Evro-mediteranski sporazum

o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani [1]

KRALJEVINA BELGIJA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

IRSKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, v nadaljnjem besedilu "države članice", in

EVROPSKA SKUPNOST,

EVROPSKA SKUPNOST ZA PREMOG IN JEKLO,

v nadaljnjem besedilu "Skupnost", na eni strani in

DRŽAVA IZRAEL,

v nadaljnjem besedilu "Izrael", na drugi strani STA SE –

OB UPOŠTEVANJU pomena že obstoječih tradicionalnih vezi med Skupnostjo, njenimi državami članicami in Izraelom ter njihovih skupnih vrednot;

OB UPOŠTEVANJU želje Skupnosti, njenih držav članic in Izraela po okrepitvi teh vezi in vzpostavitvi trajnih odnosov, ki temeljijo na vzajemnosti in partnerstvu, ter spodbujanju nadaljnjega vključevanja izraelskega gospodarstva v evropsko gospodarstvo;

OB UPOŠTEVANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta načelu gospodarske svobode in načelom Ustanovne listine Združenih narodov, zlasti spoštovanju človekovih pravic in demokracije, ki tvorijo osnovo za pridružitev;

ZAVEDAJOČ SE potrebe po združitvi prizadevanj, da se s spodbujanjem regionalnega sodelovanja okrepita politična stabilnost in gospodarski razvoj;

V ŽELJI po vzpostavitvi in razvijanju rednega političnega dialoga o dvostranskih in mednarodnih vprašanjih medsebojnega interesa;

V ŽELJI po ohranitvi in krepitvi dialoga o gospodarskih, znanstvenih, tehnoloških, kulturnih, avdiovizualnih in socialnih zadevah v korist pogodbenic;

OB UPOŠTEVANJU zavezanosti Skupnosti in Izraela prosti trgovini, in zlasti spoštovanju pravic in obveznosti, ki izhajajo iz Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), ki je rezultat pogajanj v okviru Urugvajskega kroga;

PREPRIČANI, da bo pridružitveni sporazum ustvaril novo ozračje za njune gospodarske odnose in zlasti za razvoj trgovine, naložb ter gospodarskega in tehnološkega sodelovanja –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

1. Vzpostavi se pridružitveno razmerje med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Izraelom na drugi strani.

2. Cilji tega sporazuma so:

- zagotoviti ustrezen okvir za politični dialog, ki omogoča razvoj tesnih političnih odnosov med pogodbenicama,

- z razširitvijo, med drugim, trgovine z blagom in storitvami, vzajemno liberalizacijo pravice do ustanavljanja, nadaljnjo postopno liberalizacijo javnih naročil, prostim pretokom kapitala in izboljšanjem sodelovanja na področju znanosti in tehnologije, spodbujati usklajen razvoj gospodarskih odnosov med Skupnostjo in Izraelom in tako v Skupnosti in Izraelu pospeševati napredek gospodarskih dejavnosti, izboljšanje življenjskih pogojev in zaposlitvenih možnosti ter večjo produktivnost in finančno stabilnost,

- spodbujati regionalno sodelovanje za utrditev miroljubnega sožitja ter gospodarske in politične stabilnosti,

- spodbujati sodelovanje na drugih področjih, ki so v vzajemnem interesu.

Člen 2

Odnosi med pogodbenicama, kot tudi vse določbe tega sporazuma, temeljijo na spoštovanju človekovih pravic in demokratičnih načel, ki so vodilo njune notranje in zunanje politike in so bistvena sestavina tega sporazuma.

NASLOV I

POLITIČNI DIALOG

Člen 3

1. Med pogodbenicama se vzpostavi redni politični dialog. S tem dialogom se okrepijo odnosi med njima, razvija trajno partnerstvo in povečuje medsebojno razumevanje in solidarnost.

2. Politični dialog in sodelovanje sta namenjena zlasti:

- izboljšanju medsebojnega razumevanja in zbliževanju stališč o mednarodnih vprašanjih, in zlasti tistih vprašanjih, ki utegnejo bistveno vplivati na eno ali drugo pogodbenico,

- omogočanju vsaki pogodbenici, da upošteva stališče in interese druge pogodbenice,

- utrjevanju regionalne varnosti in stabilnosti.

Člen 4

Politični dialog zajema vsa vprašanja, ki so v skupnem interesu, in ima za cilj omogočiti nove oblike sodelovanja za doseganje skupnih ciljev, zlasti miru, varnosti in demokracije.

Člen 5

1. Politični dialog olajšuje izvajanje skupnih ukrepov in se izvaja zlasti:

(a) na ministrski ravni;

(b) na ravni višjih uradnikov (političnih direktorjev) med predstavniki Izraela na eni strani in Predsedstva Sveta in Komisije na drugi strani;

(c) z uporabo vseh diplomatskih poti, vključno z rednimi poročanji uradnikov, posvetovanji na mednarodnih srečanjih in stiki med diplomatskimi predstavniki v tretjih državah;

(d) z rednim obveščanjem Izraela o zadevah v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, na katerega Izrael odgovori;

(e) na kateri koli drug način, ki bi koristno prispeval k utrjevanju, razvijanju in krepitvi tega dialoga.

2. Politični dialog poteka med Evropskim parlamentom in izraelskim knesetom.

NASLOV II

PROST PRETOK BLAGA

POGLAVJE I

TEMELJNA NAČELA

Člen 6

1. Med Skupnostjo in Izraelom se vzpostavi območje proste trgovine na način, kot je določen v tem sporazumu, in v skladu z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 ter drugih večstranskih sporazumov o trgovini z blagom, ki so priloženi Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (WTO), v nadaljnjem besedilu GATT.

2. V trgovini med pogodbenicama se za uvrščanje blaga uporabljata kombinirana nomenklatura in izraelska carinska tarifa.

POGLAVJE 2

INDUSTRIJSKI IZDELKI

Člen 7

Določbe tega poglavja se uporabljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti in Izraela, razen za izdelke, ki so našteti v Prilogi II k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in razen za izdelke s poreklom iz Izraela, ki so našteti v Prilogi I k temu sporazumu.

Člen 8

Med Skupnostjo in Izraelom so prepovedane vse carine pri uvozu in izvozu ter vse dajatve z enakim učinkom. To velja tudi za carine fiskalne narave.

Člen 9

1. (a) Določbe tega poglavja ne preprečujejo Skupnosti, da obdrži kmetijsko komponento za blago s poreklom iz Izraela, ki je našteto v Prilogi II k temu sporazumu, razen za blago, našteto v Prilogi III.

(b) Ta kmetijska komponenta se izračuna na podlagi razlike med ceno kmetijskih proizvodov na trgu Skupnosti, ki se štejejo, da se uporabljajo pri proizvodnji blaga, in ceno uvoženih izdelkov iz tretjih držav, kadar je skupni strošek navedenih osnovnih izdelkov v Skupnosti višji. Kmetijska komponenta je lahko v obliki pavšalnega zneska ali dajatve ad valorem. V primerih tarifikacije kmetijske komponente se bo kmetijska komponenta nadomestila z ustrezno posebno dajatvijo.

2. (a) Določbe tega poglavja ne preprečujejo Izraelu, da obdrži kmetijsko komponento za blago s poreklom iz Skupnosti, ki je našteto v Prilogi IV, razen za blago, našteto v Prilogi V.

(b) Ta kmetijska komponenta se izračuna smiselno na podlagi kriterijev iz odstavka 1(b). Lahko je v obliki pavšalnega zneska ali dajatve ad valorem.

(c) Izrael lahko razširi seznam blaga, za katerega se uporablja ta kmetijska komponenta, če ne gre za blago, ki je našteto v Prilogi V in je vključeno v Prilogo II k temu sporazumu. O tej kmetijski komponenti se pred njenim sprejetjem uradno obvesti Pridružitveni odbor, da jo ta preuči in lahko sprejme kakršen koli potreben sklep.

3. Z odstopanjem od člena 8 lahko Skupnost in Izrael za blago, našteto v Prilogi II oziroma V, uporabljata dajatve, ki so navedene za vsako blago posebej.

4. Kadar se v trgovini med Skupnostjo in Izraelom dajatev, ki se uporablja za osnovne kmetijske proizvode, zniža, ali kadar so takšna znižanja posledica vzajemnih koncesij za predelane kmetijske proizvode, se lahko kmetijske komponente, ki se uporabljajo v skladu z odstavkoma 1 in 2, znižajo.

5. Znižanje iz odstavka 4, seznam zadevnega blaga in po potrebi tarifne kvote, za katere se uporablja znižanje, določi Pridružitveni svet.

6. Seznam blaga, za katerega v trgovini med Skupnostjo in Izraelom velja koncesija v obliki znižanja kmetijske komponente, kot tudi obseg teh koncesij, so določeni v Prilogi VI.

POGLAVJE 3

KMETIJSKI PROIZVODI

Člen 10

Določbe tega poglavja se uporabljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti in Izraela, naštete v Prilogi II k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Člen 11

Skupnost in Izrael postopno vzpostavita večjo liberalizacijo svoje trgovine s kmetijskimi proizvodi, ki je v interesu obeh pogodbenic. Skupnost in Izrael od 1. januarja 2000 preučujeta stanje in določita ukrepe, ki bi jih Skupnost in Izrael v skladu s tem ciljem izvajala od 1. januarja 2001 dalje.

Člen 12

Za kmetijske proizvode s poreklom iz Izraela, ki so našteti v protokolih 1 in 3, pri uvozu v Skupnost veljajo režimi, določeni v teh protokolih.

Člen 13

Za kmetijske proizvode s poreklom iz Skupnosti, ki so našteti v protokolih 2 in 3, pri uvozu v Izrael veljajo režimi, določeni v teh protokolih.

Člen 14

Brez poseganja v člen 11 in ob upoštevanju obsega trgovine s kmetijskimi proizvodi med pogodbenicama, in zlasti njihove občutljivosti, bosta Skupnost in Izrael v okviru Pridružitvenega sveta redno, za vsak proizvod posebej in na podlagi vzajemnosti preučila možnost medsebojne odobritve nadaljnjih koncesij.

Člen 15

Skupnost in Izrael soglašata, da bosta najkasneje tri leta po začetku veljavnosti Sporazuma na podlagi vzajemnosti in medsebojnega interesa preučila možnost medsebojne odobritve koncesij v trgovini z ribiškimi proizvodi.

POGLAVJE 4

SKUPNE DOLOČBE

Člen 16

Med Skupnostjo in Izraelom so prepovedane vse količinske omejitve pri uvozu in vsi ukrepi z enakim učinkom.

Člen 17

Med Skupnostjo in Izraelom so prepovedane vse količinske omejitve pri izvozu in vsi ukrepi z enakim učinkom.

Člen 18

1. Proizvodi s poreklom iz Izraela pri uvozu v Skupnost niso deležni ugodnejše obravnave, kot si jo priznavajo države članice med seboj.

2. Uporaba določb tega sporazuma ne posega v Uredbo Sveta (EGS) št. 1911/91 z dne 26. junija 1991 o uporabi določb prava Skupnosti za Kanarske otoke.

Člen 19

1. Pogodbenici se vzdržita vseh ukrepov ali prakse notranje fiskalne narave, ki bi neposredno ali posredno ustvarjala diskriminacijo med izdelki ene pogodbenice in podobnimi izdelki s poreklom z ozemlja druge pogodbenice.

2. Za izdelke, ki se izvažajo na ozemlje ene od pogodbenic, se ne smejo izplačevati višja povračila posrednih notranjih davščin, kot znašajo posredne ali neposredne davščine za te izdelke.

Člen 20

1. V primeru, da se zaradi izvajanja kmetijske politike uvedejo posebna pravila ali kakršne koli spremembe veljavnih pravil ali v primeru kakršne koli spremembe ali razširitve določb v zvezi z izvajanjem kmetijske politike, lahko zadevna pogodbenica spremeni režime, ki izhajajo iz sporazuma, za izdelke, za katere veljajo ta pravila oziroma spremembe.

2. V takšnih primerih zadevna pogodbenica ustrezno upošteva interese druge pogodbenice. V ta namen se pogodbenici lahko posvetujeta v Pridružitvenem svetu.

Člen 21

1. Sporazum ne preprečuje ohranjanja ali ustanavljanja carinskih unij, območij proste trgovine ali dogovorov o obmejnem prometu, razen če spreminjajo trgovinske režime, predvidene v Sporazumu.

2. V okviru Pridružitvenega sveta potekajo posvetovanja med Skupnostjo in Izraelom v zvezi s sporazumi o ustanovitvi carinskih unij ali območij proste trgovine in po potrebi o drugih pomembnejših zadevah, povezanih z njihovimi trgovinskimi politikami do tretjih držav. Takšna posvetovanja se opravijo zlasti v primeru pristopa tretje države k Evropski uniji, da bi se zagotovilo upoštevanje obojestranskih interesov Skupnosti in Izraela.

