zdravstvene 
storitve in so stroški, ki jih je pristojni nosilec obvezan povrniti nosilcu v kraju začasnega prebivališča 
ali zavarovani osebi v skladu z odstavkom 6 (dejanski stroški), nižji od stroškov, ki bi jih moral 
prevzeti za enako zdravljenje v pristojni državi (teoretični stroški), pristojni nosilec na zahtevo povrne 
stroške zdravljenja, ki jih je ta imela, do višine, z a katero teoretični stroški presegajo dejanske 
stroške. Vendar povrnjeni znesek ne sme presegati stroškov, ki jih je zavarovana oseba dejansko 
imela, ter se lahko upošteva znesek, ki bi ga zavarovana oseba morala plačati, če bi bila zdravstvena 
storitev op ravljena v pristojni državi.  
Kritje potnih stroškov in stroškov bivanja v okviru načrtovanega zdravljenja  
8. Kadar nacionalna zakonodaja pristojnega nosilca zagotavlja povračilo potnih stroškov in 
stroškov bivanja, ki so neločljivo povezani z zdravljenjem z avarovane osebe, te stroške za zadevno 
osebo in po potrebi osebo, ki jo spremlja, krije ta nosilec, kadar je odobreno zdravljenje v drugi 
državi.  
Družinski člani   
9. Odstavki 1 do 8 se smiselno uporabljajo za družinske člane zavarovane osebe.  
Člen SSCI.24: Denarne dajatve za nezmožnost za delo v primeru začasnega ali stalnega prebivališča v 
državi, ki ni pristojna država.  
Postopek, predpisan za zavarovano osebo  
1. Če zakonodaja pristojne države zahteva, da zavarovana oseba predloži potrdilo, da bi se ji 
prizna le denarne dajatve v zvezi z nezmožnostjo za delo na podlagi člena SSC.19(1)  [Denarne 
dajatve] Protokola, zavarovana oseba zdravnika v državi stalnega prebivališča, ki je ugotovil njeno 
zdravstveno stanje, zaprosi za potrditev njene nezmožnosti za delo in  verjetno trajanje te 
nezmožnosti.   
 
1220  2. Zavarovana oseba pošlje potrdilo pristojnemu nosilcu v roku, ki ga določa zakonodaja 
pristojne države.  
3. Če lečeči zdravniki v državi stalnega prebivališča ne izdajajo potrdil o nezmožnosti za delo in 
če so ta potrdila pot rebna v skladu z zakonodajo pristojne države, zadevna oseba vloži zahtevek 
neposredno pri nosilcu v kraju stalnega prebivališča.  Ta nosilec brez odlašanja poskrbi, da se 
zdravstveno oceni nezmožnost osebe za delo in da se sestavi potrdilo iz odstavka 1. Po trdilo se takoj 
posreduje pristojnemu nosilcu.  
4. Predložitev dokumenta iz odstavkov 1, 2 in 3 zavarovane osebe ne odvezuje od izpolnjevanja 
obveznosti, določenih z zakonodajo, ki se uporablja, zlasti obveznosti do njenega delodajalca. 
Delodajalec ali pristoj ni nosilec lahko po potrebi zaposlenega pozove k dejavnostim, namenjenim 
spodbujanju in podpiranju vrnitve zavarovane osebe v delovno okolje.  
Postopek, predpisan za nosilca v državi stalnega prebivališča  
5. Na zahtevo pristojnega nosilca nosilec v kraju sta lnega prebivališča opravi vse potrebne 
upravne preglede ali zdravstvene preglede zadevne osebe v skladu z zakonodajo, ki se zanj 
uporablja.  Poročilo zdravnika, ki je opravil pregled – zlasti o verjetnem trajanju nezmožnosti za delo 
–, nosilec v kraju staln ega prebivališča brez odlašanja posreduje pristojnemu nosilcu.  
Postopek, predpisan za pristojnega nosilca   
6. Pristojni nosilec si pridrži pravico, da zavarovanca napoti na zdravniški pregled k zdravniku 
po svoji izbiri.  
7. Brez poseganja v drugi stavek člena S SC.19(1) [Denarne dajatve] Protokola pristojni nosilec 
izplača denarne dajatve neposredno zadevni osebi in po potrebi o tem obvesti nosilca v kraju 
stalnega prebivališča.  
8. Za uporabo člena SSC.19(1) [Denarne dajatve] Protokola so navedbe v potrdilu o 
nezmož nosti za delo zavarovane osebe, ki je bilo sestavljeno v drugi državi na podlagi zdravniških 
ugotovitev zdravnika, ki je opravil pregled, ali nosilca, enako pravno veljavne kot potrdilo, 
sestavljeno v pristojni državi.  
9. Če pristojni nosilec zavrne izplačilo  denarnih dajatev, o tej svoji odločitvi obvesti zavarovano 
osebo in tudi nosilca v kraju stalnega prebivališča.  
Postopek v primeru prebivanja v državi, ki ni pristojna država  
10. Določbe odstavkov 1 do 9 se smiselno uporabljajo, kadar zavarovana oseba začas no prebiva 
v državi, ki ni pristojna država.  
Člen SSCI.25:  Prispevki upokojencev  
Če oseba pokojnino prejema od več kot ene države, znesek prispevkov, ki se odtegnejo od vseh 
izplačanih pokojnin, nikakor ne sme presegati zneska, ki bi ga bila dolžna plačati oseba z enakim 
zneskom pokojnine, prejetim od pristojne države.  
Člen SSCI.26:  Posebni izvedbeni ukrepi  
1. Če je oseba ali skupina oseb na zahtevo izvzeta iz obveznega zdravstvenega zavarovanja in te 
osebe torej niso vključene v sistem zdravstvenega zavarovanja, za katerega se uporablja Protokol, 
 
1221  nosilec v državi zgolj na podlagi tega izvzetja ni odgovoren za k ritje stroškov storitev ali denarnih 
dajatev, ki so bile zagotovljene tem osebam ali njihovim družinskim članom v skladu s poglavjem I 
[Dajatve za bolezen, materinstvo in enakovredna dajatev za očetovstvo] naslova III Protokola.   
2. Če osebe iz odstavka  1 in njihovi družinski člani stalno prebivajo v državi, v kateri pravica do 
storitev ni pogojena z zavarovanjem ali dejavnostjo zaposlene ali samozaposlene osebe, so te osebe 
dolžne plačati celotne stroške storitev, ki so bile zagotovljene v državi njihovega st alnega 
prebivališča.  
POGLAVJE 2:  DAJATVE ZA NESREČE PRI DELU IN POKLICNE BOLEZNI  
Člen SSCI.27: Pravica do storitev in denarnih dajatev v primeru stalnega ali začasnega bivanja v 
državi, ki ni pristojna država  
1. Za namene uporabe člena SSC.31 [Pravica do sto ritev in denarnih dajatev] Protokola se 
smiselno uporabljajo postopki iz člena SSCI.21 [Stalno prebivališče v državi, ki ni pristojna država] za 
SSCI.24 [ Dajatve v zvezi z nezmožnostjo za delo v primeru začasnega ali stalnega prebivališča v 
državi, ki ni pristojna država] .   
2. Če nosilec države začasnega ali stalnega prebivališča zagotovi posebne storitve zaradi nesreč 
pri delu in poklicnih bolezni v skladu z nacionalno zakonodajo, o tem brez odlašanja obvesti 
pristojnega nosilca.  
Člen SSCI.28: Postopek v pr imeru nesreč pri delu ali poklicne bolezni, ki nastopi v državi, ki ni 
pristojna država  
1. Kadar se nesreča pri delu prvič pripeti na ozemlju države, ki ni pristojna država, ali se 
poklicna bolezen zdravniško prvič ugotovi na tem ozemlju, je treba nesrečo pri  delu ali poklicno 
bolezen prijaviti v skladu z določbami zakonodaje pristojne države, če seznanitev ali obvestilo v 
okviru nacionalne zakonodaje obstaja, ne da bi to vplivalo na druge uporabne pravne določbe, ki 
veljajo na ozemlju države, kjer se je nesre ča pri delu pripetila ali kjer je bila poklicna bolezen prvič 
zdravniško ugotovljena, in ki se v takšnih primerih še naprej uporabljajo.  Prijava ali obvestilo se 
naslovi na pristojnega nosilca.  
2. Nosilec države, na katere ozemlju se je pripetila nesreča pri  delu ali je bila prvič zdravniško 
ugotovljena poklicna bolezen, pristojnemu nosilcu pošlje zdravniška potrdila, pripravljena na ozemlju 
te države.   
3. Če v primeru nesreče na poti v službo ali iz nje na ozemlju države, ki ni pristojna država, 
obstajajo razlo gi za izvedbo preiskave na ozemlju prve države, da bi določili upravičenost do zadevne 
storitve, lahko pristojni nosilec v ta namen imenuje osebo in o tem obvesti organe te države.  Nosilci 
med seboj sodelujejo, da bi preučili vse ustrezne informacije in ur adna poročila ter vse druge 
dokumente, povezane z nesrečo.  
4. Ob koncu zdravljenja se na zahtevo pristojnega nosilca pošlje podrobno poročilo, kateremu 
so priložena zdravniška potrdila o trajnih posledicah nesreče ali bolezni ter zlasti o trenutnem stanju 
poškodovane osebe in okrevanju ali stabilizaciji njenega zdravstvenega stanja.  Ustrezne pristojbine 
plača nosilec v kraju stalnega prebivališča oziroma nosilec v kraju začasnega prebivališča po stopnji, 
ki jo uporablja ta nosilec, vendar se zaračunajo pristo jnemu nosilcu.  
5. Pristojni nosilec na zahtevo obvesti nosilca v kraju stalnega ali začasnega prebivališča o 
odločitvi, ki določa datum okrevanja ali stabilizacije zdravstvenega stanja, in po potrebi o odločitvi v 
zvezi z dodelitvijo pokojnine.  
 
