ZAPISNIK POPOLDANSKE SEJE V TOREK, 19. JUNIJA 2018

(2018/C 443/03)

VSEBINA

1. Nujna tema št. 1: Humanitarna kriza v Južnem Sudanu 7

2. Demografska rast: izzivi in priložnosti 7

3. Globalni dogovor o migracijah 8

ZAPISNIK POPOLDANSKE SEJE V TOREK, 19. JUNIJA 2018

(Seja se je začela ob 15.10.)

SEJO JE VODIL: Louis MICHEL

sopredsednik

Nujna tema št. 1:

1.Humanitarna kriza v Južnem Sudanu

Predstavitev komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa

Govorili so: Tesfaje Daba Wakdžira (Etiopija), Bogdan Brunon Wenta, Halifa Sallah (Gambija), Cécile Kashetu Kyenge, Jacob Oulanyah (Uganda) in Eleni Teoharus (Eleni Theocharous).

Poslanci so izrazili veliko zaskrbljenost zaradi vse slabših humanitarnih razmer v Južnem Sudanu. Afriško unijo, Medvladno agencijo za razvoj, Evropsko unijo in mednarodno skupnost so pozvali, naj s pritiskom na strani, vpletene v konflikt, dosežejo konec nasilja in povratek k mirovnim pogajanjem. Pozvali so, naj se humanitarnim organizacijam omogoči neoviran dostop in naj se osebe, ki jim dostop preprečujejo, ter vse druge storilce vojnih hudodelstev privede pred sodišče. Poudarili so, da ima konflikt regionalno razsežnost, in pri tem pozdravili prizadevanja okoliških držav, ki so sprejele skoraj tri milijone beguncev.

To je poudaril tudi komisar za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristos Stilianidis, ki je ponovno dejal, da je ta katastrofa v celoti posledica človeškega ravnanja in popolnega nespoštovanja mednarodnega humanitarnega prava. Poudaril je, da se EU še naprej posveča tej krizi, in napovedal, da bo Sudanu in Južnemu Sudanu namenila dodatnih 68 milijonov EUR humanitarne pomoči, kar sledi več kot 412 milijonom EUR, ki jih je Južnemu Sudanu namenila od konca leta 2013.

Govorili so: Catherine Bearder, João Ferreira, Bodil Valero, Joachim Zeller, Julie Ward, Anna Záborská, Moses Cheboi (Kenija), Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudan) in Jean-Luc Schaffhauser.

Demografska rast: izzivi in priložnosti

2.

Glavna razprava z direktorjem Sklada Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) Benoitom Kalaso

Govorili so: Alain Michel Lobognon (Slonokoščena obala), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritreja), Julie Ward, Tesfaje Daba Wakdžira (Etiopija), Eleni Teoharus (Eleni Theocharous), Halifa Sallah (Gambija), Ben Abdallah Banda (Gana), Amadou Dioffo (Niger), Maria Lidia Senra Rodríguez, Suhair Ahmed Salah (Sudan), Adjedoue Weidou (Čad), Frank Engel, Juliet Suubi Kinyamatama (Uganda), João Ferreira, Cécile Kashetu Kyenge, Carlos Zorrinho, Anna Záborska, Tadeusz Zwiefka, Sarah Kioko (Kenija), William Nokrach (Uganda), Arne Gericke in Miguel Exposito Verdejo (generalni direktorat Evropske komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj).

Direktor Sklada Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) Benoit Kalasa je izpostavil, da se rast prebivalstva v Afriki kljub svetovnemu upadu rodnosti ne upočasnjuje, saj je število žensk v rodni dobi veliko večje. Po ocenah se bo afriško prebivalstvo do leta 2050 povečalo z 1,2 milijarde na 4,4 milijarde ljudi, v Afriki bo tudi pet največjih držav po prebivalstvu. To zaradi hitre urbanizacije pomeni velik izziv za nekatere države, saj se podeželsko prebivalstvo, ki se seli v mesta ali sosednje države, sooča s slabo infrastrukturo, negotovostjo in nekakovostnimi delovnimi mesti. Če želijo te države imeti korist od svojih demografskih prednosti, mora vsaka od njih vsem mladim zagotoviti pravico do načrtovanja življenjske poti, življenje brez nasilja in travm, osnovne svoboščine in reproduktivne pravice ter dostop do kakovostne izobrazbe in mentorstva.

Poslanci so poudarili, da je nujno treba podpreti enakost spolov in mladim zagotoviti izobrazbo, zdravstveno varstvo, varno preskrbo s hrano, krepitev zmogljivosti in delovna mesta.

Benoit Kalasa je odgovarjal na vprašanja prisotnih in razpravo zaključil, pri čemer je opozoril, da doslej demografske prednosti niso bile izkoriščene in bo tako ostalo vse dotlej, dokler bo oviran napredek milijonov žensk in deklet po vsem svetu in dokler bodo ljudem na voljo le omejene priložnosti ali še to ne, dokler ne bodo imeli dostopa do izobraževanja in zdravstvenega varstva, sami pa imeli le omejene zmogljivosti. Zaključil je z mislijo, da je rast prebivalstva vprašanje svetovne narave, s katerim se je zato treba spopasti na svetovni ravni.

Globalni dogovor o migracijah

3.

Razprava brez resolucije z regionalnim direktorjem za Evropski gospodarski prostor (EGP), Evropsko unijo in zvezo NATO pri Mednarodni organizaciji za migracije (IOM) Eugeniem Ambrosiem

Regionalni direktor IOM Eugenio Ambrosi je poudaril, da bo na pogajanjih prvič oblikovan celovit pristop na svetovni ravni, čemur bo v decembru 2018 sledil podpis dogovorov o migracijah in o beguncih.

Govorili so: Musa Hussein Naib (Eritreja), Michael Gahler, Tesfaje Daba Wakdžira (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Halifa Sallah (Gambija), Ben Abdallah Banda (Gana), Sabine Lösing, Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudan), György Hölvényi, Julie Ward, Anna Záborská, Željana Zovko, Francesc Gambús, Louis Michel in Camilla Hagström (generalni direktorat Evropske komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj).

Polanci so si bili enotni, da je treba spoštovati človekove pravice in dostojanstvo ne glede na pravni status posameznikov, vendar je bilo očitno, da so o podrobnostih glede upravičenosti do socialnega varstva potrebna dodatna pogajanja. Poslanci poleg tega razumejo, kako nujno je vzpostaviti možnosti za zakonito preseljevanje iz gospodarskih razlogov, ki bodo ustrezale potrebam namembnih držav, obenem pa preprečile beg možganov iz matičnih držav. Poslanci so vztrajali, da je pomembno spoštovati pravice migrantov, vključno s pravico, da se vrnejo v matično državo, hkrati pa poudarili, da se je treba nujno spopasti s temeljnimi razlogi izseljevanja. Parlamenti morajo uporabiti svoje zakonodajne in nadzorne pristojnosti in ozaveščati za uspešen zadnji krog pogajanj.

(Seja se je končala ob 18.21.)