Člen 22

Če ena od pogodbenic ugotovi, da v trgovini z drugo pogodbenico prihaja do dampinga v smislu člena VI GATT, lahko sprejme ustrezne ukrepe proti takšni praksi v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VI GATT in ustrezno notranjo zakonodajo, pod pogoji in v skladu s postopki iz člena 25.

Člen 23

Kadar se kakšen izdelek uvaža v tako povečanih količinah in pod takimi pogoji, da to povzroča ali grozi, da bo povzročilo:

- resno škodo domačim proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov na ozemlju ene od pogodbenic, ali

- resne motnje v kateri koli gospodarski panogi, ali

- težave, ki bi lahko resno poslabšale gospodarske razmere neke regije,

lahko Skupnost ali Izrael sprejme ustrezne ukrepe pod pogoji in v skladu s postopki iz člena 25.

Člen 24

Kadar ravnanje v skladu z določbami člena 17 vodi v:

(i) ponovni izvoz v tretjo državo, proti kateri ima pogodbenica izvoznica za zadevni izdelek količinske izvozne omejitve, izvozne carine ali ukrepe z enakim učinkom; ali

(ii) resno pomanjkanje ali nevarnost takega pomanjkanja izdelka, ki je bistven za pogodbenico izvoznico;

in kadar zgoraj navedene razmere pogodbenici izvoznici povzročijo ali utegnejo povzročiti večje težave, lahko ta pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe pod pogoji in v skladu s postopki iz člena 25. Ukrepi ne smejo biti diskriminacijski in se morajo odpraviti, ko razmere ne upravičujejo več njihovega obstoja.

Člen 25

1. V primeru, da Skupnost ali Izrael za uvoz izdelkov, ki bi lahko povzročili težave iz člena 23, uvede upravni postopek, katerega namen je zagotoviti takojšnje informacije o gibanju trgovinskih tokov, o tem obvesti drugo pogodbenico.

2. V primerih iz členov 22, 23 in 24 zadevna pogodbenica pred sprejetjem ukrepov, predvidenih v teh členih, v primerih, na katere se nanaša odstavek 3(d) pa čim prej, priskrbi Pridružitvenemu odboru vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito preučitev razmer z namenom, da se poišče rešitev, ki je sprejemljiva za pogodbenici.

Pri izbiri ustreznih ukrepov imajo prednost tisti, ki najmanj ovirajo delovanje Sporazuma.

O zaščitnih ukrepih se takoj uradno obvesti Pridružitveni odbor, v okviru katerega potekajo redna posvetovanja, zlasti z namenom, da se ti ukrepi odpravijo takoj, ko okoliščine to dovoljujejo.

3. Za izvajanje odstavka 2 se uporabljajo naslednje določbe:

(a) v zvezi s členom 22 se o primeru dampinga obvesti Pridružitveni odbor takoj, ko organi pogodbenice uvoznice začnejo preiskavo. Če se dampinga ne odpravi ali če se v 30 dneh po obvestilu ni našla nobena druga zadovoljiva rešitev, lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe;

(b) v zvezi s členom 23 se težave, ki izhajajo iz razmer, navedenih v tem členu, posredujejo Pridružitvenemu odboru, da jih preuči in sprejme kakršne koli sklepe, potrebne za odpravo takšnih težav.

Če Pridružitveni odbor ali pogodbenica izvoznica v 30 dneh od predložitve zadeve nista sprejela sklepa, s katerim bi se odpravile težave, ali ni bila dosežena druga zadovoljiva rešitev, sme pogodbenica uvoznica sprejeti ustrezne ukrepe za odpravo težav. Ti ukrepi ne smejo presegati tega, kar je nujno potrebno za odpravo nastalih težav;

(c) v zvezi s členom 24 se težave, ki izhajajo iz razmer, navedenih v tem členu, posredujejo Pridružitvenemu odboru, da jih preuči.

Pridružitveni odbor lahko sprejme kakršen koli sklep, potreben za odpravo težav. Če takšnega sklepa ne sprejme v 30 dneh od predložitve zadeve, lahko pogodbenica izvoznica pri izvozu zadevnega izdelka uporabi ustrezne ukrepe;

(d) kadar zaradi izjemnih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, ni možno predhodno obveščanje oziroma preučitev, lahko zadevna pogodbenica v primerih iz členov 22, 23 in 24 takoj uporabi previdnostne ukrepe, ki so nujno potrebni za omilitev razmer, in o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico.

Člen 26

Kadar je ena ali več držav članic Skupnosti ali Izrael v resnih plačilno-bilančnih težavah ali jim te grozijo, lahko Skupnost oziroma Izrael v skladu s pogoji iz GATT in iz členov VIII in XIV Statuta Mednarodnega denarnega sklada sprejme omejitvene ukrepe, ki so časovno omejeni in ne smejo presegati tega, kar je potrebno za izboljšanje plačilno-bilančnega stanja. Skupnost oziroma Izrael, o tem takoj obvesti drugo pogodbenico in ji čim prej predloži časovni razpored za njihovo odpravo.

Člen 27

Nobena določba tega sporazuma ne izključuje prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali za blago v tranzitu, ki so upravičeni na podlagi javne morale, javnega reda ali javne varnosti; varstva zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin; varstva naravnega bogastva umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti; varstva intelektualne, industrijske in poslovne lastnine ali pravil v zvezi z zlatom in srebrom. Vendar pa take prepovedi ali omejitve ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine med pogodbenicama.

Člen 28

Pojem "izdelki s poreklom" za izvajanje tega naslova in načini upravnega sodelovanja, ki se nanj nanašajo, so določeni v Protokolu 4.

NASLOV III

PRAVICA DO USTANAVLJANJA IN OPRAVLJANJA STORITEV

Člen 29

1. Pogodbenici soglašata, da se področje uporabe Sporazuma razširi na pravico do ustanavljanja podjetij ene pogodbenice na ozemlju druge pogodbenice in na liberalizacijo opravljanja storitev podjetij ene pogodbenice za uporabnike storitev v drugi.

2. Pridružitveni svet oblikuje potrebna priporočila za izvajanje cilja iz odstavka 1.

Pri oblikovanju takih priporočil Pridružitveni svet upošteva pretekle izkušnje pri izvajanju vzajemne obravnave po načelu največjih ugodnosti in obveznosti posamezne pogodbenice v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, v nadaljnjem besedilu "GATS", zlasti obveznosti iz člena V omenjenega sporazuma.

3. Pridružitveni svet doseganje tega cilja prvič oceni najpozneje v treh letih po začetku veljavnosti Sporazuma.

Člen 30

1. V prvi fazi vsaka pogodbenica ponovno potrdi svoje obveznosti, ki jih ima v okviru GATS, zlasti obveznost do odobritve vzajemne obravnave po načelu največjih ugodnosti v storitvenih sektorjih, ki jih ta obveznost zajema.

2. V skladu z GATS takšna obravnava ne velja za:

(a) ugodnosti, ki jih ena ali druga pogodbenica priznava na podlagi sporazuma, kakor je opredeljeno v členu V GATS, ali za ukrepe, sprejete na podlagi takega sporazuma;

(b) druge ugodnosti, priznane v skladu s seznamom izjem od obravnave po načelu največjih ugodnosti, ki ga ena ali druga pogodbenica priloži sporazumu GATS.

NASLOV IV

PRETOK KAPITALA, PLAČILA, JAVNA NAROČILA, KONKURENCA IN INTELEKTUALNA LASTNINA

POGLAVJE I

PRETOK KAPITALA IN PLAČILA

Člen 31

V okviru določb tega sporazuma in ob upoštevanju določb členov 33 in 34 med Skupnostjo na eni strani in Izraelom na drugi strani ni omejitev pretoka kapitala in ne diskriminacije na podlagi državljanstva ali stalnega bivališča njunih državljanov oziroma na podlagi kraja naložbe tega kapitala.

Člen 32

Tekoča plačila, vezana na pretok blaga, oseb, storitev ali kapitala v okviru tega sporazuma, potekajo brez omejitev.

Člen 33

Ob upoštevanju drugih določb tega sporazuma in drugih mednarodnih obveznosti Skupnosti in Izraela določbe členov 31 in 32 ne posegajo v uporabo omejitev, ki obstajajo med njima ob začetku veljavnosti tega sporazuma, glede pretoka kapitala med njima, ki vključuje neposredne naložbe, vključno v nepremičnine, ustanavljanje, opravljanje finančnih storitev ali sprejetje vrednostnih papirjev na kapitalske trge.

To pa ne vpliva na prenos naložb, ki jih v Izraelu izvajajo rezidenti Skupnosti ali rezidenti Izraela v Skupnosti, v tujino in kakršen koli iz tega izhajajoč dobiček.

Člen 34

Kadar v izjemnih okoliščinah pretok kapitala med Skupnostjo in Izraelom povzroči ali grozi, da bo povzročil resne težave pri izvajanju tečajne ali monetarne politike v Skupnosti ali Izraelu, lahko Skupnost oziroma Izrael v skladu s pogoji, določenimi v okviru GATS, in členih VIII in XIV Statuta Mednarodnega denarnega sklada, sprejme zaščitne ukrepe v zvezi s pretokom kapitala med Skupnostjo in Izraelom za obdobje največ šest mesecev, če so takšni ukrepi nujno potrebni.

POGLAVJE 2

JAVNA NAROČILA

Člen 35

Pogodbenici sprejmeta ukrepe, da bi medsebojno odprli svoje trge vladnih naročil in trge javnih naročil podjetij, ki delujejo v sektorju javnih služb za nakup blaga, dela in storitev, v obsegu, ki presega obojestransko in vzajemno dogovorjeni okvir na podlagi Sporazuma o vladnih naročilih, sklenjenega v okviru WTO.

POGLAVJE 3

KONKURENCA

Člen 36

1. Spodaj navedeno je nezdružljivo s pravilnim izvajanjem tega sporazuma, če bi utegnilo vplivati na trgovino med Skupnostjo in Izraelom:

(i) vsi sporazumi med podjetji, sklepi podjetniških združenj in med podjetji usklajena ravnanja, katerih cilj oziroma posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;

(ii) zloraba prevladujočega položaja enega ali več podjetij na celotnem ali pretežnem delu ozemlja Skupnosti ali Izraela;

(iii) vsaka državna pomoč, ki izkrivlja ali grozi, da bo izkrivila konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga.

2. Pridružitveni svet v treh letih po začetku veljavnosti sporazuma sprejme potrebna pravila za izvajanje odstavka 1.

Do sprejetja teh pravil se kot pravila za izvajanje odstavka 1(iii) uporabljajo določbe Sporazuma o razlagi in uporabi členov VI, XVI in XXIII GATT.

3. Vsaka pogodbenica zagotavlja preglednost na področju državne pomoči, med drugim, z letnim poročanjem drugi pogodbenici o skupnem znesku in razdelitvi dane pomoči in, na zahtevo, z informacijami o programih pomoči. Na zahtevo ene pogodbenice druga pogodbenica priskrbi informacije o določenih posameznih primerih državne pomoči.

4. Za kmetijske proizvode iz naslova II, poglavje 3, se odstavek 1(iii) ne uporablja.

5. Če Skupnost ali Izrael meni, da je določena praksa nezdružljiva s pogoji iz odstavka 1, in:

- z izvedbenimi pravili iz odstavka 2 ni ustrezno urejeno, ali

- če takih pravil ni in če takšna praksa povzroči ali grozi, da bo povzročila resno škodo interesu druge pogodbenice ali bistveno škodo njeni domači industriji, vključno z njenim storitvenim sektorjem,

lahko po posvetovanju v okviru Pridružitvenega odbora ali po preteku 30 delovnih dni od predložitve zadeve v posvetovanje sprejme ustrezne ukrepe.

Glede prakse, ki je nezdružljiva z odstavkom 1(iii), se lahko takšni ustrezni ukrepi, kadar zanje velja GATT, sprejmejo samo v skladu s postopki in pod pogoji, ki jih določa GATT ali kateri koli drug ustrezni instrument, dogovorjen v njegovem okviru, ki se uporablja za pogodbenici.

6. Pogodbenici si ne glede na nasprotne določbe, sprejete v skladu z odstavkom 2, izmenjujeta informacije in pri tem upoštevata omejitve, ki jih nalagajo zahteve glede poklicne in poslovne tajnosti.

Člen 37

1. Države članice in Izrael postopoma prilagodijo vse državne monopole trgovinske narave, da do konca petega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma zagotovijo odpravo vsakršne diskriminacije glede pogojev nabave in trženja blaga med državljani držav članic in Izraela.