1222  Člen SSCI.29: Dvom glede poklicne narave nesreče ali bolezni  
1. Kadar pristojni nosilec izpodbija uporabo zakonodaje o nesrečah pri delu in poklicnih 
boleznih v okviru člena SSC.31(2) [Pravica do storitev in denarnih dajatev] Protokola, o tem brez 
odlašanja obvesti nosilca  v kraju stalnega prebivališča ali nosilca v kraju začasnega prebivališča, ki je 
zagotovila storitve, za katere se nato šteje, da spadajo v zdravstveno zavarovanje.  
2. Če je bila o tem sprejeta dokončna odločitev, pristojni nosilec brez odlašanja obvesti nos ilca 
v kraju stalnega prebivališča ali nosilca v kraju začasnega prebivališča, ki je zagotovil storitve.  
Če se ugotovi, da se nesreča ni pripetila pri delu ali da ne gre za poklicno bolezen, se storitve še 
naprej zagotavljajo kot zdravstvene storitve, če j e zadevna oseba do njih upravičena.  
Če se ugotovi, da se je nesreča pripetila pri delu ali da gre za poklicno bolezen, veljajo zdravstvene 
storitve, zagotovljene zadevni osebi, kot storitve zaradi nesreče pri delu ali poklicne bolezni od 
datuma, ko se je nesreča pri delu pripetila oziroma je bila poklicna bolezen prvič zdravstveno 
ugotovljena.  
3. Drugi pododstavek člena SSCI.6(5) [Začasna uporaba zakonodaje in začasna dodelitev 
dajatev] te priloge se uporablja smiselno.  
Člen SSCI.30: Postopek v primeru izpostavljenosti tveganjem za nastanek poklicne bolezni v dveh ali 
več državah  
1. V primeru iz člena SSC.33 [Dajatve za poklicno bolezen, kadar je bila oseba, ki je zbolela za to 
boleznijo, izpostavljena enakemu tveganju v več državah] Protokola, se seznanite v ali obvestilo o 
poklicni bolezni pošlje pristojnemu nosilcu za poklicne bolezni v zadnji državi, po zakonodaji katere je 
zadevna oseba zadnjič opravljala dejavnost, ki bi lahko povzročila zadevno bolezen.  
Če nosilec, ki mu je bila poslana seznanitev ali obvestilo, ugotovi, da se je dejavnost, ki bi lahko 
povzročila zadevno poklicno bolezen, nazadnje izvajala po zakonodaji druge države, pošlje seznanitev 
ali obvestilo in vse spremne dokumente zadevnemu nosilcu v tej državi.  
2. Kadar nosilec države, po zakono daji katere je zadevna oseba nazadnje opravljala dejavnost, 
ki bi lahko povzročila zadevno poklicno bolezen, ugotovi, da ta oseba ali njeni svojci ne izpolnjujejo 
pogojev te zakonodaje, med drugim zato, ker zadevna oseba v tej državi nikoli ni opravljala 
dejavnosti, ki bi lahko povzročila zadevno poklicno bolezen, ali ker zadevna država ne priznava 
poklicne narave nesreče, nosilcu države, po zakonodaji katere je ta oseba opravljala dejavnost, ki bi 
lahko povzročila zadevno poklicno bolezen, brez odlašanja p ošlje seznanitev ali obvestilo in vse 
spremne dokumente, tudi ugotovitve in poročila o zdravniških pregledih, ki jih je izvedel prvi nosilec.  
3. Če je ustrezno, nosilci ponovijo postopek iz odstavka 2 in zadevo vrnejo vse do zadevnega 
nosilca v državi, po zak onodaji katere je zadevna oseba prvič izvajala dejavnost, ki bi lahko povzročila 
zadevno poklicno bolezen.  
Člen SSCI.31: Izmenjava informacij med nosilci in izplačilo predujmov v primeru pritožbe zoper 
odločitev o zavrnitvi zahtevka  
1. V primeru pritožbe zope r odločitev o zavrnitvi zahtevka, ki jo sprejme nosilec v državi, po 
zakonodaji katere je zadevna oseba izvajala dejavnost, ki bi lahko povzročila zadevno poklicno 
bolezen, je ta nosilec dolžan o tem obvestiti nosilca, ki mu je bila poslana seznanitev ali obvestilo po 
postopku iz člena  SSCI.30(2) [Postopek v primeru izpostavljenosti tveganjem za nastanek poklicne 
 
1223  bolezni v dveh ali več državah] te priloge, in ga naknadno obvestiti, ko se sprejme dokončna 
odločitev.  
2. Če je pravica do dajatev zagotovljena z za konodajo, ki jo uporablja nosilec, ki mu je bila 
poslana zadevna seznanitev ali obvestilo, ta nosilec izplača predujme v višini zneska, ki se po potrebi 
določi po posvetovanju z nosilcem, ki je izdal odločitev, zoper katero je bila vložena pritožba, pri te m 
pa je treba paziti, da niso izplačani previsoki zneski.  Ta nosilec povrne znesek izplačanih predujmov, 
če je v skladu z rezultatom pritožbe dolžan zagotoviti dajatve. Ta predujem se nato po postopku iz 
členov SSCI.56  [Neupravičeno izplačane dajatve] in 57 [Začasno izplačane denarne dajatve ali 
prispevki] te priloge odšteje od zneska dajatev, do katerih je upravičena zadevna oseba.  
3. Drugi pododstavek člena SSCI.6(5) [Začasna uporaba zakonodaje in začasna dodelitev 
dajatev] te priloge se uporablja smiselno.  
Člen SSCI.32:  Poslabšanje poklicne bolezni  
V primerih iz člena SSC.34 [Poslabšanje poklicne bolezni] Protokola mora vlagatelj zahtevka nosilcu v 
državi, pri kateri uveljavlja pravice do dajatev, dati podrobne podatke o predhodno odobrenih 
dajatvah za zad evno poklicno bolezen. Ta nosilec se za pridobitev vseh podatkov, za katere meni, da 
so potrebni, lahko obrne na vse druge predhodno pristojne nosilce.  
Člen SSCI.33: Ocenitev stopnje nezmožnosti v primeru predhodne ali poznejše nesreče pri delu ali 
poklicn e bolezni  
Če je do prejšnje ali poznejše nezmožnosti za delo prišlo zaradi nesreč, ki se je pripetila, ko je za 
zadevno osebo veljala zakonodaja države, ki nezmožnosti za delo ne razlikuje glede na njihov izvor, je 
pristojni nosilec ali organ, ki ga je določil prist ojni organ zadevne države:  
(a) na zahtevo pristojnega nosilca druge države dolžan predložiti podatke o stopnji prejšnje ali 
poznejše nezmožnosti za delo ter, če je to mogoče, podatke, iz katerih je mogoče ugotoviti, ali 
je nezmožnost za delo posledica nesreče  pri delu v smislu zakonodaje, ki jo uporablja nosilec 
druge države;  
(b) za pridobitev pravice do dajatev in za določitev zneska dajatev v skladu z določbami 
zakonodaje, ki jo uporablja, upošteva stopnjo nezmožnosti za delo, ki jo povzročijo ti prejšnji 
ali po znejši primeri.  
Člen SSCI.34: Predložitev in preučitev zahtevkov za pokojnine ali dopolnilne dodatke  
Da bi zadevna oseba ali njeni svojci s stalnim prebivališčem na ozemlju druge države, prejemali 
pokojnino ali dopolnilne dodatke po zakonodaji države, zaht evek po potrebi naslovijo na pristojnega 
nosilca ali na nosilca v kraju stalnega prebivališča, ki ga pošlje pristojnemu nosilcu.  
Zahtevek vsebuje informacije, potrebne v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja pristojni nosilec.  
POGLAVJE 3: POMOČI OB SMRTI  
Člen SSCI.35:  Zahtevek za pomoč ob smrti  
Za namene uporabe členov SSC.37 [Pravica do pomoči, kadar smrt nastopi v državi, ki ni pristojna 
država] in SSC.38 [Dodeljevanje dajatev v primeru smrti upokojenca] Protokola je treba zahtevek za 
pomoč ob smrti nasl oviti na pristojnega nosilca ali nosilca v kraju stalnega prebivališča vlagatelja 
zahtevka, ki zahtevek pošlje pristojnemu nosilcu.   
 
1224  Zahtevek vsebuje informacije, potrebne v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja pristojni nosilec.  
 
1225  POGLAVJE 4:  DAJATVE ZA I NVALIDNOST TER STAROSTNE IN DRUŽINSKE POKOJNINE  
Člen SSCI.36: Dodatne določbe za izračun dajatve  
1. Za izračun teoretičnega zneska in dejanskega zneska dajatve v skladu s členom SSC.47(1)(b) 
[Dodelitev dajatev] Protokola se uporabljajo pravila iz člena  SSCI.1 1(3), (4), (5) in (6) [Seštevanje dob] 
Priloge.  
2. Če dobe prostovoljnega zavarovanja ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja niso bile 
upoštevane v skladu s členom SSC.11(3) [Seštevanje dob] te priloge, nosilec v državi, v skladu z 
zakonodajo katere ali katerega so bile te dobe dopolnjene, zanje izrač una ustrezni znesek v skladu z 
določbami zakonodaje, ki jo uporablja. Dejanski znesek dajatve, izračunan v skladu s 
členom  SSC.47(1)(b) [Dodelitev dajatev] Protokola, se poveča za znesek, ki ustreza dobam 
prostovoljnega zavarovanja ali prostovoljnega nadal jevanja zavarovanja.  
3. Nosilec v vsaki državi v skladu z zakonodajo, ki se uporablja, izračuna izplačljivi znesek, ki 
ustreza dobam prostovoljnega zavarovanja ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja in za 
katerega v skladu s členom SSC.48(3)(c) [Pravila  za preprečevanje prekrivanja] Protokola ne veljajo 
določbe druge države o odpravi, zmanjšanju ali začasni opustitvi dajatev.  
Kadar pristojni nosilec tega zneska ne more neposredno določiti zaradi zakonodaje, na podlagi katere 
so zavarovalnim dobam dodelj ene različne vrednosti, se lahko določi fiktivni znesek. Specializirani 
odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti podrobno predpiše načine za določitev tega 
fiktivnega zneska.  
Člen SSCI.37:  Zahtevki za dajatve  
A. Vložitev zahtevkov za starostne pokojn ine in pokojnine preživelih oseb  
1. Vlagatelj svoj zahtevek vloži pri nosilcu v kraju stalnega prebivališča ali pri nosilcu v državi, 
katere zakonodaja se je nazadnje uporabljala.  Če za zadevno osebo nikoli ni veljala zakonodaja, ki jo 
uporablja nosilec v kr aju stalnega prebivališča, ta nosilec zahtevek posreduje nosilcu v državi, katere 
zakonodaja se je nazadnje uporabljala.  
2. Datum  vložitve zahtevka velja  za vse zadevne nosilce.  
3. Če vlagatelj v svojem zahtevku ni navedel, da je bil zaposlen ali je prebival v drugih državah, 
čeprav je bil k temu pozvan, se ne glede na določbe odstavka 2 kot datum vložitve zahtevka pri 
nosilcu, ki uporablja zadevno zakonodajo, upošteva datum, ko vlagatelj dopolni  svoj prvotni zahtevek 
ali vloži nov zahtevek z navedbo manjkajočih  dob zaposlitve ali/in prebivanja v državi, razen če so 
določbe te zakonodaje ugodnejše.  
Člen SSCI.38: Dokazila in podatki, ki jih vlagatelj priloži zahtevku  
1. Vlagatelj zahtevek vloži v skladu z določbami zakonodaje, ki jo uporablja nosilec iz člena 
SSCI.3 7(1)[Zahtevki za dajatve] te priloge, ter mu predloži dokazila, ki se zahtevajo po tej zakonodaji.  
Vlagatelj predloži vse ustrezne razpoložljive podatke in dokazila, ki se nanašajo na zavarovalne dobe 
(nosilci, identifikacijske številke), dobe zaposlitve ( delodajalci) ali samozaposlitve (vrsta in kraj 
opravljanja dejavnosti) ter prebivanja (naslove), ki so morda bile dopolnjene po drugi zakonodaji, in 
tudi trajanje teh obdobij.  
2. Če prosilec v skladu s členom SSC.45(1) [Splošne določbe] Protokola zaprosi za o dlog 
dodelitve dajatev za starost po zakonodaji ene ali več držav, mora to v svojem zahtevku omeniti in 
 