2. Pridružitveni odbor se obvesti o ukrepih, sprejetih za izvajanje tega cilja.

Člen 38

Za javna podjetja in podjetja, katerim so odobrene posebne ali izključne pravice, Pridružitveni svet zagotovi, da se od petega leta po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma ne sprejmejo ali ohranijo v veljavi ukrepi, ki izkrivljajo trgovino med Skupnostjo in Izraelom v obsegu, ki je v nasprotju z interesi pogodbenic. Ta določba pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so dodeljene takim podjetjem.

POGLAVJE 4

INTELEKTUALNA, INDUSTRIJSKA IN POSLOVNA LASTNINA

Člen 39

1. V skladu z določbami tega člena in Priloge VII pogodbenici zagotovita ustrezno in učinkovito varstvo pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine v skladu najvišjimi mednarodnimi standardi, vključno z učinkovitimi sredstvi za uveljavljanje teh pravic.

2. Pogodbenici redno preverjata izvajanje tega člena in Priloge VII. Če se pojavijo problemi na področju intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, ki vplivajo na trgovinske pogoje, se na zahtevo ene od pogodbenic skličejo nujna posvetovanja v okviru Pridružitvenega odbora, da se dosežejo vzajemno zadovoljive rešitve.

NASLOV V

ZNANSTVENO IN TEHNOLOŠKO SODELOVANJE

Člen 40

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta okrepili znanstveno in tehnološko sodelovanje. Podrobni dogovori za izvajanje tega cilja se določijo v posebnih sporazumih, sklenjenih v ta namen.

NASLOV VI

GOSPODARSKO SODELOVANJE

Člen 41

Cilji

Skupnost in Izrael se zavezujeta, da bosta spodbujala gospodarsko sodelovanje v medsebojno korist in na podlagi vzajemnosti v skladu s splošnimi cilji Sporazuma.

Člen 42

Področje uporabe

1. Sodelovanje se osredotoči predvsem na področja, ki so pomembna za zbliževanje gospodarstev Skupnosti in Izraela ali za pospeševanje rasti oziroma zaposlenosti. Glavna področja sodelovanja so določena v členih 44 do 57 brez poseganja v možnost, da sodelovanje poteka tudi na drugih področjih, ki so v interesu pogodbenic.

2. Pri izvajanju gospodarskega sodelovanja na različnih področjih se povsod, kjer je to pomembno, upošteva ohranjanje okolja in ekološkega ravnovesja.

Člen 43

Metode in načini

Gospodarsko sodelovanje se izvaja zlasti z:

(a) rednim gospodarskim dialogom med pogodbenicama, ki zajema vsa področja gospodarske politike, zlasti fiskalno politiko, plačilnobilančno in monetarno politiko, in ki spodbuja tesno sodelovanje med organi, pristojnimi za posamezna področja gospodarske politike, v okviru Pridružitvenega sveta ali kateri koli drugi obliki, ki jo določi Pridružitveni svet;

(b) redno izmenjavo informacij in idej na posameznem področju sodelovanja, vključno s srečanji uradnikov in strokovnjakov;

(c) svetovanjem, prenosom strokovnega znanja in izkušenj ter usposabljanjem;

(d) izvajanjem skupnih akcij, kot so seminarji in delavnice;

(e) tehnično in upravno pomočjo ter pomočjo na področju pravne ureditve;

(f) razširjanjem informacij o sodelovanju.

Člen 44

Regionalno sodelovanje

Pogodbenici spodbujata dejavnosti, usmerjene v spodbujanje regionalnega sodelovanja.

Člen 45

Industrijsko sodelovanje

Pogodbenici spodbujata sodelovanje zlasti na naslednjih področjih:

- industrijsko sodelovanje med gospodarskimi subjekti v Skupnosti in Izraelu, vključno z dostopom Izraela do omrežij Skupnosti za zbliževanje podjetij in decentralizirano sodelovanje,

- razvejanje industrijske proizvodnje v Izraelu,

- sodelovanje med majhnimi in srednje velikimi podjetji v Skupnosti in Izraelu,

- lažji dostop do naložbenega financiranja,

- informacijske in podporne storitve,

- spodbujanje inovacij.

Člen 46

Kmetijstvo

Pogodbenici osredotočita sodelovanje zlasti na:

- podporo politik, ki jih izvajata za razvejanje proizvodnje,

- spodbujanje okolju prijaznega kmetijstva,

- tesnejše odnose med podjetji, poklicnimi in strokovnimi združenji in organizacijami v Izraelu in v Skupnosti na prostovoljni osnovi,

- tehnično pomoč in usposabljanje,

- usklajevanje fitosanitarnih in veterinarskih standardov,

- integriran razvoj podeželja, vključno z izboljšanjem osnovnih storitev in razvojem s tem povezanih gospodarskih dejavnosti,

- sodelovanje med podeželskimi regijami, izmenjavo izkušenj in strokovnega znanja v zvezi z razvojem podeželja.

Člen 47

Standardi

Cilj pogodbenic je zmanjšati razlike na področju standardizacije in ugotavljanja skladnosti. V ta namen pogodbenici po potrebi skleneta sporazume o medsebojnem priznavanju na področju ugotavljanja skladnosti.

Člen 48

Finančne storitve

Pogodbenici sodelujeta, po potrebi s sklenitvijo sporazumov o sprejetju skupnih pravil in standardov, inter alia na področju računovodstva ter sistema nadzora in pravne ureditve bančnega, zavarovalniškega in drugih finančnih sektorjev.

Člen 49

Carine

1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta vzpostavili carinsko sodelovanje in zagotovili spoštovanje določb o trgovini. V ta namen vzpostavita dialog o carinskih zadevah.

2. Sodelovanje se osredotoči na poenostavitev in informatizacijo carinskih postopkov in poteka predvsem v obliki izmenjave informacij med strokovnjaki in poklicnega usposabljanja.

3. Brez poseganja v druge oblike sodelovanja, ki jih predvideva ta sporazum, zlasti za boj proti drogam in pranju denarja, upravni organi pogodbenic zagotavljajo medsebojno pomoč v skladu z določbami Protokola 5.

Člen 50

Okolje

1. Pogodbenici spodbujata sodelovanje na področju nalog za preprečevanje propadanja okolja, nadzora onesnaževanja in zagotavljanja racionalne rabe naravnih virov z namenom, da se zagotovi trajnostni razvoj in spodbujajo regionalni okoljski projekti.

2. Sodelovanje se osredotoči zlasti na:

- dezertifikacijo,

- kakovost sredozemskih voda ter nadzor in preprečevanje onesnaževanja morja,

- ravnanje z odpadki,

- salinizacijo,

- ravnanje z okoljem na občutljivih obalnih območjih,

- izobraževanje in ozaveščanje o okolju,

- uporabo naprednih orodij ravnanja z okoljem, načine spremljanja in nadzora okolja, vključno z uporabo okoljskih informacijskih sistemov (EIS) in presojo vplivov na okolje,

- vpliv industrijskega razvoja na okolje na splošno in zlasti na varnost industrijskih obratov,

- vpliv kmetijstva na kakovost tal in vode.

Člen 51

Energetika

1. Pogodbenici menita, da globalno segrevanje in izčrpanost fosilnih goriv predstavljajo resno grožnjo za človeštvo. Pogodbenici bosta zato sodelovali z namenom, da se razvijejo obnovljivi viri energije, da bi z uporabo goriv zagotovili manjše onesnaževanje okolja in spodbujali varčevanje z energijo.

2. Pogodbenici si prizadevata za spodbujanje dejavnosti, katerih namen je podpreti regionalno sodelovanje v zadevah, kot je tranzit plina, nafte in elektrike.

Člen 52

Informacijska infrastruktura in telekomunikacije

Pogodbenici spodbujata sodelovanje na področju razvoja informacijske infrastrukture in telekomunikacij v medsebojno korist. Sodelovanje se osredotoči predvsem na izvajanje ukrepov, povezanih z raziskavami in tehnološkim razvojem, usklajevanjem standardov in posodabljanjem tehnologije.

Člen 53

Promet

1. Pogodbenici spodbujata sodelovanje na področju prometa in sorodne infrastrukture, da bi izboljšali učinkovitost pretoka potnikov in blaga, tako na dvostranski kot regionalni ravni.

2. Sodelovanje se osredotoči zlasti na:

- doseganje visokih standardov varnosti v pomorskem in zračnem prometu; v ta namen se pogodbenici posvetujeta na strokovni ravni, da si izmenjata informacije,

- standardizacijo tehnične opreme, zlasti na področju kombiniranega, multimodalnega prevoza in pretovarjanja,

- spodbujanje skupnih tehnoloških in raziskovalnih programov.

Člen 54

Turizem

Pogodbenici si izmenjata informacije o načrtovanem razvoju turizma in projektih trženja na področju turizma, turističnih sejmih, razstavah, konvencijah in publikacijah.

Člen 55

Približevanje zakonodaje

Pogodbenici si po svojih najboljših močeh prizadevata približati svojo zakonodajo, da bi olajšali izvajanje tega sporazuma.

Člen 56

Droge in pranje denarja

1. Pogodbenici sodelujeta zlasti z namenom:

- izboljšanja učinkovitosti politik in ukrepov proti preskrbi in nedovoljenemu prometu z mamili in psihotropnimi snovmi ter zmanjšanju zlorabe teh proizvodov,

- spodbujanja skupnih dejavnosti za zmanjšanje povpraševanja,

- preprečevanja uporabe finančnih sistemov pogodbenic za pranje prihodkov, ki izhajajo iz kriminalnih dejavnosti na splošno in zlasti iz prometa s prepovedanimi drogami.

2. Sodelovanje poteka v obliki izmenjave informacij in po potrebi v obliki skupnih dejavnosti na naslednjih področjih:

- oblikovanje in izvajanje nacionalne zakonodaje,

- spremljanje trgovine s predhodnimi sestavinami,

- ustanavljanje socialnih in zdravstvenih ustanov in informacijskih sistemov ter izvajanje ustreznih projektov, vključno s projekti usposabljanja in raziskovalnimi projekti,

- izvajanje najvišjih možnih mednarodnih standardov v zvezi z bojem proti pranju denarja in zlorabo kemičnih predhodnih sestavin, zlasti tistih, ki sta jih sprejeli Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) in Projektna skupina za kemično delovanje (CATF).

3. Pogodbenici ob upoštevanju svoje zakonodaje skupaj določita ustrezne strategije in metode sodelovanja za uresničitev teh ciljev. O svojih dejavnostih, ki jih ne izvajata skupaj, se posvetujeta in se v zvezi z njimi tesno usklajujeta.

V teh dejavnostih lahko v okviru svojih pooblastil sodelujejo tudi ustrezni organi javnega in zasebnega sektorja, ob sodelovanju s pristojnimi organi Izraela, Skupnosti in držav članic.

Člen 57

Migracije

Pogodbenici sodelujeta zlasti z namenom:

- določitve področij skupnega interesa v zvezi s politiko priseljevanja,

- povečanja učinkovitosti ukrepov, katerih cilj je preprečiti ali brzdati nezakonite migracijske tokove.

NASLOV VII

SODELOVANJE NA PODROČJU AVDIOVIZUALNIH IN KULTURNIH ZADEV, INFORMACIJ IN KOMUNIKACIJ

Člen 58

1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali sodelovanje na avdiovizualnem področju, ki bo potekalo v medsebojno korist.

2. Pogodbenici poiščeta možnosti za vključitev Izraela v pobude Skupnosti na tem področju in s tem omogočita sodelovanje na področjih, kot so koprodukcija, usposabljanje in izobraževanje, razvoj in distribucija.

Člen 59

Pogodbenici spodbujata sodelovanje na področju izobraževanja, usposabljanja in izmenjave mladine. Področja sodelovanja lahko vključujejo zlasti: izmenjavo mladine, sodelovanje med univerzami in drugimi ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, jezikovno usposabljanje, prevajanje in druge oblike spodbujanja boljšega medsebojnega razumevanja njunih kultur.

Člen 60

Pogodbenici spodbujata kulturno sodelovanje. Področja sodelovanja lahko vključujejo zlasti prevajanje, izmenjavo umetniških del in umetnikov, ohranjanje in restavriranje zgodovinskih in kulturnih spomenikov in krajev, usposabljanje oseb, ki delajo na področju kulture, organizacijo evropsko naravnanih kulturnih prireditev, izboljšanje medsebojnega ozaveščanja in razširjanje informacij o vidnejših kulturnih prireditvah.

Člen 61

Pogodbenici spodbujata dejavnosti na področju informacij in komunikacij, ki so v medsebojnem interesu.

Člen 62

Sodelovanje se izvaja zlasti z:

(a) rednim dialogom med pogodbenicama;

(b) redno izmenjavo informacij in idej na posameznem področju sodelovanja, vključno s srečanji uradnikov in strokovnjakov;

(c) svetovanjem, prenosom strokovnega znanja in izkušenj in usposabljanjem;

(d) izvajanjem skupnih akcij, kot so seminarji in delavnice;

(e) tehnično in upravno pomočjo ter pomočjo na področju pravne ureditve;

(f) razširjanjem informacij o sodelovanju.

NASLOV VIII

SOCIALNE ZADEVE

Člen 63

1. Med pogodbenicama poteka dialog o vseh vidikih, ki so v medsebojnem interesu. V okviru dialoga se obravnavajo zlasti vprašanja v zvezi s socialnimi težavami postindustrijskih družb, kot so brezposelnost, rehabilitacija invalidov, enako obravnavanje moških in žensk, delovni odnosi, poklicno usposabljanje, varnost in higiena pri delu itn.

2. Sodelovanje bo potekalo preko srečanj strokovnjakov, seminarjev in delavnic.

Člen 64

1. Za usklajevanje režimov socialne varnosti izraelskih delavcev, ki so zakonito zaposleni na ozemlju države članice, in njihovih družinskih članov, ki tam zakonito bivajo, se uporabljajo naslednje določbe, ob upoštevanju pogojev in načinov, ki veljajo v posamezni državi članici:

- vse zavarovalne dobe, zaposlitve ali bivanja teh delavcev v različnih državah članicah se seštevajo za uveljavljanje pravice do starostne, invalidske pokojnine in pokojnine po preživelih družinskih članih in dodatkov ter za namene zdravstvene oskrbe delavcev in njihovih družin,

- vse pokojnine in dodatki za starost, za preživele družinske člane, nesreče pri delu, poklicne bolezni ali invalidnost, razen plačil, za katere se ne plačujejo prispevki, se brezplačno prenesejo v Izrael po stopnji, ki se uporablja na podlagi zakonodaje zavezane države članice oziroma zavezanih držav članic,

- zadevni delavci prejmejo družinske dodatke za zgoraj omenjene člane svojih družin.

2. Izrael priznava delavcem, ki so državljani države članice in zakonito zaposleni na njegovem ozemlju, in njihovim družinskim članom, ki tam zakonito bivajo, podobno obravnavo, kot je opredeljena v drugi in tretji alinei odstavka 1, ob upoštevanju pogojev in načinov, ki veljajo v Izraelu.

Člen 65

1. Pridružitveni svet sprejme sklep glede določb za izvajanje ciljev iz člena 64.

2. Pridružitveni svet sprejme sklep glede načinov upravnega sodelovanja za zagotovitev potrebnega ravnanja in nadzora nad izvajanjem določb, ki jih vsebuje odstavek 1.

Člen 66

Določbe, ki jih Pridružitveni svet sprejme v skladu s členom 65, ne vplivajo na pravice in obveznosti, ki izhajajo iz dvostranskih sporazumov med Izraelom in državami članicami, kadar ti sporazumi predvidevajo ugodnejšo obravnavo državljanov Izraela ali državljanov držav članic.

NASLOV IX

INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 67

Ustanovi se Pridružitveni svet, ki se sestaja na ministrski ravni enkrat letno in kadar to zahtevajo okoliščine, na pobudo njegovega predsednika in v skladu s pogoji, določenimi v njegovem poslovniku. Pridružitveni svet preučuje vsa pomembna vprašanja, ki izhajajo iz tega sporazuma, in vsa druga dvostranska ali mednarodna vprašanja, ki so v medsebojnem interesu.

Člen 68

1. Pridružitveni svet sestavljajo člani Sveta Evropske unije in člani Komisije Evropskih skupnosti na eni strani ter člani Vlade Države Izrael na drugi strani.

2. Pridružitveni svet določi svoj poslovnik.

3. Člani Pridružitvenega sveta se lahko dogovorijo, da jih v skladu z določbami njegovega poslovnika zastopajo namestniki.

4. Pridružitvenemu svetu izmenično predsedujeta član Sveta Evropske unije in član Vlade Države Izrael v skladu z določbami njegovega poslovnika.

Člen 69

1. Za doseganje ciljev sporazuma je Pridružitveni svet pooblaščen za sprejemanje sklepov v primerih, predvidenih v sporazumu.

Ti sklepi so zavezujoči za pogodbenici, ki sprejmeta potrebne ukrepe za njihovo izvajanje. Pridružitveni svet lahko oblikuje tudi ustrezna priporočila.

2. Pridružitveni svet oblikuje svoje sklepe in priporočila s soglasjem med pogodbenicama.

Člen 70

1. Ob upoštevanju pooblastil Pridružitvenega sveta se ustanovi Pridružitveni odbor, ki je odgovoren za izvajanje sporazuma.

2. Pridružitveni svet lahko v celoti ali deloma prenese na Pridružitveni odbor katero koli svoje pooblastilo.

Člen 71

1. Pridružitveni odbor, ki se sestaja na ravni uradnikov, sestavljajo predstavniki članov Sveta Evropske unije in članov Komisije Evropskih skupnosti na eni strani ter predstavniki Vlade Države Izrael na drugi strani.

2. Pridružitveni odbor določi svoj poslovnik.

3. Pridružitvenemu odboru izmenično predsedujeta predstavnik Predsedstva Sveta Evropske unije in predstavnik Vlade Države Izrael.

Člen 72

1. Pridružitveni odbor je pooblaščen za sprejemanje sklepov glede upravljanja sporazuma kot tudi na tistih področjih, kjer je Pridružitveni svet nanj prenesel svoja pooblastila.

Ti sklepi so zavezujoči za pogodbenici, ki sprejmeta potrebne ukrepe za njihovo izvajanje.

2. Pridružitveni odbor oblikuje svoje sklepe s soglasjem med pogodbenicama.

Člen 73

Pridružitveni svet lahko ustanovi kakršno koli delovno skupino ali telo, potrebno za izvajanje sporazuma.

Člen 74

Pridružitveni svet sprejme vse potrebne ukrepe za olajšanje sodelovanja in stikov med Evropskim parlamentom in knesetom Države Izrael ter med Ekonomsko-socialnim odborom Skupnosti in Ekonomsko-socialnim svetom Izraela.

Člen 75

1. Vsaka pogodbenica lahko Pridružitvenemu svetu predloži kateri koli spor v zvezi z uporabo ali razlago tega sporazuma.

2. Pridružitveni svet lahko reši spor s sklepom.

3. Pogodbenici se obvežeta, da bosta sprejeli ukrepe za izvajanje sklepa iz odstavka 2.

4. Če spora ni mogoče rešiti v skladu z odstavkom 2, lahko vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o imenovanju razsodnika; druga pogodbenica mora nato v dveh mesecih imenovati drugega razsodnika. Za uporabo tega postopka se Skupnost in države članice štejejo kot ena stranka v sporu.

Pridružitveni svet imenuje tretjega razsodnika.

Razsodniki sprejemajo sklepe z večino glasov.

Vsaka stranka v sporu mora sprejeti potrebne ukrepe za izvajanje sklepa razsodnikov.

Člen 76

Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje pogodbenici, da sprejme kakršne koli ukrepe:

(a) ki se ji zdijo potrebni za preprečevanje razkrivanja informacij, ki so v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi;

(b) ki se nanašajo na proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškim materialom ali na raziskave, razvoj ali proizvodnjo, ki so nujno potrebne za obrambne namene, pod pogojem, da takšni ukrepi ne poslabšujejo pogojev konkurence pri izdelkih, ki nimajo izrecno vojaškega namena;

(c) ki se ji zdijo bistveni za lastno varnost v primeru resnih notranjih nemirov, ki vplivajo na ohranjanje zakonitosti in reda, v času vojne ali resne mednarodne napetosti, ki pomeni nevarnost vojne, ali z namenom, da izpolni obveznosti, ki jih je sprejela za ohranjanje miru in mednarodne varnosti.

Člen 77

Na področjih, ki jih zajema ta sporazum, in brez vpliva na katere koli posebne določbe tega sporazuma:

- režimi, ki jih Izrael uporablja glede Skupnosti, ne smejo povzročati diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani, ali njihovimi družbami ali podjetji,

- režimi, ki jih Skupnost uporablja glede Izraela, ne smejo povzročati diskriminacije med izraelskimi državljani ali njegovimi družbami ali podjetji.

Člen 78

V zvezi z neposrednim obdavčenjem nobena določba sporazuma nima za posledico:

- razširjanja fiskalnih ugodnosti, ki jih katera koli od pogodbenic priznava po kakršnem koli mednarodnem sporazumu oziroma dogovoru, ki jo zavezuje,

- preprečitve sprejetja ali uporabe s strani katere koli pogodbenice kakršnega koli ukrepa, katerega cilj je preprečevanje davčne utaje ali izogibanja davkom,

- nasprotovanja pravici katere koli pogodbenice, da uporablja ustrezne določbe svoje davčne zakonodaje za davkoplačevalce, ki glede na kraj svojega prebivališča niso v enakem položaju.

Člen 79

1. Pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz sporazuma. Poskrbita, da se dosežejo cilji, določeni s sporazumom.

2. Če katera od pogodbenic meni, da druga pogodbenica ni izpolnila kake obveznosti iz tega sporazuma, lahko sprejme ustrezne ukrepe. Preden to stori, predloži Pridružitvenemu svetu, razen v posebno nujnih primerih, vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito preučitev razmer z namenom, da se poišče rešitev, ki je sprejemljiva za pogodbenici.

Pri izbiri ukrepov imajo prednost tisti, ki najmanj ovirajo delovanje Sporazuma.

O teh ukrepih je treba takoj obvestiti Pridružitveni svet in se v njem posvetovati, če druga pogodbenica to zahteva.

Člen 80

Protokoli 1 do 5 in priloge I do VII so sestavni del tega sporazuma. Izjave in izmenjave pisem so v Sklepni listini, ki je sestavni del tega sporazuma.

Člen 81

Za namene tega sporazuma izraz "pogodbenici" pomeni Skupnost ali države članice ali Skupnost in države članice, v skladu z njihovimi pooblastili, na eni strani in Izrael na drugi strani.

Člen 82

Sporazum je sklenjen za nedoločen čas.

Vsaka pogodbenica lahko sporazum odpove z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Sporazum preneha veljati šest mesecev po datumu takega uradnega obvestila.

Člen 83

Ta sporazum se uporablja na ozemljih, na katerih se uporabljata Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za premog in jeklo, pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, na eni strani in na ozemlju Države Izrael na drugi strani.

Člen 84

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem, švedskem in hebrejskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno, in se deponira pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.

Člen 85

Ta sporazum pogodbenici odobrita v skladu s svojimi lastnimi postopki.

Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi datumu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki iz prvega odstavka.

Z začetkom veljavnosti tega sporazuma se z njim nadomesti Sporazum med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael ter Sporazum med državami članicami Evropske skupnosti za premog in jeklo na eni strani in Državo Izrael na drugi strani, podpisana v Bruslju 11. maja 1975.

+++++ TIFF +++++

Hecho en Bruselas, el veinte de noviembre de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Bruxelles, den tyvende november nitten hundrede og femoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten November neunzehnhundertfünfundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.Done at Brussels on the twentieth day of November in the year one thousand, nine hundred and ninety-five.Fait à Bruxelles, le vingt novembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Bruxelles, addì venti novembre millenovecentonovantacinque.Gedaan te Brussel, de twintigste november negentienhonderdvijfennegentig.Feito em Bruxelas, em vinte de Novembro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Som skedde i Bryssel den tjugonde november nittonhundranittiofem.

Pour le Royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien

+++++ TIFF +++++

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franstalige Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

På Kongeriget Danmarks vegne

+++++ TIFF +++++

Für die Bundesrepublik Deutschland

+++++ TIFF +++++

Για την Ελληνική Δημοκρατία

+++++ TIFF +++++

Por el Reino de España

+++++ TIFF +++++

Pour la République française

+++++ TIFF +++++

Thar cheann na hÉireannFor Ireland

+++++ TIFF +++++

Per la Repubblica italiana

+++++ TIFF +++++

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

+++++ TIFF +++++

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

+++++ TIFF +++++

Für die Republik Österreich

+++++ TIFF +++++

Pela República Portuguesa

+++++ TIFF +++++

Suomen tasavallan puolesta

+++++ TIFF +++++

För Konungariket Sverige

+++++ TIFF +++++

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

+++++ TIFF +++++

Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

[1] Sporazum, sestavljen v enajstih uradnih jezikih Evropske unije (španščini, danščini, nemščini, grščini, angleščini, francoščini, italijanščini, nizozemščini, portugalščini, finščini, švedščini), je bil objavljen v UL L 147, 21.6.2000, str. 3.Različice v češkem, estonskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, slovaškem in slovenskem jeziku so objavljene v pričujočem zvezku Posebne izdaje 2004.