1226  pri tem navesti zakonodajo, po kateri prosi za odlog.  Da bi vlagatelj to pravico lahko uveljavil, mu 
zadevni nosilci, na njegovo zahtevo, sporočijo vse razpoložljive podatke in ga tako seznanijo s 
posledicami sočasne ali postopne dodelitve dajatev, ki jih lahko zahteva.  
3. Če vlagatelj umakne zahtevek za dajatve, predvidene po zakonodaji določene države, se ta 
umik ne upošteva kot sočasen umik zahtevka za dajatve v skladu z zakonodajo druge države.   
Člen SSCI.39:  Obravnava zahtevkov s strani zadevnih nosilcev  
Nosilec za stike  
1. Nosilec, pri katerem se v skladu s členom SSCI.37(1) [Zahtevki za dajatve] te priloge k 
Protokolu vloži ali ki se mu posreduje zahtevek za dajatve, je v nadaljnjem besedilu imenovan 
„nosilec za stike“.  Nosilec v kraju stalnega prebivališča ni nosilec za stike, če za zadevno osebo ni 
nikoli veljala zakonodaja, ki jo uporablja ta nosilec.  
Poleg obravnave zahtevka za dajatve po zakon odaji, ki jo uporablja, ta nosilec – kot nosilec za stike – 
vodi izmenjavo podatkov, obveščanje o odločbah in dejavnosti, ki jih zadevni nosilci potrebujejo za 
obravnavo zahtevka, na zahtevo vlagatelja pa temu sporoči vse podatke, pomembne za vidike 
preuči tve, ki se izvede na podlagi tega Protokola, ter ga obvešča o poteku.  
Preučitev zahtevkov za starostne pokojnine in pokojnine preživelih oseb  
2. Nosilec za stike vsem zadevnim nosilcem brez odlašanja pošlje zahtevke za dajatve in vse 
razpoložljive dokumente  ter po potrebi dokumente, ki jih je vlagatelj predložil, da bi lahko hkrati 
začeli obravnavati zahtevek. Nosilec za stike drugim nosilcem sporoči zavarovalne dobe ali dobe 
prebivanja, za katera velja njegova zakonodaja. Navede tudi dokumente, ki bodo pred loženi kasneje, 
in zahtevek čim prej dopolni.  
3. Vsak od zadevnih nosilcev nosilcu za stike in drugim zadevnim nosilcem čim prej sporoči 
zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, za katera velja njihova zakonodaja.  
4. Vsak od zadevnih nosilcev izračuna znesek dajat ev v skladu s členom SSC.47 [Dodelitev 
dajatev] Protokola ter nosilcu za stike in ostalim zadevnim nosilcem sporoči svojo odločitev, znesek 
priznanih dajatev in vse podatke, ki se zahtevajo za namene členov SSC.48 [Pravila za preprečevanje 
prekrivanja] do SSC.50 [Prekrivanje dajatev druge vrste] Protokola.  
5. Če nosilec na podlagi podatkov iz odstavkov 2 in 3 tega člena ugotovi, da se uporablja člen 
SSC.52(2) ali (3) [Zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, krajše od enega leta] Protokola o tem obvesti 
nosilca z a stike in ostale zadevne nosilce.   
Člen SSCI.40:  Sporočanje odločitev vlagatelju  
1. Vsak nosilec vlagatelja obvesti o odločbi, ki jo je izdal v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja. V 
vsaki odločbi so navedena tudi pravna sredstva in roki za pritožbe. Potem  ko je bil nosilec za stike 
obveščen o vseh odločbah, ki jih je sprejel posamezni nosilec, pošlje vlagatelju in ostalim zadevnim 
nosilcem povzetek teh odločb. Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti 
pripravi vzorec povzetka.  Povzete k se pošlje vlagatelju v jeziku nosilca oziroma, če tako zahteva 
vlagatelj, v katerem koli jeziku, vključno z angleščino, ki ga je ta izbral in je priznan kot uradni jezik 
Unije.  
2. Če vlagatelj po prejemu povzetka meni, da je imel medsebojni učinek odločb, k i sta jih 
sprejela dva ali več nosilcev, negativne učinke na njegove pravice, ima pravico do revizije odločb 
 
1227  zadevnih nosilcev v rokih, ki jih določa posamezna nacionalna zakonodaja.  Rok začne teči na dan 
prejema povzetka. Vlagatelja se o rezultatu revizij e pisno obvesti.  
Člen SSCI.41:  Določitev stopnje invalidnosti  
Vsak nosilec ima v skladu s svojo zakonodajo možnost, da vlagatelja zahtevka napoti na zdravniški 
pregled k zdravniku ali drugemu izvedencu po svoji izbiri, da se tako ugotovi stopnja invalidnosti. 
Vendar pa nosilec v državi dokumentacijo in zdravniška poročila ter administrativne podatke, ki jih 
pridobi od nosilcev v drugih državah, upošteva, kot če bi bili zbrani na njegovem ozemlju.  
Člen SSCI.42:  Začasna izplačila in akontacije  
1. Ne g lede na člen SSCI.7 [Začasni izračun dajatev in prispevkov] te priloge vsak nosilec, ki med 
obravnavo zahtevka za dajatve ugotovi, da ima vlagatelj pravico do neodvisne dajatve po zakonodaji, 
ki jo ta nosilec uporablja v skladu s točko (a) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev], to dajatev brez 
odlašanja izplača.  To izplačilo se obravnava kot začasno, če lahko na dodeljeni znesek vpliva izid 
obravnave zahtevka.  
2. Kadar je iz razpoložljivih podatkov razvidno, da ima vlagatelj pravico do izplačila s strani 
nosilc a iz točke (b) člena SSC.47(1) [Dodelitev dajatev] Protokola, mu nosilec izplača akontacijo, 
katere znesek je čim bližji znesku, ki mu bo verjetno priznan v skladu s točko (b) člena SSC.47(1)  
[Dodelitev dajatev] Protokola.   
3. Vsak nosilec, ki je dolžan izpl ačati začasne dajatve ali akontacijo v skladu z odstavkom 1 ali 2, 
o tem brez odlašanja obvesti vlagatelja ter ga pri tem izrecno opozori, da je sprejeti ukrep začasen in 
na pravice do pritožbe v skladu z njegovo zakonodajo.  
Člen SSCI.43:  Ponovni izračun dajatev  
1. V primeru ponovnega izračuna dajatev ob uporabi členov SSC.45(4) [Splošne določbe] in 
54(1) [Ponovni izračun in revalorizacija dajatev] Protokola se smiselno uporablja člen SSCI.42 
[Začasna izplačila in akontacije] te priloge.  
2. V primeru ponovnega izračuna, odprave ali začasne ukinitve dajatve nosilec, ki je sprejel to 
odločitev, o tem brez odlašanja obvesti zadevno osebo in vse nosilce, pri katerih ima zadevna oseba 
pravico do dajatve.  
Člen SSCI.44: Ukrepi za pospešitev postopka izračuna pokojnin  
1. Za lažjo in hitrejšo obravnavo zahtevkov in izplačilo dajatev, nosilci, katerih zakonodaja velja 
za zadevno osebo:   
(a) z nosilci drugih držav izmenjajo ali jim zagotovijo podatke za identifikacijo oseb, ki eno 
nacionalno zakonodajo, ki se uporabi, zamenjajo z  drugo, in skupaj poskrbijo, da se ti podatki 
za identifikacijo hranijo in so ustrezni, v nasprotnem primeru pa tem osebam zagotovijo 
sredstva za neposreden dostop do svojih identifikacijskih podatkov;  
(b) dovolj zgodaj pred minimalno upokojitveno starostjo, a li pred starostjo, ki se določi z 
nacionalno zakonodajo, z zadevno osebo in nosilci drugih držav izmenjajo ali jim posredujejo 
podatke (dopolnjene dobe ali druge pomembne podatke) o pravici do pokojnine oseb, ki 
uporabo ene zakonodaje zamenjajo z drugo, v nasprotnem primeru pa te osebe obvestijo 
oziroma jih seznanijo z možnostmi pridobitve pravice v bodoče.  
 
1228  2. Za namene uporabe odstavka 1 specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne 
varnosti določi podatke, ki naj se izmenjajo ali dajo na razpolago,  ter tudi ustrezne postopke in 
sredstva, ob upoštevanju značilnosti, administrativne in tehnične organizacije ter tehnoloških 
sredstev, ki so na voljo nacionalnim pokojninskim sistemom. Specializirani odbor za koordinacijo 
sistemov socialne varnosti zagoto vi izvajanje teh pokojninskih shem z organizacijo pregleda sprejetih 
ukrepov in njihove uporabe.  
3. Za namene uporabe odstavka 1 bi se moralo nosilcu v prvi državi, v kateri oseba dobi osebno 
identifikacijsko številko (PIN) za namene izvajanja socialne varnos ti, zagotoviti v tem členu navedene 
podatke.  
Člen SSCI.45:  Usklajevalni ukrepi v državah  
1. Če nacionalna zakonodaja vsebuje predpise za določitev nosilca, ki je pristojen v tem 
primeru, ali sistema, ki se uporabi, oziroma dodelitev zavarovalnih dob k določe nemu sistemu, se 
brez poseganja v člen SSC.46 [Posebne določbe o seštevanju dob] Protokola uporabijo ti predpisi, pri 
tem pa se upoštevajo le zavarovalne dobe, dopolnjene po zakonodaji te države.  
2. Če nacionalna zakonodaja vsebuje predpise za koordinacijo m ed posebnimi sistemi, ki se 
uporabljajo za javne uslužbence, in splošnim sistemom za zaposlene delavce, na ta pravila ne vplivajo 
določbe Protokola in te priloge.  
POGLAVJE 5:  DAJATVE ZA BREZPOSELNOST  
Člen SSCI.46:  Seštevanje dob in izračun dajatev  
1. Člen SSCI.11(1) [Seštevanje dob] te priloge se smiselno uporablja za člen SSC.56 [Posebne 
določbe o seštevanju zavarovalnih dob, dob zaposlitve ali samozaposlitve] Protokola.  Brez poseganja 
v osnovne obveznosti zadevnih nosilcev lahko zadevna oseba pristojnemu nosilcu predloži 
dokument, ki ga je izdal nosilec v državi, katere zakonodaja je veljala za zadevno osebo v času 
opravljanja njene zadnje dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe, in v katerem bodo 
navedene dobe, dopolnjene po tej zakonodaji.   
2. Za namen e uporabe člena SSC.57 [Izračun dajatev za brezposelnost] Protokola pristojni 
nosilec v državi, katere zakonodaja določa, da se izračun dajatev spreminja s številom družinskih 
članov, upošteva tudi družinske člane zadevne osebe, ki prebivajo v drugi državi , kot da bi prebivali v 
pristojni državi.  Ta določba se ne uporablja, če ima v državi stalnega prebivališča družinskih članov 
druga oseba pravico do dajatev za brezposelnost, za izračun katerih se upoštevajo omenjeni 
družinski člani.  
NASLOV IV: FINANČNE DO LOČBE  
POGLAVJE 1:  POVRAČILO STROŠKOV DAJATEV OB UPORABI ČLENA SSC.30 [Povračila med nosilci] IN 
ČLENA SSC.36 [Povračila med nosilci] PROTOKOLA  
Oddelek  1:  Povračilo na podlagi dejanskih stroškov  
Člen SSCI.47: Načela  
1. Za uporabo člena SSC.30 [Povračila med nosilci] in člena SSC.36 [Povračila med nosilci] 
Protokola pristojni nosilec povrne dejanski znesek stroškov za zagotovljene storitve, kakor je 
razviden iz računovodskih izkazov tega nosilca, nosilcu, ki jih je zagotovil, razen v primeru uporabe 
člena SSC. 57 [Začasno izplačane denarne dajatve ali prispevki] te priloge.    
 