--------------------------------------------------

SEZNAM PRILOG

Priloga I | Seznam izdelkov iz člena 7 |

Priloga II | Seznam izdelkov iz člena 9 |

Priloga III | Seznam izdelkov iz člena 9 |

Priloga IV | Seznam izdelkov iz člena 9(2) |

Priloga V | Seznam izdelkov iz člena 9 |

Priloga VI | Seznam izdelkov, za katere veljajo koncesije iz člena 9(6) |

Priloga VII | Pravice intelektualne, industrijske in poslovne lastnine iz člena 39 |

--------------------------------------------------

PRILOGA I

SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 7

Oznaka KN | Poimenovanje |

ex3502 | Albumini, albuminati in drugi albuminski derivati: |

ex350210 | – Jajčni albumin: |

– – Drugo: |

35021091 | – – – Posušen (na primer v lističih, kosmičih, prahu) |

35021099 | – – – Drugo |

ex350290 | – Drugo: |

– – Albumini, razen jajčnega albumina: |

– – – Mlečni albumin (laktoalbumin): |

35029051 | – – – – Posušen (na primer v lističih, luskah, kosmičih, prahu) |

35029059 | – – – – Drugo |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 9

Oznaka KN | Poimenovanje |

0403 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirano ali ne, ali ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirano ali ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav: |

04031051 do04031099 | – Jogurt, aromatiziran ali ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav |

04039071 do04039099 | – Drugo, aromatizirano ali ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav |

07104000 | Sladka koruza (termično neobdelana ali termično obdelana s paro ali kuhanjem v vodi), zmrznjena |

07119030 | Sladka koruza, začasno konzervirana (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšna neprimerna za takojšnjo porabo |

ex1517 | Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tar. št. 1516: |

15171010 | – Margarina, razen tekoče margarine, ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob |

15179010 | – Drugo, ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob |

ex1704 | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava; razen ekstrakt sladke koreninice, ki vsebuje 10 mas. % saharoze ali več, vendar ne vsebuje drugih dodatkov, iz oznake KN 17049010 |

1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav |

ex1901 | Sladni ekstrakt; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba in sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 50 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 10 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu, razen proizvodov iz oznake KN 19019091 |

ex1902 | Testenine, razen polnjenih testenin iz oznak KN 19022010 in 19022030; kuskus, pripravljen ali nepripravljen |

1903 | Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba v obliki kosmičev, kaše, zrnc, perl in podobno |

1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn, predkuhana ali drugače pripravljena |

1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki |

20019030 | Sladka koruza (Zea Mays var. saccharata), pripravljena ali konzervirana v kisu ali ocetni kislini |

20019040 | Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini |

20041091 | Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjen |

20049010 | Sladka koruza (Zea Mays var. saccharata), pripravljena ali konzervirana drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjena |

20052010 | Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjen |

20058000 | Sladka koruza (Zea Mays var. saccharata), pripravljena ali konzervirana drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena |

20089245 | Pripravki tipa müsli na osnovi nepraženih žitnih kosmičev |

20089985 | Koruza, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata), drugače pripravljena ali konzervirana, ki ne vsebujejo dodanega alkohola ali dodanega sladkorja |

20089991 | Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki ne vsebujejo dodanega alkohola ali dodanega sladkorja |

21011098 | Pripravki na osnovi kave |

21012098 | Pripravki na osnovi pravega čaja ali maté čaja |

21013019 | Praženi kavni nadomestki, razen pražene cikorije |

21013099 | Ekstrakti, esence in koncentrati praženih kavnih nadomestkov, razen tistih iz pražene cikorije |

21021031 do21021039 | Pekovski kvas |

ex2103 | Pripravki za omake in pripravljene omake: |

– – – Majoneza |

2105 | Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne |

ex2106 | Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu, razen tistih iz oznak KN 21061020 in 21069092 ter razen aromatiziranih ali obarvanih sladkornih sirupov |

| Brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov iz oznake KN 2009, ki vsebujejo proizvode iz oznak KN 0401 do 0404 ali maščob, pridobljenih iz proizvodov iz oznak KN 0401 do 0404 |

29054300 | Manitol |

290544 | D-glucitol (sorbitol) |

ex350510 | Dekstrini in drugi modificirani škrobi, razen esterificiranih in eterificiranih škrobov iz oznake KN 35051050 |

350520 | Lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina ali drugih modificiranih škrobov |

380910 | Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi in preparati (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu |

382360 | Sorbitol, razen sorbitola iz oznake KN 290544 |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 9

Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Dajatev, ki se uporablja [1] |

3501 | Kazein, kazeinati in drugi kazeinski derivati; kazeinska lepila: | |

350110 | – Kazein: | |

35011010 | – – Za proizvodnjo regeneriranih tekstilnih vlaken [2] | 0 % |

35011050 | – – Za industrijsko rabo, razen za proizvodnjo hrane ali krme [2] | 3 % |

35011090 | – – Drugo | 12 % |

350190 | – Drugo: | |

35019090 | – – Drugo | 8 % |

[1] Kadar dajatve, določene v tem stolpcu, presegajo dajatve, notificirane v GATT, se bodo uporabljale slednje stopnje.

[2] Za vnos pod to podštevilko veljajo pogoji, navedeni v ustreznih določbah Skupnosti.

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 9(2)

Oznaka KN | Poimenovanje |

| |

1902 | | Testenine in kuskus: |

| A | – Iz trde pšenice (durum) |

| B | – Drugo |

190510 | | Hrustljavi kruh |

19052090 | | Medenjaki in podobni izdelki, ne posebej za diabetike: |

| A | – Ki glede na skupno vsebnost moke vsebujejo nad 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice |

| B | – Drugo |

ex3000 | A | – Vaflji in oblati: |

| A1 | – – Nepolnjeni, prevlečeni ali neprevlečeni: |

| A1a | – – – Ki glede na celotno vsebnost moke vsebujejo nad 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice |

| A1b | – – – Drugo |

| A2 | – – Drugo: |

| A2a | – – – Ki vsebujejo najmanj 1,5 % mlečnih maščob ali najmanj 2,5 % mlečnih beljakovin |

| A2b | – – – Drugo |

19054010 | | Prepečenec, ki vsebuje dodan sladkor, med, druga sladila, jajca, maščobe, sir, sadje, kakav ali podobno: |

| A | – Ki glede na celotno vsebnost moke vsebuje nad 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice |

| B | – Drugo |

1905 | | |

ex3000 + 9019 | B | – Drugi pekovski izdelki, ki vsebujejo dodan sladkor, med, druga sladila, jajca, maščobe, sir, sadje, kakav ali podobno: |

| B1 | – – Ki vsebujejo najmanj 10 mas. % dodanih jajc |

| B2 | – – Ki vsebujejo suho sadje ali oreške: |

| B2a | – – – Ki vsebujejo najmanj 1,5 % mlečnih maščob ali najmanj 2,5 % mlečnih beljakovin; glej Prilogo V |

| B2b | – – – Drugo: |

| B3 | – – Ki vsebujejo manj kot 10 mas. % dodanega sladkorja in ne vsebujejo dodanih jajc; suhega sadja ali oreškov: |

| B3a(i) | – – – – Ki glede na celotno vsebnost moke vsebujejo nad 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice |

| B3a(ii) | – – – – Drugo |

| B3b | – – – Drugo: |

| B3b(i) | – – – – – Ki glede na celotno vsebnost moke vsebujejo nad 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice |

| B3b(ii) | – – – – Drugo |

| B4 | – – Drugo: |

| B4a | – – – Ki vsebujejo najmanj 1,5 % mlečnih maščob ali najmanj 2,5 % mlečnih beljakovin; glej Prilogo V |

| B4b | – – – Drugo |

2105 | | Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne: |

| A | – Ki ne vsebujejo mlečnih maščob ali ki vsebujejo manj kot 3 mas. % takih maščob |

| B | – Ki vsebujejo 3 mas. % ali več, vendar manj kot 7 mas. % mlečnih maščob |

| C | – Ki vsebujejo 7 mas. % ali več mlečnih maščob |

ex22071050 | | Alkohol, dobljen iz grozdja ali vina iz grozdja, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več, ki se uporablja v proizvodnji alkoholnih pijač |

ex1099 | | Alkohol, dobljen iz grozdja ali vina iz grozdja, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več, drug |

ex220820 | | Žganja, dobljena z destilacijo vina iz grozdja ali grozdnih tropin, katerih cena znaša do 0,05 USD za cl in ki vsebujejo manj kot 17 vol. % alkohola |

35021000 | | Jajčni albumin: |

| A | – Suh |

| B | – Drugo |

--------------------------------------------------

PRILOGA V

SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 9

Izraelska carinska oznaka | Poimenovanje blaga | Dajatev, ki se uporablja [1] |

1704 | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava: | |

170410 | – Žvečilni gumi, prevlečen s sladkorjem ali ne: | |

– – Ki vsebuje 60 mas. % ali več saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) | |

– – Drugo | USD0,075/kg [2] |

170490 | – Drugo | |

– – Drugo | |

1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav | 0 % |

| Živila iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki se uporabljajo za otroško prehrano ali za dietetične ali kulinarične namene, ki vsebujejo manj kot 50 mas. % kakava, razen dietetičnih pripravkov iz sojine moke, ki vsebujejo sojino olje in druga rastlinska olja, ogljikove hidrate in sol, in dietetičnih pripravkov na osnovi moke brez glutena: | |

19011020 | – Iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta | 8 % |

19012020 | – Iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta | 8 % |

19019030 | – Iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta | 8 % |

20041010 | – Proizvodi iz moke ali zdroba | 8 % |

20049010 | – Proizvodi iz moke ali zdroba | 8 % |

20052010 | – Proizvodi iz moke ali zdroba | 8 % |

20054010 | – Proizvodi iz moke ali zdroba | 8 % |

20055910 | – Proizvodi iz moke ali zdroba | 8 % |

20059010 | – Proizvodi iz moke ali zdroba | 8 % |

21039020 | – Iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta | 8 % |

21041010 | – Iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta | 8 % |

190410 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov | 8 % |

3505 | Dekstrini in drugi modificirani škrobi (npr. preželatinizirani in estrificirani škrobi); lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov, razen škrobov: | |

350510 | – Dekstrini in drugi modificirani škrobi: | |

35051030 | – – Škrobi, esterificirani ali eterificirani | 8 % |

35051090 | – – Drugi modificirani škrobi in dekstrini | 8 % |

35052000 | – – Lepila | 8 % |

[1] Kadar dajatve, določene v tem stolpcu, presegajo dajatve, notificirane v GATT, se bodo uporabljale slednje stopnje.

[2] V okviru letne kvote 5000 ton se ta dajatev zniža na 0,0375 USD/kg.

--------------------------------------------------

PRILOGA VI

SEZNAM IZDELKOV, ZA KATERE VELJAJO KONCESIJE IZ ČLENA 9(6)

Tabela 1: Za uvoz naslednjega blaga s poreklom iz Izraela v Skupnost veljajo koncesije, določene spodaj

Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Letna kvota (v tonah) | Koncesija v mejah kvote |

| Sladka koruza, zamrznjena | 10600 [1] | 30 % znižanje kmetijske komponente |

| Sladka koruza, nezamrznjena | 5400 [2] | 30 % znižanje kmetijske komponente |

17049030 | Bela čokolada | 100 | 30 % znižanje kmetijske komponente |

1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav | 2500 | 15 % znižanje kmetijske komponente |

| Hrana za dojenčke, ki vsebuje mleko in mlečne izdelke | 100 | 30 % znižanje kmetijske komponente |

1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn, predkuhana ali drugače pripravljena | 200 | 30 % znižanje kmetijske komponente |

1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki | 3200 | 30 % znižanje kmetijske komponente |

Tabela 2: Za uvoz naslednjega blaga s poreklom iz Skupnosti v Izrael veljajo koncesije, določene spodaj

Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Letna kvota (v tonah) | Koncesija v mejah kvote |

1902 | Testenine | neomejeno | Zavezujoča kmetijska komponenta v višini 0,25 USD/kg |

ex1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki: | neomejeno | Zavezujoča v višini 0,10 USD/kg |

– ki ne vsebujejo mlečnih izdelkov |

ex1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki: | neomejeno | Zavezujoča v višini 0,25 USD/kg |

– ki vsebujejo mlečne izdelke |

2105 | Sladoled | 500 | 30 % znižanje kmetijske komponente |

ex220710 | Nedenaturiran etilni alkohol, dobljen iz grozdja ali vina iz grozdja, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več, ki se uporablja v proizvodnji alkoholnih pijač ali ne | neomejeno | Zavezujoča v višini 2,75 USD/liter alkohola |

ex220820 | Žganja, dobljena z destilacijo vina iz grozdja ali grozdnih tropin z vsebnostjo alkohola 17 vol. % ali več, katerih cena ni višja od 0,05 USD za cl | neomejeno | Zavezujoča v višini 2,75 USD/liter alkohola |

ex220820 | Žganja, dobljena z destilacijo vina iz grozdja ali grozdnih tropin z vsebnostjo alkohola 17 vol. % ali več, katerih cena ni višja od 0,05 USD za cl | 2000 hpa [3] | Zavezujoča v višini 0 % |

320510 | Jajčni albumin | 50 | Oprostitev kmetijske komponente |

neomejeno | Zavezujoča v višini 2 USD/kg |

[1] Ta kvota se bo znižala na 9275 ton za prvo leto izvajanja te koncesije in na 9940 ton za drugo leto.