1229  2. Če celota ali del dejanskega zneska za storitve iz odstavka 1 ni razviden iz računovodskih 
izkazov nosilca, ki jih je zagotovil, se znesek za povračilo določi na podlagi pavšalnega zneska, 
izračunanega na podlagi vseh ustreznih referenc iz razpoložljivih podatkov. Specializirani odbor za 
koordinacijo sistemov socialne varnosti oceni osnove, ki se uporabijo za izračun pavšalnih zneskov, in 
določi njihov znesek.   
3. Stopnje, višje od stopenj, ki veljajo za storitve, zagotovljene zavarovanim osebam, za katere 
velja zakonodaja, ki jo uporablja nosilec, ki je zagotovil storitve iz odstavka 1, se pri povračilu zneskov 
ne morejo upoštevati.  
Oddelek  2:  Povračilo na podlagi pavšalnih zneskov  
Člen SSCI.4 8: Identifikacija zadevne države ali zadevnih držav  
1. Države iz člena  SSC.30(2) [Povračila med nosilci] Protokola, katerih pravne ali upravne 
strukture so takšne, da je povračilo na podlagi dejanskih izdatkov neprimerno, so navedene v 
Dodatku SSCI -3 k tej p rilogi.   
2. Za države, navedene v Dodatku SSCI -3 k tej prilogi, znesek za storitve, zagotovljene:    
(a) družinskim članom, ki ne prebivajo v isti državi kot zavarovana oseba, v skladu s členom SSC.15 
[Stalno prebivališče v državi, ki ni pristojna država] Protokol a, ter   
(b) upokojencem in njihovim družinskim članom, kot je določeno v členu SSC.22(1) [Neobstoj 
pravice do storitev po zakonodaji države stalnega prebivališča], členih SSC.23 [Pokojnine po 
zakonodaji ene ali več držav članic, ki niso države stalnega prebiv ališča, kadar je pravica do 
dajatev v slednji državi] in SSC.24 [Stalno prebivališče družinskih članov v državi, v kateri 
upokojenec nima stalnega prebivališča] Protokola;   
nosilcem, ki so zagotovili navedene storitve, na podlagi pavšalnega zneska, določen ega za vsako 
koledarsko leto, povrnejo pristojni nosilci. Ta pavšalni znesek mora biti čim bližji dejanskim stroškom.  
Člen SSCI.49: Metoda izračuna mesečnih pavšalnih zneskov in skupnega pavšalnega zneska  
1. Za vsako državo, upravičeno do terjatev, se mesečni  pavšalni znesek na osebo (F i) za 
koledarsko leto določi tako, da se letni povprečni strošek na osebo (Y i) po starostni skupini (i) deli z 
12 in pri rezultatu uporabi znižanje (X) po naslednji formuli:    
Fi = Y i*1/12*(1 –X)   
pri čemer je:   
- indeksno število (i = 1, 2 in 3) pomeni tri starostne skupine, ki se upoštevajo 
pri izračunu pavšalnih zneskov:    
- i = 1: osebe, mlajše od 20 let,   
- i = 2: osebe, stare od 20 do 64 let,  
- i = 3: osebe, stare 65 let in več,  
 
1230  - Yi pomeni povprečni letni strošek za osebe starostne skupine i, kot je 
določen v odstavku 2,   
- koeficient X (0,20 ali 0,15) pomeni znižanje, kot je določeno v odstavku 3.   
2. Povprečni letni strošek na osebo (Y i) v starostni skupini i se izračuna tako, da se letni izdatki 
za vse storitve, ki jih zagotovijo nosilci v državi, upravičeni do terjatev, vsem osebam zadevne 
starostne skupine, za katere velja njena zakonodaja in ki stalno prebivajo na njenem ozemlju, delijo s 
povprečnim letnim številom oseb te starost ne skupine. Izračun temelji na izdatkih v okviru shem iz 
člena SSCI.20 [Sistem, ki se uporablja v primeru več kot enega sistema v državi stalnega ali začasnega 
prebivališča] te priloge .  
3. Znižanje, ki se uporabi pri mesečnem pavšalnem znesku, je načeloma en ako 20% (X = 0,20). 
Za upokojence in njihove družinske člane znaša 15% (X = 0,15), če pristojne države ni na seznamu iz 
Priloge SSC -3 [Več pravic za upokojence, ki se vrnejo v pristojno državo članico].  
4. Za vsako državo, pristojno za izplačilo, je skupni pa všalni znesek za koledarsko leto enak vsoti 
zmnožkov, ki se izračunajo tako, da se določeni mesečni pavšalni zneski na osebo v vsaki starostni 
skupini i pomnožijo s številom mesecev, ki so jih zadevne osebe v tej starostni skupini dopolnile v 
državi, uprav ičeni do terjatev.  
Število mesecev, ki so jih zadevne osebe dopolnile v državi, upravičeni do terjatev, je enako seštevku 
koledarskih mesecev v koledarskem letu, v katerem so bile zadevne osebe zaradi prebivanja na 
ozemlju države, upravičene do terjatev, u pravičene do storitev na tem ozemlju na stroške države, 
pristojne za izplačilo. To število mesecev se določi s pomočjo seznama, ki ga v ta namen na podlagi 
dokazil o pravicah zadevnih oseb, ki jih predloži pristojni nosilec, vodi nosilec v kraju stalnega 
prebivališča.    
5. Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti lahko predloži poročilo, v 
katerem so spremembe, ki bi se lahko izkazale za potrebne pri zagotavljanju čim boljšega približka 
med izračunom pavšalnih zneskov in dejanskih izdatk ov ter pri preprečevanju nesaldiranih ali dvojnih 
plačil, ki bi jih za države lahko povzročila znižanja iz odstavka 3.    
6. Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti določi metode za določitev 
elementov za izračun pavšalnega zneska, nave denih v odstavkih 1 do 5.  
Člen SSCI.50:  Obveščanje o povprečnih letnih stroških  
Znesek povprečnega letnega stroška na osebo v vsaki starostni skupini za določeno leto se 
specializiranemu odboru za koordinacijo sistemov socialne varnosti sporoči najpozneje  do konca 
drugega leta po zadevnem letu. V nasprotnem primeru se upoštevajo povprečni letni stroški na 
osebo, ki jih je specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti nazadnje določil za 
preteklo leto.  
Oddelek  3:  Skupne določbe  
Člen SSCI.51:  Postopek povračila med nosilci  
1. Povračilo med državami se izvede takoj.  Vsak zadevni nosilec je terjatve dolžan plačati pred 
iztekom rokov v tem oddelku, in sicer takoj, ko je to mogoče. Spodbijanje posamezne terjatve ne 
ovira plačila druge terjat ve oziroma drugih terjatev.   
 
1231  2. Povračila v skladu s členoma SSC.30 [Povračila med nosilci] in SSC.36 [Povračila med nosilci] 
Protokola se med nosilci v državah članicah in Združenem kraljestvu izvršijo prek organa za zvezo. Za 
povračila v skladu s členom SSC .30 [Povračila med nosilci] in členom SSC.36 [Povračila med nosilci]  
Protokola se lahko predvidi ločen organ za zvezo.  
Člen SSCI.52: Roki za predložitev in poravnavo terjatev  
1. Terjatve na podlagi dejanskih izdatkov se pri organu za zvezo države, pristojne za izplačilo, 
predložijo v dvanajstih mesecih po koncu koledarskega polletja, v katerem so bile terjatve 
zabeležene v računovodskih izkazih nosilca, upravičenega do terjatev.  
2. Terjatve na podlagi pavšalnih zneskov za posamezno koledarsko leto se pri organu za zvezo 
države, pristojne za izplačilo, predložijo v dvanajstih mesecih, ki sledijo mesecu, v katerem je 
Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti odobril povprečne stroške za zadevno 
leto. Seznami iz člena SSCI.49(4) [Metoda izračun a mesečnih pavšalnih zneskov in skupnega 
pavšalnega zneska] te priloge se predložijo do konca leta, ki sledi referenčnemu letu.  
3. V primeru iz drugega pododstavka člena SSC.7(5) [Začasni izračun dajatev in prispevkov] te 
priloge rok iz odstavkov  1 in 2 tega člena ne začne teči, dokler ni določen pristojni nosilec.  
4. Terjatve, predložene po preteku rokov iz odstavkov 1 in 2, se ne upoštevajo.  
5. Nosilec, pristojen za izplačilo, plača terjatve v 18 mesecih po koncu meseca, v katerem so 
bile predložene pri organu za zvezo države, pristojne za izplačilo, organu za zvezo države, upravičene 
do terjatev in opredeljene v členu SSCI.51 [Postopek povračila med nosilci] te priloge. To ne velja za 
terjatve, ki jih je nosilec, pristojen za izplačilo, v tem roku iz utemeljenega razloga zavrnil.  
6. Spore v zvezi s terjatvijo je treba poravnati najpozneje 36 mesecev po mesecu, v katerem je 
bila terjatev predložena.  
7. Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti omogoči, da se računi 
zaključijo tudi v primerih, kjer po ravnava v roku iz odstavka 6 ni mogoča, ter na utemeljeno zahtevo 
ene od strani o sporu poda mnenje v šestih mesecih, ki sledijo mesecu, v katerem mu je bila zadeva 
predložena.  
Člen SSCI.53: Obresti za zamujena plačila in predplačila  
1. Od konca osemnajstmese čnega roka iz člena SSCI.52(5) [Roki za predložitev in poravnavo 
terjatev] te priloge lahko nosilec, upravičen do terjatev, zaračuna obresti na neplačane terjatve, 
razen če je nosilec, pristojen za izplačilo, v šestih mesecih po koncu meseca, v katerem je bila 
terjatev predložena, nakazal predplačilo v višini vsaj 90% celotne predložene terjatve na podlagi 
člena SSC.52(1) ali (2) [Roki za predložitev in poravnavo terjatev] te priloge.  Za dele terjatve, ki jih 
predplačilo ne zajema, se obresti lahko zaračuna jo le od konca 36 -mesečnega roka iz člena SSCI.53(6) 
te priloge.  
2. Obresti se izračunajo na podlagi referenčne obrestne mere, ki jo finančna institucija, ki jo v 
ta namen imenuje specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti, uporablja za s voje 
operacije glavnega refinanciranja. Uporablja se referenčna stopnja, ki velja na prvi dan v mesecu, ko 
plačilo zapade.  
3. Noben organ za zvezo ni obvezan sprejeti predplačila iz odstavka 1. Če pa organ za zvezo 
odkloni tako ponudbo, nosilec, upravičen do terjatev, ni več upravičen do zaračunavanja obresti na 
 