[2] Ta kvota se bo znižala na 4725 ton za prvo leto izvajanja te koncesije in na 5060 ton za drugo leto.

[3] Hektolitrov čistega alkohola.

--------------------------------------------------

PRILOGA VII

PRAVICE INTELEKTUALNE, INDUSTRIJSKE IN POSLOVNE LASTNINE IZ ČLENA 39

1. Do konca tretjega leta po začetku veljavnosti sporazuma Izrael pristopi k naslednjim večstranskim konvencijam o pravicah intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, katerih pogodbenice so države članice ali jih države članice de facto uporabljajo:

- Bernska konvencija za varstvo književnih in umetniških del (Pariški akt, 1971),

- Madridski sporazum o mednarodnem registriranju znamk (Stockholmska listina, 1967, dopolnjena v letu 1979),

- Protokol v zvezi z Madridskim sporazumom o mednarodnem registriranju znamk (Madrid, 1989),

- Budimpeštanska pogodba o mednarodnem priznanju depozita mikroorganizmov za namene postopkov patentiranja (1977, spremenjena v letu 1980),

- Pogodba o sodelovanju na področju patentov (Washington 1970, dopolnjena v letu 1979 in spremenjena v letu 1984).

Pridružitveni svet lahko sprejme sklep, da se ta odstavek uporablja tudi za druge večstranske konvencije s tega področja.

2. Izrael do konca drugega leta po začetku veljavnosti sporazuma ratificira Mednarodno konvencijo za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij (Rim, 1961).

3. Pogodbenici potrjujeta pomen, ki ga pripisujeta obveznostim, ki izhajajo iz naslednjih večstranskih konvencij:

- Pariška konvencija za varstvo industrijske lastnine (Stockholmska listina, 1967, dopolnjena v letu 1979),

- Nicejski sporazum o mednarodni klasifikaciji blaga in storitev zaradi registracije znamk (Ženeva 1977, spremenjen v letu 1979),

- Mednarodna konvencija o varstvu novih sort rastlin (UPOV) (Ženevska listina, 1991).

--------------------------------------------------

SEZNAM PROTOKOLOV

Protokol 1 | o režimih, ki se uporabljajo pri uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Izraela v Skupnost |

Protokol 2 | o režimih, ki se uporabljajo pri uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti v Izrael |

Protokol 3 | o varstvu rastlin |

Protokol 4 | o opredelitvi pojma "izdelki s poreklom" in načinih upravnega sodelovanja |

Protokol 5 | o medsebojni pomoči med upravnimi organi pri carinskih zadevah |

--------------------------------------------------

PROTOKOL 1

o režimih, ki se uporabljajo pri uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Izraela v Skupnost

1. Proizvodi s poreklom iz Izraela, našteti v Prilogi, se uvažajo v Skupnost pod pogoji, navedenimi v nadaljevanju in v Prilogi.

2. (a) Carine se bodisi odpravijo ali znižajo, kot je navedeno v stolpcu "A".

(b) Za nekatere proizvode, za katere skupna carinska tarifa predvideva uporabo dajatve ad valorem in posebne dajatve, se stopnje znižanja, navedene v stolpcih "A" in "C", uporabljajo samo za dajatev ad valorem. Za proizvode iz oznak 020722, 020742 in 220421 pa se znižanja dajatev uporabljajo, kot je navedeno v stolpcu "E".

3. Za nekatere proizvode se carine odpravijo v mejah tarifnih kvot, ki so za vsak proizvod posebej navedene v stolpcu "B".

Za uvožene količine, ki presegajo kvote, se uporabljajo polne ali znižane carine skupne carinske tarife, kot je navedeno v stolpcu "C".

4. Za nekatere proizvode, ki so oproščeni carin, se določijo referenčne količine, kot je navedeno v stolpcu "D".

Če obseg uvoza nekega proizvoda preseže referenčno količino, lahko Skupnost na podlagi letnega pregleda trgovinskih tokov določi zanj tarifno kvoto, ki je po obsegu enaka referenčni količini. V tem primeru se za uvožene količine, ki presegajo kvoto, uporablja polna ali znižana carina skupne carinske tarife, kot je navedeno v stolpcu "C".

5. Za nekatere proizvode, navedene v odstavku 3 in stolpcu "E", se tarifne kvote od 1. januarja 1997 do 1. januarja 2000 povečajo v štirih enakih delih, pri čemer vsak znaša 3 % teh količin.

6. Za nekatere proizvode, razen za tiste, ki so navedeni v odstavkih 3 in 4, lahko Skupnost, kot je navedeno v stolpcu "E", določi referenčno količino, kot je predvideno v odstavku 4, če na podlagi letnega pregleda trgovinskih tokov ugotovi, da bi obseg uvoza proizvoda oziroma proizvodov grozil, da bo povzročil težave na trgu Skupnosti. Če se za proizvod naknadno določi tarifna kvota pod pogoji, določenimi v odstavku 4, se za uvožene količine, ki presegajo kvoto, uporabljajo polne ali znižane carine, kot je navedeno v stolpcu "C".

--------------------------------------------------

PRILOGA

Oznaka KN [2] [3] | Poimenovanje [3] | Znižanje carine MFN [1] ( %) | Obseg tarifne kvote (v tonah) | Znižanje carin za preseženo sedanjo ali možno tarifno kvoto [1] ( %) | Referenčna količina (v tonah) | Posebne določbe |

A | B | C | D | E |

| Purani, nerazrezani na kose, zamrznjeni | glej stolpec E | 1400 | 0 | – | Za 1400 ton se uporabljajo naslednje stopnje dajatve: 170 ECU/t186 ECU/t134 ECU/t93 ECU/t339 ECU/t127 ECU/t230 ECU/t |

| Kosi in odpadki purana razen jeter, zamrznjeni |

02073110 | Mastna jetra gosi | 100 | – | 0 | – | |

| Čebulice in podobno in druge žive rastline | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

060310 | Rezano cvetje in cvetni brsti, sveži | 100 | 19500 | 0 | – | Ob upoštevanju izpolnjevanja pogojev, dogovorjenih z izmenjavo pisem |

ex06031069 | Drugo rezano cvetje in cvetni brsti, sveže, od 1. novembra do 15. aprila | 100 | 5000 | 0 | – | |

06039000 | Posušeno cvetje | 100 | 100 | 0 | – | |

ex06041090 | Mahovi in lišaji, razen jelenovca, sveži | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

060491 | Listje, veje in drugi deli rastlin, sveže | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

06049910 | Listje, preparirano zgolj s sušenjem | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex07019051 | Nov krompir, od 1. januarja do 31. marca | 100 | 20000 | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 5 |

ex070200 | Paradižnik, svež ali ohlajen | 100 | 1000 | 0 | – | |

| Čebula, od 15. februarja do 15. maja | 100 | 13400 | 60 | – | |

ex07099090 | Divja čebula (Muscari comosum), od 15. februarja do 15. maja | |

ex07049090 | Kitajsko zelje, od 1. novembra do 31. marca | 100 | 1000 | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 5 |

ex070511 | Krhkolistna glavnata solata, od 1. novembra do 31. marca | 100 | 300 | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 5 |

ex07061000 | Korenje, od 1. januarja do 30. aprila | 100 | 6100 | 40 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 5 |

ex07093000 | Jajčevci, od 1. decembra do 30. aprila | 100 | – | 60 | 1440 | |

ex07094000 | Steblasta zelena, od 1. januarja do 30. aprila | 100 | 13000 | 50 | – | |

07096010 | Sladke paprike | 100 | 8900 | 40 | – | |

| Drugo sadje in zelenjava | 100 | 2000 | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 5 |

| Bučke, od 1. decembra do konca februarja | 100 | – | 60 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex07108059 | Plodovi iz rodu Capsicum, od 15. novembra do 30. aprila | 100 | – | 30 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

07129030 | Sušeni paradižniki | 100 | 100 | 0 | – | |

07129050 | Sušeno korenje | |

07129090 | Sušene vrtnine, drugo | |

08041000 | Dateljni | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

080440 | Avokado | 100 | – | 80 | 37200 | |

08045000 | Guava, mango in mangostin | 100 | – | 40 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex080510 | Pomaranče, sveže | 100 | 290000 | 60 | – | |

080520 | Mandarine (vštevši tangerinke in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov, sveži | 100 | 21000 | 60 | – | |

| Mandarine (vključno tangerinke in satsuma mandarine); klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov, sveži, od 15. marca do 30. septembra | 100 | 14000 | 0 | – | |

ex080530 | Limone, sveže | 100 | 7700 | 40 | – | |

ex08059030 | Limete, sveže | 100 | 1000 | 0 | – | |

ex080540 | Grenivke, sveže | 100 | – | 80 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex08059000 | Kumkvat | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex08061029 | Namizno grozdje, sveže, od 15. maja do 15. julija | 100 | – | 0 | 2280 | |

ex08071010 | Lubenice, od 1. aprila do 15. junija | 100 | 9400 | 50 | – | |

ex08071090 | Melone, od 1. novembra do 31. maja | 100 | 11400 | 50 | – | |

ex08101090 | Jagode, od 1. novembra do 31. marca | 100 | 2600 | 60 | – | |

ex08109010 | Kivi, od 1. januarja do 30. aprila | 100 | – | 0 | 240 | |

ex08109085 | Granatna jabolka | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex08109085 | Kaki, od 1. novembra do 31. julija | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex08119019 | Krhlji grenivke | 80 | – | – | – | |

ex08119039 | Krhlji grenivke | 80 | – | – | – | |

ex08119085 | Dateljni, zamrznjeni | 100 | – | 0 | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex08119095 | Krhlji grenivke, zamrznjeni | 100 | – | 80 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex08129020 | Pomaranče, zmlete, začasno konzervirane | 100 | 10000 | 80 | – | |

ex08129095 | Drugi agrumi, zmleti, začasno konzervirani | 100 | – | 80 | 1320 | |

09041200 | Poper, zdrobljen ali zmlet | 100 | – | 30 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

09042010 | Sladka paprika, nezdrobljena in nezmleta | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex09042039 | Piment, nezdrobljen in nezmlet, od 15. novembra do 30. aprila | 100 | – | 30 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex09042090 | Piment, zdrobljen ali zmlet | 100 | – | 30 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

130220 | Pektinske snovi, pektinati in pektati | 100 | – | 25 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

160231 | Pripravljeno ali konzervirano puranje meso | glej stolpec E | 300 | 0 | – | Stopnja dajatve: 8,5 % za tarifno kvoto 300 t |

| Čebulice z obsegom manj kot 30 mm na najširšem mestu in okra, pripravljene ali konzervirane v kisu ali ocetni kislini | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex20019020 | Plodovi iz rodu Capsicum, od 15. novembra do 30. aprila | 100 | – | 30 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

20021010 | Olupljen paradižnik | 100 | 3500 | 30 | – | |

ex20049099 | Zelena, razen v mešanici | 100 | – | 30 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

20049099 | Druge vrtnine, zamrznjene | 100 | 1000 | 0 | – | |

| Zelena, zelje (razen cvetače), gumbos, okra, razen v mešanici | 100 | – | 30 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex20059010 | Plodovi iz rodu Capsicum, od 15. novembra do 30. aprila | 100 | – | 30 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

20081191 | Arašidi | 100 | – | 0 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

| Krhlji grenivke | 100 | – | 80 | 16440 | |

ex20083055 | Mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine); klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov, zmleti | 100 | – | 80 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex20083059 | Grenivke, razen krhljev Zmlete pomaranče in limone | 100 | – | 80 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex20083075 | Mandarine (vštevši tangerine in satsuma mandarine); klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov, zmleti | 100 | – | 80 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

ex20083079 | Grenivke, razen krhljev | 100 | – | 80 | 2400 | |

ex20083079 | Zmlete pomaranče in limone | 100 | – | 80 | – | |

ex20083091 | Krhlji grenivke | 100 | – | 80 | 3480 | |

ex20083091 | Grenivke, razen krhljev | 100 | – | 60 | |

ex20083091 | Pulpa iz agrumov | 100 | – | 40 | |

ex20083091 | Zmleti agrumi | 100 | – | 80 | |

ex20083099 | Krhlji grenivke | 100 | – | 80 | 5000 | |

ex20083099 | Grenivke, razen krhljev Zmleti agrumi | 80 | – | – | – | |

ex20084071 | Krhlji hrušk, ocvrti v olju | 100 | 100 | 0 | – | |

ex20085071 | Krhlji marelic, ocvrti v olju | |

ex20087071 | Krhlji breskev, ocvrti v olju | |

ex20089274 | Mešanice sadnih krhljev, ocvrtih v olju | |

ex20089278 | Mešanice sadnih krhljev, ocvrtih v olju | |

ex20089968 | Krhlji jabolk, ocvrti v olju | |

20085061 | Marelice | 100 | – | 20 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

20085069 | Drugo | 100 | – | 20 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

| Polovičke marelic | 100 | – | 20 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

| Pulpa iz marelic | 100 | 180 | 0 | – | |

| Mešanice sadja | 100 | 250 | 0 | – | |

| Pomarančni sok | 100 | 92600, od tega pakirano po 2 l ali manj, največ 22400 | 70 | – | |

| Sok grenivke | 100 | – | 70 | 34440 | |

20092091 | Sok grenivke | 70 | – | – | – | |

20093011 | Sok katerega koli drugega posameznega agruma | 100 | – | 60 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

| Sok drugih posameznih vrst agrumov, gostote do vključno 1,33 g/cm3 pri 20 °C, katerega vrednost presega 30 ECU za 100 kg neto mase, razen limoninega soka | 100 | – | 60 | – | Ob upoštevanju določb Protokola 1, točke 1 do 6 |

20093019 | Drug sok drugih posameznih vrst agrumov | 60 | – | – | – | |

200950 | Paradižnikov sok | 100 | 10200 | 60 | – | |

220421 | Druga vina | 100 | 1610 hl | 0 | – | Za 1610 hl: 100 % znižanje posebne dajatve |

[1] Znižanje dajatve se uporablja samo za carine ad valorem, razen za proizvode iz naslednjih oznak: 020722, 020742 in 220421.