1232  zamujena plačila, povezana z zadevnimi terjatvami, razen v okviru določbe iz drugega stavka 
odstavka 1.  
Člen SSCI.54:  Zaključek letnih računovodskih izkazov  
1. Partnerski svet določi stanje terjatev za v sako koledarsko leto na podlagi poročila 
specializiranega odbora za koordinacijo sistemov socialne varnosti.  V ta namen organi za zvezo 
specializiranemu odboru za koordinacijo sistemov socialne varnosti v rokih in po postopkih, ki jih 
odbor določi, sporoči jo znesek predloženih, poravnanih ali izpodbijanih terjatev na eni strani 
(kreditna postavka) ter znesek prejetih, poravnanih ali izpodbijanih terjatev na drugi strani (debetna 
postavka).  
2. Na pobudo partnerskega sveta se opravi vsako preverjanje, koristno z a nadzor statističnih in 
računovodskih podatkov, na podlagi katerih se ugotovi letno stanje terjatev iz odstavka 1, zlasti da se 
prepriča, ali so ti podatki v skladu s pravili, določenimi s tem naslovom.  
POGLAVJE 2:  POVRAČILO IZPLAČANIH, VENDAR NEUPRAVIČE NIH DAJATEV, POVRAČILO ZAČASNIH 
IZPLAČIL IN PRISPEVKOV, KOMPENZACIJA IN POMOČ NA PODROČJU IZTERJAV  
Oddelek  1: Načela  
Člen SSCI.55:  Skupne določbe  
Za uporabo člena SSC.64 [Pobiranje prispevkov in povračilo dajatev] Protokola in v okviru, ki ga ta 
določa, se izterjava terjatev, vsakokrat ko je to mogoče, opravi s kompenzacijo med nosilci zadevne 
države članice in Združenega kraljestva ali do zadevne f izične ali pravne osebe v skladu s členi SSCI.56 
[Neupravičeno izplačane dajatve] do SSCI.58  [Stroški, povezani s kompenzacijo] te priloge. Kadar s to 
kompenzacijo ni mogoče izterjati celote ali dela terjatve, se preostali dolgovani znesek izterja v 
sklad u s členi SSCI.59 [Opredelitev pojmov in skupne določbe] do SSCI.69 [Stroški, povezani s 
kompenzacijo] te priloge.   
Oddelek  2:  Kompenzacija  
Člen SSCI.56:  Neupravičeno izplačane dajatve  
1. Če je nosilec v državi upravičencu izplačal neupravičene dajatve, la hko ta nosilec pod pogoji 
in v mejah zakonodaje, ki jo uporablja, od nosilca v državi, pristojnega za izplačilo dajatev v korist 
tega upravičenca, zahteva, da od zaostalih ali tekočih plačil, ki jih ta dolguje omenjenemu 
upravičencu, odtegne neupravičeno i zplačani znesek, ne glede na vejo socialne varnosti, iz katere se 
dajatve plačujejo.  Nosilec te druge države odtegne zadevni znesek pod pogoji in v mejah, ki jih za 
takšno kompenzacijo določa zakonodaja, ki jo uporablja, in sicer kot če bi preveč izplačane  zneske 
izplačal sam, odtegnjeni znesek pa nakaže nosilcu, ki je izplačal neupravičene dajatve.“   
2. Z odstopanjem od odstavka 1 velja naslednje: če je nosilec države pri dodelitvi ali ponovnem 
ugotavljanju pravice do dajatev za invalidnost, starost ali smrt v skladu s poglavjem 3 [Pomoč ob 
smrti] in 4 [Dajatve za invalidnost] naslova III [Posebne določbe v zvezi z različnimi vrstami dajatev] 
Protokola prejemniku dajatev izplačal neupravičeni znesek, ta nosilec lahko zahteva od nosilca 
države, pristojnega za i zplačilo ustreznih dajatev, da temu prejemniku neupravičeno izplačani znesek 
odtegne od zaostalih plačil.  Potem ko ta nosilec obvesti nosilca, ki je izplačal neupravičeni znesek, o 
svojih zaostalih plačilih, nosilec, ki je izplačal neupravičeni znesek, v r oku dveh mesecev sporoči 
višino neupravičeno izplačanega zneska. Če nosilec, ki je dolžan plačati zaostala plačila, prejeme to 
sporočilo v predvidenem roku, prenese odtegnjeni znesek nosilcu, ki je izplačal neupravičene zneske. 
Če rok poteče, omenjeni nosi lec brez odlašanja plača zaostala plačila zadevni osebi.   
 
1233  3. Kadar je bila zavarovana oseba deležna socialne pomoči v državi v obdobju, ko je bila 
upravičena do dajatev po zakonodaji druge države, lahko subjekt, ki je nudil pomoč, če ima zakonsko 
pravico do p ovračila dajatev, izplačanih tej osebi, zahteva od nosilca v kateri koli drugi državi, 
pristojnega za izplačilo dajatev v korist te osebe, da odtegne izplačani znesek pomoči od zneskov, ki 
jih ta država plača tej osebi.   
Ta določba se smiselno uporablja za  družinskega člana zadevne osebe, ki je bil deležen pomoči na 
ozemlju države v obdobju, ko je bila navedena zavarovana oseba upravičena do dajatev zaradi 
družinskega člana, po zakonodaji druge države.  
Nosilec države, ki je izplačala neupravičeni znesek po moči, pošlje obračun dolgovanega zneska 
nosilcu države, ki nato odtegne zadevni znesek pod pogoji in v mejah, ki jih za takšno kompenzacijo 
določa zakonodaja, ki jo uporablja, in odtegnjeni znesek takoj nakaže nosilcu, ki je izplačal 
neupravičen znesek.  
Člen SSCI.57: Začasno izplačane denarne dajatve ali prispevki  
1. Za uporabo člena SSCI.6 [Začasna uporaba zakonodaje in začasna dodelitev dajatev] te 
priloge nosilec, ki je začasno izplačal denarne dajatve, največ tri mesece po določitvi veljavne 
zakonodaje al i opredelitvi nosilca, pristojnega za izplačilo dajatev, pripravi obračun začasno 
izplačanega zneska in ga pošlje pristojnemu nosilcu.  
Nosilec, pristojen za izplačila dajatev, dolgovani znesek iz naslova začasnega plačila odtegne od 
zaostalih plačil ustreznih dajatev, ki jih dolguje zadevni osebi, in brez odlašanja prenese odtegnjeni 
znesek nosilcu, ki je začasno izplačal denarne dajatve.  
Če znesek začasno izplačanih dajatev presega znesek zaostalih plačil, ali če zaostala plačila ne 
obstajajo, pristo jni nosilec odtegne ta znesek od tekočih plačil pod pogoji in v mejah, ki jih za takšno 
kompenzacijo določa zakonodaja, ki jo uporablja, in takoj prenese odtegnjeni znesek nosilcu, ki je 
začasno izplačal denarne prispevke.  
2. Nosilec, ki je začasno prejel pri spevke od pravne in/ali fizične osebe, zadevne zneske povrne 
osebi, ki jih je plačala, šele potem, ko pri pristojnem nosilcu ugotovi zneske, ki so mu dolgovani v 
skladu s členom  SSCI.6(4) [Začasna uporaba zakonodaje in začasna dodelitev dajatev] te prilog e. 
Na zahtevo pristojnega nosilca, ki se predloži najkasneje tri mesece po tem, ko je bila ugotovljena 
zakonodaja, ki se uporablja, nosilec, ki je začasno prejel prispevke, te prenese temu nosilcu, da se 
reši stanje glede prispevkov, ki jih pravne in/ali f izične osebe dolgujejo pristojnemu nosilcu za isto 
obdobje. Preneseni prispevki se retroaktivno upoštevajo kot prispevki, plačani nosilcu, ki je bil 
določen kot pristojni.  
Če znesek začasno izplačanih prispevkov presega znesek, ki ga pravna ali fizična ose ba dolguje 
pristojnemu nosilcu, nosilec, ki je začasno prejel prispevke, povrne presežni znesek zadevni pravni ali 
fizični osebi.  
Člen SSCI.58:  Stroški, povezani s kompenzacijo  
Če je terjatev izterjana s kompenzacijo iz členov SSCI.56 [Neupravičeno izplač ane dajatve] in SSC.57 
[Začasno izplačane denarne dajatve ali prispevki] te priloge, se za to ne zaračunajo nikakršni stroški.  
  
 
1234  Oddelek  3: Izterjava  
Člen SSCI.59:  Opredelitve pojmov in splošne določbe  
1. V tem oddelku:  
- „terjatev“ pomeni vse terjatve v zvezi  z dajatvami ali prispevki, ki so bili plačani ali 
neupravičeno izplačani, vključno z obrestmi, globami, upravnimi kaznimi in vsemi 
drugimi pristojbinami in stroški, povezanimi s terjatvijo, v skladu z zakonodajo države, ki 
uveljavlja terjatev;   
 
- „subjekt prosilec“ v vseh državah pomeni nosilca, ki predloži zahtevo za podatke ali 
zahtevo za vročitev ali izterjavo glede opredeljene terjatve;   
 
- „zaprošeni subjekt“ v vseh državah pomeni nosilca, kateremu se lahko predloži zahteva 
za podatke ali zahteva za vroč itev ali izterjavo.  
 
2. Zahteve in vse zadevna sporočila med državami se na splošno naslovijo prek imenovanih 
nosilcev.  
3. Specializirani odbor za mobilnost in koordinacijo sistemov socialne varnosti sprejme vse 
praktične ukrepe za izvajanje, med drugim tudi tis te, ki so povezani s členom SSCI.4  [Obrazci, 
dokumenti in načini izmenjave podatkov] te priloge, in z določanjem spodnje meje za zneske, za 
katere se lahko predloži zahteva za izterjavo.  
Člen SSCI.60:  Zahteve za podatke  
1. Zaprošeni subjekt na zahtevo subjekta prosilca priskrbi vse podatke, ki lahko subjektu 
prosilcu koristijo pri izterjavi njegovih terjatev.  
2. Da zaprošeni subjekt pridobi te podatke, uporablja pooblastila, podeljena na podlagi 
zakonov in drugih predpisov, ki se uporabljajo za izterjavo p odobnih terjatev, nastalih v njegovi 
državi.  Zahteva za podatke vsebuje ime, zadnji znani naslov in druge ustrezne podatke v zvezi z 
identifikacijo zadevne pravne ali fizične osebe, na katero se nanašajo zaprošeni podatki, ter vrsto in 
znesek terjatve, za katero je bila podana zahteva.  
3. Zaprošeni subjekt ni dolžan dati podatkov:  
(a) ki jih ne bi mogel pridobiti za podobne izterjave terjatev na lastnem ozemlju;  
(b) ki bi razkrile poslovno, industrijsko ali poklicno skrivnost; ali  
(c) katerih razkritje bi lahko ogrozilo varnost ali bi bilo v nasprotju z javnim redom v državi.  
4. Zaprošeni subjekt obvesti prosilca o razlogih za zavrnitev zahteve za podatke.   
Člen SSCI.61:  Vročitev  
1. Na zahtevo subjekta prosilca zaprošeni subjekt po veljavnih pravilih o vročitvi podobnih 
aktov ali odločb na svojem ozemlju naslovnika obvesti o vseh aktih in odločbah, ki prihajajo iz države 
 
1235  subjekta prosilca in se nanašajo na terjatev ali njeno izterjavo, vključno s sodnimi dokumenti in 
odločbami.   
2. Zahteva za vročitev vsebuje ime, naslov in druge ustrezne podatke v zvezi z identifikacijo 
zadevnega naslovnika, do katerih ima organ prosilec običajno dostop, vrsto in predmet akta ali 
odločbe, ki se vroča, po potrebi ime in naslov dolžnika in druge ustrezne podatke v zvezi z njegovo 
identifikacijo in t erjatvijo, na katero se akt ali odločba nanaša, ter vse druge koristne informacije.   
3. Zaprošeni subjekt takoj obvesti prosilca o ukrepih, sprejetih v zvezi z njegovo zahtevo za 
vročitev, zlasti pa mu sporoči datum, kdaj je bil akt oziroma odločba poslana na slovniku.   
Člen SSCI.62: Zahteva za izterjavo  
1. Zaprošeni subjekt na zahtevo subjekta prosilca izterja terjatve, ki so predmet izvršilnega 
naslova za izterjavo, ki ga je izdal subjekt prosilec, v obsegu, dovoljenem in v skladu z zakoni in 
upravnimi praksami,  ki veljajo v državi zaprošenega subjekta.  
2. Subjekt prosilec lahko zahtevo za izterjavo predloži samo, če:  
(a) zaprošenemu subjektu zagotovi tudi uradno ali overjeno kopijo izvršilnega naslova za izterjavo 
v državi subjekta prosilca, razen v primerih iz člena SSCI.64(3) [Načini in rok plačila] te priloge;   
(b) se terjatev ali izvršilni naslov za izterjavo ne izpodbija v njegovi državi;   
(c) je v svoji državi začel ustrezne postopke za izterjavo, ki so mu na voljo na podlagi izvršilnega 
naslova iz odstavka 1, vendar pa s sprejetimi ukrepi terjatve ne bo mogoče poplačati v celoti;  
(d) zastaralni rok v skladu z nacionalno zakonodajo še ni potekel.  
3. Zahteva za izterjavo vsebuje:  
(a) ime, naslov in druge ustrezne podatke za identifikacijo zadevne fizične ali pravne osebe ali 
identifikacijo vsake tretje osebe, ki ima sredstva te osebe;  
(b) ime, naslov in vse druge ustrezne podatke v zvezi z identifikacijo subjekta prosilca;   
(c) navedbo izvršilnega naslova, ki ga je izdala država subjekta prosilca;   
(d) vrsto in znesek terjatve, vključno z  glavnico, obrestmi, globami, upravnimi kaznimi in vsemi 
drugimi pristojbinami in dolgovanimi stroški, pri čemer je znesek izražen v valuti držav 
subjekta prosilca in zaprošenega subjekta;   
(e) datum, ko je subjekt prosilec ali zaprošeni subjekt naslovniku vro čil izvršilni naslov;   
(f) datum, od katerega, in obdobje, v katerem je mogoča izvršitev po zakonodaji, ki velja v državi 
subjekta prosilca;  
(g) vse druge ustrezne podatke.  
4. Zahteva za izterjavo vključuje tudi izjavo subjekta prosilca,  s katero potrjuje, da so izpo lnjeni 
pogoji iz odstavka 2.  
 
1236  5. Subjekt prosilec posreduje zaprošenemu subjektu  vse pomembne podatke v zvezi z zadevo, 
na katero se nanaša zahteva za izterjavo, in sicer takoj, ko za njih izve.  
Člen SSCI.63:  Izvršilni naslov za izterjavo  
1. Izvršilni naslov za izterjavo se v skladu s členom SSC  64(2)  [Pobiranje prispevkov in povračilo 
dajatev] Protokola neposredno prizna in avtomatično upošteva kot izvršilni naslov države 
zaprošenega subjekta.   
2. Ne glede na odstavek 1 se lahko izvršilni naslov za izterjavo, če j e to ustrezno in v skladu z 
določbami, veljavnimi v državi zaprošenega subjekta, sprejme, prizna, dopolni ali nadomesti z 
izvršilnim naslovom, ki omogoča izterjavo na ozemlju te države.  
Države si prizadevajo, da v treh mesecih od dneva prejema zahteve za izterjavo zaključijo tak 
sprejem, priznanje, dopolnitev ali nadomestitev izvršilnega naslova, razen v primerih, ko se uporabi 
tretji pododstavek tega odstavka. Države ne smejo zavrniti takšnih postopkov, če je izvršilni naslov za 
izterjavo pravilno sestavl jen. Zaprošeni subjekt obvesti prosilca o razlogih za prekoračitev 
trimesečnega roka.   
Če je kateri koli od teh postopkov vzrok za spor v zvezi s terjatvijo in/ali izvršilnim naslovom za 
izterjavo, ki ga izda subjekt prosilec, se uporabi člen SSCI.65 [Izpo dbijanje terjatve ali izvršilnega 
naslova za izterjavo ter izpodbijanje izvedbenih ukrepov] te priloge.  
Člen SSCI.64: Načini in rok plačila  
1. Terjatve se izterjajo v valuti države zaprošenega subjekta. Izterjani znesek zaprošeni subjekt 
v celoti nakaže subje ktu prosilcu.   
2. Zaprošeni subjekt lahko – kadar to dovoljujejo veljavni zakoni in drugi predpisi lastne države 
ter po posvetovanju s subjektom prosilcem – dolžniku  odobri  rok za plačilo ali dovoli plačilo na 
obroke. Obresti, ki jih zaprošeni subjekt zaračun a za ta dodatni čas za plačilo, se prav tako nakažejo 
subjektu prosilcu.   
3. Od dneva, ko je bil izvršilni naslov za izterjavo terjatve neposredno priznan v skladu s členom 
SSC.63(1) [Izvršilni naslov za izterjavo] te priloge ali sprejet, priznan, dopolnjen ali nadomeščen v 
skladu s členom SSCI.63(2)   [Izvršilni naslov za izterjavo] te priloge k Protokolu, se zaračunajo obresti 
za vsako zamudo pri plačilu po določbah zakonov in drugih predpisov, veljavnih v državi zaprošenega 
subjekta, in se prav tako nakaže jo subjektu prosilcu.   
Člen SSCI.65: Izpodbijanje terjatve ali izvršilnega naslova za izterjavo ter izpodbijanje izvedbenih 
ukrepov   
1. Če med postopkom za izterjavo zainteresirana stran izpodbija terjatev in/ali izvršilni  naslov , 
ki ga je izdala država subje kta prosilca, zainteresirana stran sproži postopek pri pristojnih organih 
države subjekta prosilca v skladu z veljavnimi pravili te države. Subjekt prosilec o tem postopku brez 
odlašanja obvesti zaprošeni subjekt. Tudi zainteresirana stran lahko o tem post opku obvesti 
zaprošeni subjekt.  
2. Ko zaprošeni subjekt prejme obvestilo ali podatke iz odstavka 1, bodisi od subjekta prosilca 
ali od zainteresirane strani, začasno ustavi postopek za uveljavitev terjatve, dokler organ, pristojen 
za zadevo, ne sprejme odloči tve, razen če subjekt prosilec ne zahteva drugačnega postopka v skladu 
z drugim pododstavkom tega odstavka.  Če zaprošeni subjekt meni, da je potrebno, lahko brez 
poseganja v člen  SSCI.68 [Ukrepi za zavarovanje] te priloge sprejme ukrepe za zavarovanje ter tako 
 