[2] Oznake KN ustrezajo Uredbi (ES) št. 1359/95, UL L 142 z dne 26. junija 1995.

[3] Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da ima besedilo poimenovanja izdelkov samo okvirni pomen in je tako preferencialna shema v tej prilogi določena z oznakami KN. Kadar so navedene ex oznake KN, je treba preferencialno shemo določiti skupaj z uporabo oznake KN in poimenovanja.

--------------------------------------------------

PROTOKOL 2

o režimih, ki se uporabljajo pri uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti v Izrael

1. Proizvodi s poreklom iz Skupnosti, našteti v Prilogi, se uvažajo v Izrael pod pogoji, navedenimi v nadaljevanju in v Prilogi.

2. Dajatve pri uvozu se bodisi odpravijo ali znižajo na raven, kot je navedena v stolpcu "A", v mejah tarifne kvote, navedene v stolpcu "B", in ob upoštevanju posebnih določb, navedenih v stolpcu "C".

3. Za uvožene količine, ki presegajo tarifne kvote, se uporabljajo splošne carine za tretje države ob upoštevanju posebnih določb, navedenih v stolpcu "C".

4. Za nekatere proizvode, za katere ni določena tarifna kvota, se določijo referenčne količine, kot je navedeno v stolpcu "C".

Če obseg uvoza nekega proizvoda preseže referenčno količino, lahko Izrael na podlagi letnega pregleda trgovinskih tokov določi zanj tarifno kvoto, ki je po obsegu enaka referenčni količini. V tem primeru se za uvožene količine, ki presegajo kvoto, uporablja dajatev iz točke 3.

5. Za proizvode, za katere ni določena ne tarifna kvota ne referenčna količina, lahko Izrael določi referenčno količino, kot je predvideno v točki 4, če na podlagi opravljenega letnega pregleda trgovinskih tokov ugotovi, da bi obseg uvoza proizvoda oziroma proizvodov grozil, da bo povzročil težave na trgu Izraela. Če se za proizvod naknadno določi tarifna kvota pod pogoji, določenimi v točki 4, se uporabljajo določbe iz točke 3.

6. Za sir in skuto se tarifna kvota od 1. januarja 1997 do 1. januarja 2000 poveča v štirih enakih delih, pri čemer vsak znaša 10 % te količine.

--------------------------------------------------

PRILOGA

Izraelska oznaka | Poimenovanje | Dajatev | Tarifna kvota (v tonah) | Posebne določbe |

A | B | C |

020230 | Meso, goveje, brez kosti, zmrznjeno | 0 % | 6000 | |

020629 | Drugi užitni klavnični odpadki goved, zmrznjeni | 0 % | 500 | |

040210 | Mleko v prahu, vsebnost maščobe < 1,5 % | 1,5 USD/kg | 3000 | |

040221 | Mleko v prahu, vsebnost maščobe > 1,5 %, brez dodanega sladkorja | 3500 | |

0404 | Sirotka | 0 % | 500 | |

040500 | Maslo in maščobe, dobljeni iz mleka | 1,6 USD/kg | 350 | |

0406 | Sir in skuta | 4 USD/kg | 200 | Ob upoštevanju točke (6) |

0601 | Čebulice, gomolji itd., rastlina in korenine cikorije | 0 % | Ob upoštevanju točke (5) |

0602 | Druge žive rastline | Ob upoštevanju točke (5) |

060310 | Rezano cvetje, sveže | Referenčna količina: 1000 ton |

060390 | Posušeno cvetje | 50 | |

ex060410 | Mahovi in lišaji, sveži | Ob upoštevanju točke (5) |

060491 | Listje, veje in drugi deli rastlin, sveži | Ob upoštevanju točke (5) |

ex060499 | Listje, preparirano zgolj s sušenjem | Ob upoštevanju točke (5) |

070110 | Krompir, semenski | 0 % | 8000 | |

070190 | Krompir, drug | 2500 | |

07032000 | Česen | 25 % znižanje splošne tarifne stopnje | |

071021 | Grah, zamrznjen | 14 % | 700 | |

071022 | Fižol, zamrznjen | 250 | |

071029 | Druge stročnice, zamrznjene | 350 | |

071030 | Špinača, zmrznjena | 300 | |

071080 | Druge vrtnine, zamrznjene | 500 | |

071290 | Druge sušene vrtnine in mešanice | 16 % | 200 | |

071333 | Navadni fižol, vključno beli, suh | 0 % | 100 | |

071339 | Drug fižol, suh | 150 | |

071350 | Bob in konjski bob, suh | 2500 | |

071390 | Druge suhe stročnice | 100 | Nad kvoto 15 % znižanje splošne tarifne stopnje |

080290 | Drugi oreški | 0 % | 500 | Nad kvoto 15 % znižanje splošne tarifne stopnje |

08042090 | Fige, posušene | 0 % | 500 | Nad kvoto 20 % znižanje splošne tarifne stopnje |

080620 | Grozdje, suho | 25 % znižanje splošne carinske stopnje | |

080810 | Jabolka | 0 % | 750 | |

08082090 | Kutine | 500 | |

100110 | Trda pšenica (t. durum) | 0 % | 9500 | |

100190 | Druga pšenica in soržica | 150000 | |

100200 | Rž | 0 % | 10000 | |

100300 | Ječmen | 0 % | 210000 | |

100590 | Koruza, razen semenske | 0 % | 11000 | |

100630 | Riž, manj brušen ali dobro brušen | 3,75 % | 25000 | |

110313 | Drobljenec iz koruze | 0 % | 235000 | |

110329 | Peleti iz drugih žit | 7500 | |

11041210 | Ovseni kosmiči | 10 % | Ob upoštevanju točke (5) |

110710 | Slad, nepražen | 0 % | 7500 | |

1108 | Škrob, inulin | 25 % znižanje splošne tarifne stopnje | |

120810 | Moka in zdrob iz soje | 0 % | 400 | |

120991 | Seme vrtnin | 0 % | 500 | |

120999 | Druga semena | 500 | |

121410 | Zdrob in peleti iz lucerne (alfalfa) | 0 % | 1500 | |

140420 | Linters iz bombaža | 0 % | 1000 | |

150710 | Sojino olje, surovo | 13 % | 7000 | |

150790 | Sojino olje, drugo | 4000 | |

151211 | Olje iz sončnic ali žafranike, surovo | 9 % | 1500 | |

151219 | Olje iz sončnic ali žafranike, drugo | 1500 | |

151221 | Olje iz bombaževega semena, drugo | 500 | |

151410 | Olje iz oljne repice, surovo | 13 % | 3000 | |

151490 | Olje iz oljne repice, drugo | |

151519 | Laneno olje, drugo | 0 % | 150 | |

151529 | Koruzno olje, drugo | 9 % | 600 | |

16041300 | Sardine Sardele v nepredušni embalaži | 0 % | 300 | |

16041400 | Tuni v nepredušni embalaži | |

1701 | Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in saharoza | |

170191 | Razen surovega sladkorja, ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje | 0 % | 265000 | |

170199 | Razen surovega sladkorja, drugo | |

170230 | Glukoza < 20 mas. % fruktoze | 0,1 USD/kg | 1200 | 15 % znižanje splošne tarifne stopnje |

170260 | Druga fruktoza > 50 mas. % fruktoze | 0 % | 200 | |

20029020/3 | Paradižnik v obliki prahu | 6 % | 100 | |

20031000 | Gobe | 10 % | 5000 | |

20049010 | Druge pripravljene vrtnine, zamrznjene | 7,5 % | 300 | |

20049090 | Druge pripravljene vrtnine, zamrznjene | 10,5 % | |

200799 | Džemi in želeji | 10 % | 500 | |

20085010 | Marelice | 12,0 % | 150 | |

20085020/90 | Marelice | 13,5 % | |

20087010 | Breskve | 12,0 % | 1600 | |

20087030/90 | Breskve | 13,5 % | |

20089220 | Mešanice (brez jagod, oreškov in agrumov) | 12,0 % | 500 | |

20089230/90 | Mešanice (brez jagod, oreškov in agrumov) | 13,5 % | |

200970 | Koncentriran jabolčni sok v embalaži > 100 1 | 0 % | 750 | |

220710 | Nedenaturirani etilni alkohol > 80 vol. % alkohola | 2,75 USD/1 alkohola | 3000 | |

230110 | Moka, zdrob, peleti iz mesa ali mesnih klavničnih odpadkov | 0 % | 14000 | |

230310 | Ostanki pri proizvodnji škroba | 0 % | 2200 | |

230410 | Oljne pogače iz soje | 10 % | 1800 | |

230640 | Zdrob iz semena oljne repice | 10 % | 3500 | |

23091010 | Pasji keksi | 25 % | 1700 | |

23091020 | Ki vsebujejo 15 % do 35 % beljakovinskih snovi in najmanj 4 % maščob | 8 % | |

23091090 | Druga hrana za pse in mačke | 2 % | |

23099010 | Pasji keksi | 25 % | 7000 | |

23099020 | Ki vsebujejo 15 % do 35 % beljakovinskih snovi in najmanj 4 % maščob | 8 % | |

23099030 | Hrana za okrasne ribe in ptice | 40 % | |

23099090 | Druga hrana za živali | 2 % | |

240110 | Tobak, neotrebljen | 0,07 nis/k | 1700 | |

240120 | Tobak, deloma ali popolnoma otrebljen | |

--------------------------------------------------

PROTOKOL 3

o varstvu rastlin

Brez poseganja v določbe Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, priloženega k Sporazumu o ustanovitvi WTO, in zlasti členov 2 in 6 Sporazuma, pogodbenici soglašata, da z začetkom veljavnosti tega sporazuma:

(a) v njuni medsebojni trgovini velja zahteva po fitosanitarnih spričevalih:

- za rezano cvetje:

- samo za vrste dendranthema, dianthus in pelargonium pri vnosu v Skupnost,

- in samo za vrste rosa, dendranthema, dianthus, pelargonium, gypsophilia in anemone pri vnosu v Izrael, in

- za sadje:

- samo za vrste citrus, fortunella, poncirus in njihove hibride annona, cydonia, diospyros, malus, mangifera, passiflore, primus, psidium, pyrus, ribes, syzygium in vaccinum pri vnosu v Skupnost,

- in za vse vrste pri vnosu v Izrael;

(b) bo v njuni medsebojni trgovini veljala zahteva po fitosanitarnem dovoljenju za vnos rastlin ali rastlinskih proizvodov samo zato, da se omogoči vnos tistih rastlin ali rastlinskih proizvodov, ki bi bili sicer prepovedani, na podlagi analize nevarnosti škodljivcev,

(c) pogodbenica, ki načrtuje uvedbo novih fitosanitarnih ukrepov, ki bi lahko negativno vplivali še posebej na obstoječo trgovino med pogodbenicama, se posvetuje z drugo pogodbenico, da bi preučili načrtovane ukrepe in njihov vpliv.

--------------------------------------------------

PROTOKOL 4

o opredelitvi pojma "izdelki s poreklom" in načinih upravnega sodelovanja

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem protokolu:

(a) "izdelava" pomeni katero koli obdelavo ali predelavo, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

(b) "material" pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itn., ki se uporablja pri izdelavi izdelka;

(c) "izdelek" pomeni izdelek, ki se izdeluje, čeprav je namenjen za kasnejšo uporabo pri drugem postopku izdelave;

(d) "blago" pomeni tako materiale kot izdelke;

(e) "carinska vrednost" pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o določanju carinske vrednosti);

(f) "cena franko tovarna" pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, ali osebi, ki je uredila zadnjo obdelavo ali predelavo opravljeno zunaj ozemlja pogodbenic, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje davke, ki se, ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka;

(g) "vrednost materialov" pomeni carinsko vrednost pri uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali če ta ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale na zadevnih ozemljih;

(h) "vrednost materialov s poreklom" pomeni carinsko vrednost takšnih materialov, kot so opredeljeni v pododstavku (g), ki se uporablja z ustreznimi spremembami;

(i) "poglavja" in "tarifne številke" pomenijo poglavja in številke (štirištevilčne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanja in šifrskih oznak blaga, ki ga ta protokol navaja kot "harmonizirani sistem" ali "HS";

(j) "uvrščen" se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala v določeno tarifno številko;

(k) "pošiljka" pomeni izdelke, ki jih izvoznik pošilja enemu prejemniku bodisi hkrati ali so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali če ni takega dokumenta, izdelke, ki so zajeti na enem računu.

NASLOV II

OPREDELITEV POJMA "IZDELKI S POREKLOM"

Člen 2

Merilo porekla

Za namen izvajanja Sporazuma in brez poseganja v določbe člena 3 tega protokola, se naslednji izdelki štejejo kot:

1. izdelki s poreklom iz Skupnosti:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v Skupnosti v smislu člena 4 tega protokola;

(b) izdelki, pridobljeni v Skupnosti, ki vsebujejo materiale, ki v njej niso bili v celoti pridobljeni, če so bili takšni materiali zadosti obdelani ali predelani v Skupnosti v smislu člena 5 tega protokola;

2. izdelki so poreklom iz Izraela:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v Izraelu v smislu člena 4 tega protokola;

(b) izdelki, pridobljeni v Izraelu, ki vsebujejo materiale, ki v njem niso bili v celoti pridobljeni, če so bili takšni materiali zadosti obdelani ali predelani v Izraelu v smislu člena 5 tega protokola.

Člen 3

Dvostranska kumulacija

1. Ne glede na člen 2(1)(b) se materiali s poreklom iz Izraela v smislu tega protokola štejejo za materiale s poreklom iz Skupnosti in ni potrebno, da bi bili takšni materiali zadosti obdelani ali predelani.

2. Ne glede na člen 2(2)(b) se materiali s poreklom iz Skupnosti v smislu tega protokola štejejo za materiale s poreklom iz Izraela in ni potrebno, da bi bili takšni materiali zadosti obdelani ali predelani.

Člen 4

V celoti pridobljeni izdelki

1. Za v celoti pridobljene v Skupnosti ali Izraelu se štejejo:

(a) mineralni izdelki, tam pridobljeni iz zemlje ali morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski izdelki;

(c) žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene;

(d) izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njunimi plovili;

(g) izdelki, izdelani na njunih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov, navedenih v pododstavku (f);

(h) tam zbrani rabljeni izdelki, primerni samo za obnavljanje surovin, vključno z rabljenimi gumami, primernimi samo za protektiranje ali uporabo kot odpadek;

(i) odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo;

(j) izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja izven njunega teritorialnega morja, če imata izključne pravice do obdelave navedenega morskega dna ali podzemlja;

(k) blago, izdelano izključno iz izdelkov, navedenih v pododstavkih (a) do (j).

2. Izraza "njuna plovila" in "njune predelovalne ladje" iz odstavka 1(f) in (g) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje:

- ki so registrirane ali so vpisane v seznam v državi članici Skupnosti ali v Izraelu,

- ki plujejo pod zastavo države članice Skupnosti ali Izraela,

- ki so v vsaj 50-odstotni lasti državljanov države članice Skupnosti ali Izraela, ali družbe s sedežem v eni od teh držav ali v Izraelu, in v kateri so direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov državljani držav članic Skupnosti ali Izraela, in še dodatno, če v osebnih ali kapitalskih družbah, vsaj polovica kapitala pripada tem državam, Izraelu, njihovim javnim organom ali državljanom,

- katerih kapitan in častniki so državljani držav članic Skupnosti ali Izraela,

- pri katerih vsaj 75 % posadke sestavljajo državljani držav članic Skupnosti ali Izraela.

3. Izraza "Skupnost" in "Izrael" zajemata tudi teritorialno morje, ki obdaja članice Skupnosti in Izrael.

Morska plovila, vključno s predelovalnimi ladjami, na katerih se ulov rib obdela ali predela, se štejejo za del ozemlja Skupnosti ali Izraela, če izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2.

Člen 5

Zadosti obdelani ali predelani izdelki

1. Za namene člena 2 se šteje, da so izdelki, ki niso v celoti pridobljeni v Skupnosti ali Izraelu, tam zadosti obdelani ali predelani, če so izpolnjeni pogoji iz seznama v Prilogi II v povezavi z opombami v Prilogi I.

Ti pogoji navajajo za vse izdelke, ki so ali niso zajeti v Sporazumu, postopke obdelave ali predelave, ki se morajo opraviti na materialih brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi teh izdelkov, in se nanašajo samo na take materiale. Iz tega sledi, da če se izdelek, ki je pridobil status izdelka s poreklom z izpolnitvijo pogojev s seznama za ta izdelek, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vključen, ne uporabljajo zanj in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so se morda uporabili pri njegovi izdelavi.

2. Ne glede na odstavek 1 in razen kakor je določeno v členu 12(4), se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji iz seznama za določen izdelek ne bi smeli uporabljati pri izdelavi tega izdelka, lahko vseeno uporabljajo, če:

(a) njihova skupna vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna;

(b) takrat, ko je v seznamu določenih eden ali več odstotkov kot zgornja vrednost materialov brez porekla, ti odstotki niso preseženi na podlagi uporabe tega odstavka.

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema.

3. Uporabljata se odstavka 1 in 2, razen kakor je določeno v členu 6.

Člen 6

Nezadostni postopki obdelave ali predelave

Naslednji postopki se štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo za pridobitev statusa izdelkov s poreklom, ne glede na to, ali so izpolnjene zahteve iz člena 5 ali ne:

(a) postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem (prezračevanje, razprostiranje, sušenje, hlajenje, soljenje, dajanje v žveplov dioksid ali druge vodne raztopine, odstranjevanje poškodovanih delov in podobni postopki);

(b) preprosti postopki, kakor so odstranjevanje prahu, sejanje ali prebiranje, sortiranje, razvrščanje v skupine, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov), pranje, barvanje, razrezovanje;

(c) (i) spremembe v embalaži ter razstavljanje in sestavljanje tovorkov;

(ii) preprosto shranjevanje v steklenice, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče itn., in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(d) pritrjevanje oznak, nalepk in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali na njihovo embalažo;

(e) preprosto mešanje izdelkov ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne, kadar ena ali več sestavin mešanice ne izpolnjuje pogojev iz tega protokola, da bi jih lahko šteli za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali iz Izraela;

(f) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek;

(g) kombinacija dveh ali več postopkov, navedenih v pododstavkih (a) do (f);

(h) zakol živali.

Člen 7

Enota kvalifikacije

1. Enota kvalifikacije za uporabo določb tega protokola je določen izdelek, ki šteje za osnovno enoto, kadar se določa uvrstitev ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema.

Iz tega torej sledi:

(a) kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina predmetov ali je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota predstavlja enoto kvalifikacije;

(b) kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb tega protokola vsak izdelek obravnavati posebej.

2. Če je po splošnem pravilu 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi zaradi določanja porekla.

Člen 8

Dodatki, nadomestni deli in orodje

Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, napraveali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v ceno izdelka ali ki se ne zaračunajo posebej, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 9

Garniture

Garniture se v skladu s splošnim pravilom 3 harmoniziranega sistema štejejo za garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu pa takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

Člen 10

Nevtralne sestavine

Da bi določili, ali ima izdelek poreklo iz Skupnosti ali Izraela, ni treba ugotavljati, ali električni tok, gorivo, naprave in oprema ter stroji in orodje, uporabljani za pridobivanje takega izdelka, ali katero koli blago, uporabljeno med izdelavo, ki ne vstopi v končno sestavo izdelka in ki za to ni bilo namenjeno, imajo poreklo ali ne.

NASLOV III

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 11

Načelo teritorialnosti

Pogoji iz naslova II v zvezi s pridobivanjem statusa blaga s poreklom morajo biti izpolnjeni brez prekinitve v Skupnosti ali Izraelu. V tem smislu se šteje pridobitev statusa blaga s poreklom za prekinjeno, kadar je blago, ki je bilo obdelano ali predelano v zadevni pogodbenici, zapustilo ozemlje te pogodbenice, razen v primerih iz členov 12 in 13.

Člen 12

Obdelava ali predelava opravljena zunaj ene od pogodbenic

1. Na pridobitev statusa blaga s poreklom v eni od pogodbenic pod pogoji, ki so določeni v naslovu II, ne vpliva obdelava ali predelava, opravljena zunaj te pogodbenice na materialih, izvoženih iz te pogodbenice in tja ponovno uvoženih, če:

(a) so omenjeni materiali v celoti pridobljeni v zadevni pogodbenici ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot so nezadostni postopki, navedeni v členu 6; in

(b) če se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:

(i) ponovno uvoženo blago izhaja iz obdelave ali predelave izvoženih materialov; in

(ii) da skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj zadevne pogodbenice, na podlagi uporabe tega člena ne presega 10 % cene franko tovarna končnega izdelka, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom.

2. Za namene odstavka 1 se pogoji, ki so določeni v naslovu II v zvezi s pridobitvijo statusa blaga s poreklom, ne uporabljajo za obdelavo ali predelavo, opravljeno zunaj zadevne pogodbenice. Kadar pa se na zadevnem seznamu v Prilogi II za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa najvišjo vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla uporabljenih v zadevni pogodbenici, upoštevana skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj te pogodbenice, na podlagi uporabe tega člena, ne sme presegati navedenega odstotka.

3. Za namene odstavkov 1 in 2 "skupna dodana vrednost" pomeni vse stroške, nastale zunaj zadevne pogodbenice, vključno s celotno vrednostjo tam dodanih materialov.

4. Določbe odstavkov 1 in 2 se ne uporabljajo za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v ustreznem pravilu iz seznama in ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo kot rezultat uporabe splošno dovoljenega odstopanja, določenega v členu 5(2).

5. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema.

Člen 13

Ponovni uvoz blaga

Blago, ki se izvozi iz Skupnosti ali Izraela v tretjo državo in se naknadno vrne, se obravnava, kot da nikdar ni zapustilo zadevne pogodbenice, če se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže:

(a) da je blago, ki se vrača, isto kot izvoženo blago; in

(b) da na njem, medtem ko je bilo v tisti državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju.

Člen 14

Neposredni prevoz

1. Preferencialno obravnavanje, ki ga predvideva Sporazum, se uporablja samo za izdelke ali materiale, ki se prevažajo med ozemlji Skupnosti in Izraela, ne da bi vstopili na katero koli drugo ozemlje. Vendar se blago s poreklom iz Skupnosti ali Izraela, ki sestavlja eno samo nedeljeno pošiljko, lahko prevaža čez ozemlja, ki niso ozemlja Skupnosti ali Izraela, če do tega pride, s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem na teh ozemljih pod pogojem, da je blago ostalo pod nadzorom carinskih organov v državi tranzita ali skladiščenja in da na njem niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kateri koli postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju.

Izdelki s poreklom iz Skupnosti ali iz Izraela se lahko pošiljajo po cevovodih čez ozemlja, ki niso ozemlja Skupnosti ali Izraela.

2. Kot dokazilo, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, se lahko predložijo carinskim organom države uvoznice:

(a) prevozni dokument, izdan v izvozni državi, ki pokriva prevoz čez državo tranzita; ali

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita, ki:

(i) vsebuje natančen opis izdelkov;

(ii) navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov in, če je primerno, imena uporabljenih plovil; in

(iii) potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita; ali

(c) če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 15

Razstave

1. Izdelki, poslani iz ene od pogodbenic na razstavo v tretjo državo in prodani po razstavi za uvoz v drugo pogodbenico, so ob uvozu deležni ugodnosti določb Sporazuma, če izdelki izpolnjujejo zahteve tega protokola, na podlagi katerih se jim lahko prizna poreklo iz Skupnosti ali Izraela, in če se carinskim organom zadovoljivo dokaže:

(a) da je izvoznik te izdelke poslal iz ene od pogodbenic v državo, v kateri je razstava, in jih je tam razstavil;

(b) da je navedeni izvoznik izdelke prodal ali kako drugače dal na razpolago osebi v drugi pogodb