1237  zagotovi izterjavo terjatve, če veljavni zakoni ali drugi predpisi v njegovi državi to dovoljujejo za 
podobne terjatve.  
Ne glede na prvi pododstavek lahko subjekt prosilec v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi 
v njegovi državi, od zaprošen ega subjekta zahteva, da izterja izpodbijano terjatev, kolikor ustrezni 
zakoni in drugi predpisi, veljavni v državi zaprošenega subjekta, dovoljujejo tak postopek. Če je 
pozneje izid izpodbijanja ugoden za dolžnika, mora subjekt prosilec vrniti vse izterja ne zneske, skupaj 
z ustrezno kompenzacijo v skladu z zakonodajo, veljavno v državi zaprošenega subjekta.  
3. Če se izvršilni naslovi izpodbijajo v državi zaprošenega subjekta, je  treba sprožiti postopek pri 
pristojnem organu te države v skladu z njenimi zakoni  in predpisi.  
4. Če je pristojni organ, pri katerem se začne postopek v skladu z odstavkom 1, splošno ali 
upravno sodišče, se odločba tega sodišča, kolikor je ugodna za prosilca in dovoljuje izterjavo terjatve 
v državi subjekta prosilca, šteje za „izvršilni n aslov za izterjavo“ v smislu členov  SSCI.62 [Zahteva za 
izterjavo] in SSCI.63 [Izvršilni naslov za izterjavo] te priloge, izterjava terjatve pa se izvede na podlagi 
te odločbe.   
Člen SSCI.66:  Omejitve pomoči  
1.  Zaprošeni subjekt ni dolžan:  
(a) nuditi pomoči iz členov SSCI.62 [Zahteva za izterjavo] do SSCI.65 [Izpodbijanje terjatve ali 
izvršilnega naslova za izterjavo ter izpodbijanje izvedbenih ukrepov] te priloge, če bi zaradi 
položaja dolžnika izterjava terjatve lahko povzročila resne ekonomske ali socialne te žave v 
državi zaprošenega subjekta, kolikor zakoni in drugi predpisi, veljavni v državi zaprošenega 
subjekta, dovoljujejo takšen ukrep za podobne domače terjatve;  
(b) nuditi pomoči iz členov SSCI.60 [Zahtevek za informacije] do SSCI.65 [zpodbijanje terjatve al i 
izvršilnega naslova za izterjavo ter izpodbijanje izvedbenih ukrepov] te priloge, če se prvotna 
zahteva iz členov SSCI.60 [Zahtevek za informacije] do SSCI.62 [Zahteva za izterjavo] te priloge 
nanaša na terjatve, stare več kot pet let, šteto od trenutka,  ko je v skladu z zakoni in drugimi 
predpisi, veljavnimi v državi subjekta prosilca, izdan izvršilni naslov, do dneva zaprosila.  
Vendar pa če se terjatev ali izvršilni naslov izpodbijata, začne rok teči od trenutka, ko država 
subjekta prosilca ugotovi, da terjatve ali naloga za izvršbo terjatve ni več mogoče izpodbijati.   
2. Zaprošeni  organ obvesti prosilca o razlogih za zavrnitev zahteve za pomoč.   
Člen SSCI.67:  Zastaralni roki  
1. Glede  zastaralnih  rokov se uporabljajo:  
(a) predpisi , veljavni  v državi subjekta prosilca, kolikor se ti nanašajo na terjatev ali izvršilni naslov, 
in 
(b) predpisi , veljavni  v državi zaprošenega subjekta, kolikor se ti nanašajo na ukrepe, sprejete za 
izvršitev v zaprošeni državi.  
Zastaralni roki, določeni z veljavnimi pr edpisi države zaprošenega subjekta, začnejo teči na dan 
neposrednega priznanja ali na dan sprejema, priznanja, dopolnitve ali nadomestitve v skladu s 
členom SSCI.63 [Izvršilni naslov za izterjavo] te priloge.  
 
1238  2. Za ukrepe, ki jih zaprošeni subjekt sprejme za izterjavo terjatev na podlagi zahteve za pomoč, 
in ki bi, če bi jih sprejel organ prosilec, imeli učinek zadržanja ali prekinitve zastaranja po predpisih, ki 
veljajo v državi, v kateri ima sedež subjekt prosilec, se šteje, da imajo isti učinek zadržanja al i 
prekinitve, kot da bi bili izvedeni v tej državi.   
Člen SSCI.68:  Previdnostni ukrepi  
Zaprošeni subjekt na podlagi utemeljene zahteve subjekta prosilca sprejme ukrepe zavarovanja, da 
zagotovi izterjavo terjatve, kolikor to dovoljujejo zakoni in predpisi,  veljavni v državi zaprošenega 
subjekta.  
Za izvajanje prvega odstavka se smiselno uporabljajo določbe in postopki iz členov SSCI.62 [Zahteva 
za izterjavo], SSCI.63  [Izvršilni naslov za izterjavo], SSCI.65 [Izpodbijanje terjatve ali izvršilnega 
naslova za izterjavo ter izpodbijanje izvedbenih ukrepov] ter SSCI.66 [ Omejitve pomoči] te priloge.   
Člen SSCI.69:  Stroški, povezani z izterjavo  
1. Zaprošeni organ od zadevne fizične ali pravne osebe izterja in obdrži zneske vseh stroškov, 
povezanih z izterjavo, v skl adu z zakoni in drugimi predpisi, ki se v državi zaprošenega subjekta 
uporabljajo za podobne terjatve.  
2. Vzajemna pomoč, ponujena v skladu s tem oddelkom, je praviloma brezplačna. Če pa 
izterjava predstavlja posebne težave ali zelo visoke stroške, se subjekt  prosilec in zaprošeni subjekt 
lahko za vsak primer posebej dogovorita o posebnih pogojih povračila.  
Država subjekta prosilca je državi zaprošenega subjekta odgovorna za vse stroške in izgubo, nastalo 
zaradi ukrepov, za katere se ugotovi, da so neupravičen i bodisi zaradi vsebine terjatve ali zaradi 
veljavnosti naslova, ki ga je izdal organ prosilec.   
 
NASLOV V: RAZNE PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE  
Člen SSCI.70:  Zdravniški pregled in upravno preverjanje  
1. Brez poseganja v druge določbe velja naslednje: če upravičenec ali vlagatelj zahtevka za 
dajatve ali njegov družinski član začasno ali stalno  prebiva na ozemlju države, ki ni država, v kateri 
ima sedež nosilec, pristojen za izplačilo dajatev, opravi zdravniški pregled na zahtevo tega nosilca 
nosilec v kraju začasnega ali stalnega prebivališča upravičenca po postopkih, določenih v zakonodaji, 
ki jo uporablja ta nosilec.  
Nosilec, pristojen za izplačilo dajatev, nosilca v kraju začasnega ali stalnega prebivališča po potrebi 
obvesti o kakršnih koli posebnih  zahtevah, ki jih je treba upoštevati, in pregledih, ki jih je treba 
opraviti med zdravniškim pregledom.  
2. Nosilec v kraju začasnega ali stalnega prebivališča pošlje poročilo nosilcu, pristojnemu za 
izplačilo dajatev, ki je zahteval zdravniški pregled. Tega nosilca zavezujejo ugotovitve nosilca v kraju 
začasnega ali stalnega prebivališča.  
Nosilec, pristojen za izplačilo dajatev, si pridrži pravico, da upravičenca napoti na zdravniški pregled k 
zdravniku po svoji izbiri. Vendar je upravičenec lahko pozvan, da se vrne v državo nosilca, pristojnega 
za izplačilo dajatev, samo pod pogojem, da je sposoben opraviti potovanje, ne da bi to vplivalo na 
 
1239  njegovo zdravje, in če s tem povezane potne stroške in stroške bivanja krije nosilec, pristojen za 
izplačilo dajatev.  
3. Če upravičenec ali vlagatelj zahtevka za dajatev ali njegov družinski član začasno ali stalno 
prebiva na ozemlju države, ki ni država, v kateri ima sedež nosilec, pristojen za izplačilo dajatev, 
opravi administrativno preverjanje na zahtevo tega nosilca pri stojni nosilec v kraju začasnega ali 
stalnega prebivališča upravičenca.  
Odstavek 2 se uporablja tudi v tem primeru.  
4. Kot izjema od načela brezplačne vzajemne administrativne pomoči iz člena SSC.59(3) 
[Sodelovanje]  Protokola nosilec, pristojen za izplačilo, ki je zahteval preverjanje, povrne dejanski 
znesek stroškov preverjanja iz odstavkov 1 do 3 nosilcu, ki je bil naprošen za preverjanje.  
Člen SSCI.71:  Obvestila  
1. Države obvestijo specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti o 
podrobnostih  organov in subjektov, opredeljenih v členu.SSC.1 [Opredelitve pojmov] Protokola ter 
točkah (a) in (b) člena SSCI.1 (2 ) [Opredelitve pojmov] te priloge , ter o nosilcih, imenovanih v skladu 
s to prilogo.  
2. Organi iz odstavka 1 morajo imeti elektronsko ident iteto v obliki  identifikacijske  kode in 
elektronskega naslova.  
3. Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti določi strukturo , vsebino in 
podrobna pravila, vključno z enotno obliko in vzorcem, uradnih obvestil o podrobnostih iz odstavka 
1. 
4. Za izvajanje Protokola lahko Združeno kraljestvo sodeluje v elektronski  izmenjavi i nformacij o 
socialni varnosti in nosi stroške, povezane z njo.  
5. Države  zagotovijo  stalno posodabljanje podatkov iz odstavka 1.  
Člen SSCI.72:  Obveščanje  
Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti pripravi potrebne informacije, da 
zainteresirane strani seznani z njihovimi pravicami in upravnimi formalnostmi pri uveljavljanju teh 
pravic. Širjenje informacij se po možnosti zagotavlja po elektronski poti  z objavo na javno 
dostopnih spletnih straneh. Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti zagotovi 
redno posodabljanje informacij ter spremlja kakovost storitev, ki se opravljajo za stranke.  
Člen SSCI.73:  Pretvorba valute  
Za namene up orabe Protokola in te priloge je menjalni tečaj med dvema valutama referenčni tečaj, 
ki ga objavi finančna institucija, ki jo v ta namen imenuje specializirani odbor za koordinacijo 
sistemov socialne varnosti.  Datum, na katerega se določi menjalni tečaj, d oloči specializirani odbor 
za koordinacijo sistemov socialne varnosti.  
Člen SSCI.74:  Izvedbene določbe  
Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti lahko sprejme dodatne smernice 
za izvajanje Protokola in te priloge.  
 
1240  Člen SSCI.75:  Zača sne določbe za obrazce in dokumente  
1. V vmesnem obdobju, katerega končni datum določi specializirani odbor za koordinacijo 
sistemov socialne varnosti, vsi obrazci in dokumenti, ki jih izdajo pristojni nosilci v obliki, ki se 
uporablja neposredno pred začetko m veljavnosti Protokola, veljajo za namene izvajanja Protokola in 
se po potrebi še naprej uporabljajo za izmenjavo informacij med pristojnimi nosilci.  Vsi taki obrazci in 
dokumenti, izdani pred in med tem vmesnim obdobjem, veljajo do izteka ali preklica.  
2. Obrazci in dokumenti, ki so veljavni v skladu z odstavkom 1, vključujejo:  
(a) Evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, izdane v imenu Združenega kraljestva, ki so 
veljavni dokumenti o upravičenosti za namene členov SSC.17 [Začasno bivanje zunaj pristojne 
države], SSC.25(1) [ Začasno bivanje upokojenca ali njegovih družinskih članov v državi, v kateri 
nimajo stalnega prebivališča – začasno bivanje v pristojni državi – odobritev ustreznega 
zdravljenja zunaj države stalnega prebivališča]  in SSCI.22 [Prebivanje  v državi, ki ni pristojna 
država] te priloge; ter  
(b) prenosne dokumente, ki potrjujejo socialnovarstveni položaj osebe, kot je potrebno za 
uveljavitev Protokola.   
 
 
  
 
1241  DODATEK SSCI -1: UPRAVNI DOGOVORI MED DVEMA ALI VEČ DRŽAVAMI (IZ ČLENA SSCI.8 TE 
PRILOGE)  
 
BELGIJA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Izmenjava pisem z dne 4. maja in 14. junija 1976 v zvezi s členom 105(2) Uredbe (EGS) št. 574/72 
(odpoved povračilu stroškov upravnih preverjanj in zdravniških pregledov)  
Izmenjava pisem z dne 18. januarja in 14. marca 1977 o  členu 36(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 
(dogovor o povračilu ali odpovedi povračilu stroškov storitev, zagotovljenih pod pogoji poglavja 1 
naslova III Uredbe (EGS) št. 1408/71), kot je bila spremenjena z izmenjavo pisem z dne 4. maja in 23. 
julija 1982 (dogo vor o povračilu stroškov, ki so nastali pri izvajanju člena 22(1)(a) Uredbe (EGS) št. 
1408/71)  
 
DANSKA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Izmenjava pisem z dne 30. marca in 19. aprila 1977, kot je bila spremenjena z izmenjavo pisem z dne 
8. novembra 1989 in 10. januarj a 1990 o sporazumu o odpovedi povračilu stroškov storitev ter 
upravnega preverjanja in zdravniških pregledov  
 
ESTONIJA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Dogovor, ki so ga 29. marca 2006 sklenili pristojni organi Republike Estonije in Združenega kraljestva 
v skladu s č lenoma 36(3) in 63(3) Uredbe (EGS) št.  1408/71, v katerem so določeni drugi načini 
povračila stroškov storitev, ki jih v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 zagotavljata obe državi, z 
učinkom od 1. maja 2004  
 
FINSKA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Izmenjava pisem z dn e 1. in 20. junija 1995 o členih 36(3) in 63(3) Uredbe (EGS) št.  1408/71 
(povračilo ali odpoved povračilu stroškov za storitve) in člena 105(2) Uredbe (EGS) št.  574/72 
(odpoved povračilu stroškov upravnega preverjanja in zdravniških pregledov)  
 
FRANCIJA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Izmenjava pisem z dne 25. marca in 28. aprila 1997 v zvezi s členom 105(2) Uredbe (EGS) št. 574/72 
(odpoved povračilu stroškov upravnih preverjanj in zdravniških pregledov)  
Sporazum z dne 8. decembra 1998 o posebnih metodah za določitev  zneskov, ki se morajo povrniti 
za storitve v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72  
 
MADŽARSKA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Dogovor, ki so ga 1. novembra 2005 sklenili pristojni organi Republike Madžarske in Združenega 
kraljestva v skladu s člen oma 35(3) in 41(2) Uredbe (EGS) št.  883/2004, v katerem so določeni drugi 
načini povračila stroškov storitev, ki jih v skladu z navedeno uredbo zagotavljata obe državi, z 
učinkom od 1. maja 2004  
 
IRSKA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
 
1242  Izmenjava pisem z dne 9. julija 1975 o členih 36(3) in 63(3) Uredbe (EGS) št.  1408/71 (dogovor o 
povračilu ali odpovedi povračilu stroškov storitev, zagotovljenih pod pogoji poglavja 1 ali 4 naslova III 
Uredbe (EGS) št.  1408/71) in členu 105(2) Uredbe (EGS) št.  574/72 (odpoved plačilu st roškov 
upravnega preverjanja in zdravniških pregledov)  
 
ITALIJA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Dogovor, ki so ga 15. decembra 2005 podpisali pristojni organi Republike Italije in Združenega 
kraljestva v skladu s členom 36(3) in 63(3) Uredbe (EGS) št.  1408/71, v katerem so določeni drugi 
načini povračila stroškov storitev, ki jih v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 zagotavljata obe državi, z 
učinkom od 1. januarja 2005  
 
LUKSEMBURG – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Izmenjava pisem z dne 18. decembra 1975 in 20. januarja 1976 g lede člena 105(2) Uredbe (EGS) št. 
574/72 (odpoved povračilu stroškov upravnega preverjanja in zdravniških pregledov iz člena 105 
Uredbe (EGS) št. 574/72)  
 
MALTA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Dogovor, ki so ga 17. januarja 2007 sklenili pristojni organi Malte in Z druženega kraljestva v skladu s 
členoma 35(3) in 41(2) Uredbe (EGS) št.  883/2004, v katerem so določeni drugi načini povračila 
stroškov storitev, ki jih v skladu z navedeno uredbo zagotavljata obe državi, z učinkom od 1. maja 
2004  
 
NIZOZEMSKA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Drugi stavek člena 3 Upravnega dogovora z dne 12. junija 1956 o izvajanju Konvencije z dne 11. 
avgusta 1954.  
 
PORTUGALSKA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Dogovor z  dne 8.  junija 2004 o  uvedbi drugih metod povračila stroškov socialnih prejemkov v  naravi 
v obeh državah z  začetkom veljavnosti 1.  januarja 2003  
 
ŠPANIJA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Sporazum z dne 18. junija 1999 o povračilu stroškov storitev, ki se dodelijo v skladu z določbami 
uredb (EGS) št.  1408/71 in (EGS) št.  574/72  
 
ŠVEDSKA – ZDRUŽENO KRALJESTVO  
Sporazum z dne 15. aprila 1997 glede člena 36(3) in člena 63(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (povračilo 
ali odpoved povračilu stroškov storitev) ter člena 105(2) Uredbe (EGS) št. 574/72 (odpoved povračilu 
stroškov upravnega preverjanja in zdravniških pregledo v) 
 
1243  DODATEK SSCI -2 
Dokument o upravičenosti  (členi SSC.17 [Začasno bivanje zunaj pristojne države], SSC.25(1) [Začasno 
bivanje upokojenca ali njegovih družinskih članov v državi, v kateri nimajo stalnega prebivališča – 
začasno bivanje v pristojni državi – odobritev ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega 
prebivališča] in SSCI.22 [Prebivanje v državi, ki ni pristojna država]  
 
1. Dokumenti o upravičenosti, ki jih pristojni nosilci držav članic izdajo za namene členov 
SSC.17 [Začasno bivanje zunaj pristojne države] in SSC.25(1) [Začasno bivanje upokojenca ali njegovih 
družinskih članov v državi, v kateri nimajo stalnega prebivališča – začasno bivanje v pristojni državi – 
odobritev ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega prebivališča] so v skladu s Sklepo m Upravne 
komisije št. S2 z dne 12. junija 2009 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega 
zavarovanja.  
  
2. Dokumenti o upravičenosti, ki jih pristojni nosilci Združenega kraljestva izdajo za namene 
členov SSC.17 SSC.17 [Začasno bivanje zunaj pristojne države] in SSC.25(1) [Začasno bivanje 
upokojenca ali njegovih družinskih članov v državi, v kateri nimajo stalnega prebivališča – začasno 
bivanje v pristojni državi – odobritev ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega prebivališča], 
vsebujejo  naslednje podatke:  
(a) priimek in ime imetnika dokumenta;  
(b) osebno identifikacijsko številko imetnika dokumenta;   
(c) datum rojstva imetnika dokumenta;  
(d) datum izteka veljavnosti dokumenta;  
(e) oznako „UK“ namesto oznake ISO Združenega kraljestva;  
(f) identifikacijsko števil ko in kratica nosilca Združenega kraljestva, ki izda dokument;  
(g) logično številko dokumenta;  
(h) v primeru začasnega dokumenta datum izdaje in datum dostave dokumenta ter podpis in žig 
nosilca Združenega kraljestva.  
 
3. Tehnične specifikacije dokumentov o upravičen osti, ki jih izda Združeno kraljestvo, se 
nemudoma sporočijo specializiranemu odboru za koordinacijo sistemov socialne varnosti, da se 
nosilcem držav članic, ki opravljajo storitve, olajša sprejemanje zadevnih dokumentov.   
 
ZDRAVLJENJE, ZA KATEREGA JE POTR EBEN PREDHODNI DOGOVOR (člena SSC.17 SSC.17 [Začasno 
bivanje zunaj pristojne države] in SSC.25(1) [Začasno bivanje upokojenca ali njegovih družinskih 
članov v državi, v kateri nimajo stalnega prebivališča – začasno bivanje v pristojni državi – odobritev 
ustreznega zdravljenja zunaj države stalnega prebivališča])  
1. Storitve, ki se opravljajo na podlagi členov SSC.17 [Začasno bivanje zunaj pristojne države] in 
SSC.25(1) [Začasno bivanje upokojenca ali njegovih družinskih članov v državi, v kateri nimajo 
stalneg a prebivališča – začasno bivanje v pristojni državi – odobritev ustreznega zdravljenja zunaj 
 
1244  države stalnega prebivališča] Protokola, vključujejo storitve v povezavi s kroničnimi ali obstoječimi 
boleznimi ter v povezavi z nosečnostjo in porodom.   
2. Te določbe ne zajemajo storitev, vključno s storitvami, povezanimi s kroničnimi ali 
obstoječimi boleznimi ali porodom, če je namen bivanja v drugi državi prejemanje teh zdravljenj.  
3. Za vsako nujno zdravljenje, ki je dostopno samo v specializirani zdravstve ni enoti ali ga lahko 
izvaja samo specializirano osebje oziroma se lahko izvede le s specializirano opremo, je potreben 
predhodni dogovor med zavarovano osebo in enoto, ki izvaja zdravljenje, da se zagotovi, da je 
zdravljenje na voljo med bivanjem zavarova ne osebe v državi, ki ni pristojna država ali država 
stalnega prebivališča.  
4. Neizčrpen seznam zdravljenj, ki izpolnjujejo ta merila, je:  
(a) dializa ledvic;  
(b) terapija s kisikom;  
(c) specializirano zdravljenje astme;  
(d) ehokardiografija v primeru kroničnih avtoimunskih  bolezni;  
(e) kemoterapija.    
 
1245  DODATEK SSCI -3 
DRŽAVE, KI ZAHTEVAJO POVRAČILO STROŠKOV STORITEV NA PODLAGI PAVŠALNIH ZNESKOV (IZ 
ČLENA SSCI.48(1) [Identifikacija zadevne države ali zadevnih držav] TE PRILOGE  
IRSKA  
ŠPANIJA  
CIPER  
PORTUGALSKA  
ŠVEDSKA  
ZDRUŽENO K RALJESTVO  
  
 
1246  PRILOGA SSC -8: PREHODNE DOLOČBE V ZVEZI Z UPORABO ČLENA SSC.11 [Napoteni delavci]  
DRŽAVE ČLANICE