PRILOGA I

Kjotski protokol k okvirni konvenciji zdruŽenih narodov o spremembi podnebja

POGODBENICE TEGA PROTOKOLA -

KOT pogodbenice Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja, v nadaljnjem besedilu "konvencija",

PRI URESNIČEVANJU končnega cilja konvencije, opredeljenega v njenem členu 2,

OB SKLICEVANJU na določbe konvencije,

V SKLADU Z NAČELI iz člena 3 Konvencije,

V SKLADU z Berlinskim mandatom, sprejetim s sklepom 1/CP.1 na prvem zasedanju Konference pogodbenic konvencije -

SO SE DOGOVORILE NASLEDNJE:

Člen 1

V tem protokolu se uporabljajo izrazi, opredeljeni v členu 1 konvencije. Poleg tega:

1. "Konferenca pogodbenic" pomeni Konferenco pogodbenic Konvencije.

2. "Konvencija" pomeni Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, sprejeto 9. maja 1992 v New Yorku.

3. "Medvladni forum za spremembo podnebja" pomeni medvladni forum za spremembo podnebja, ki sta ga leta 1988 skupaj ustanovila Svetovna meteorološka organizacija in Program Združenih narodov za okolje.

4. "Montrealski protokol" pomeni Montrealski protokol o snoveh, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, sprejet 16. septembra 1987 v Montrealu, in kot je bil pozneje prilagojen in dopolnjen.

5. "Pogodbenice, ki so navzoče in glasujejo" pomeni pogodbenice, ki so navzoče in glasujejo za ali proti.

6. "Pogodbenica" pomeni pogodbenico tega protokola, razen če iz sobesedila ni razvidno drugače.

7. "Pogodbenica iz Priloge I" pomeni pogodbenico iz Priloge I h konvenciji, ki se lahko spremeni, ali pogodbenico, ki pošlje obvestilo v skladu z odstavkom 2(g) člena 4 konvencije.

Člen 2

1. Vsaka pogodbenica iz Priloge I zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja pri izpolnjevanju svojih obveznosti za količinsko omejevanje in zmanjševanje emisij iz člena 3:

(a) glede na razmere v svoji državi izvaja in/ali podrobneje opredeli usmeritve in ukrepe, kakor so:

(i) povečanje energetske učinkovitosti na ustreznih področjih gospodarstva v državi;

(ii) varstvo in povečanje ponorov in zbiralnikov toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, ob upoštevanju obveznosti iz ustreznih mednarodnih okoljskih sporazumov; spodbujanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, pogozdovanja in vnovičnega pogozdovanja;

(iii) spodbujanje trajnostnih oblik kmetovanja ob upoštevanju podnebnih sprememb;

(iv) raziskave, spodbujanje, razvoj in povečana uporaba novih in obnovljivih oblik energije, tehnologij za uskladiščenje ogljikovega dioksida ter sodobnih in inovativnih okolju prijaznih tehnologij;

(v) postopno zmanjševanje ali opuščanje tržnih nepopolnosti, finančnih spodbud, oprostitev davkov in dajatev ter subvencij na vseh področjih, na katerih se pojavljajo emisije toplogrednih plinov v nasprotju s cilji konvencije, in uporaba tržnih ukrepov;

(vi) spodbujanje primernih reform na ustreznih področjih, katerih cilj je spodbujanje usmeritev in ukrepov, ki omejujejo ali zmanjšujejo izpuste toplogrednih plinov, ki jih ne nadzora Montrealski protokol;

(vii) ukrepi za omejevanje in/ali zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, v prometu;

(viii) omejevanje in/ali zmanjševanje emisij metana z zajemanjem in uporabo pri ravnanju z odpadki, kakor tudi pri proizvodnji, prenosu in distribuciji energije;

(b) sodeluje z drugimi pogodbenicami, da bi se povečala posamezna in skupna učinkovitosti njihovih usmeritev in ukrepov, sprejetih v skladu s tem členom na podlagi odstavka 2(e)(i) člena 4 Konvencije. V ta namen pogodbenice izmenjujejo izkušnje in podatke o takih usmeritvah in ukrepih, vključno z razvojem načinov za izboljšanje njihove primerljivosti, preglednosti in učinkovitosti. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zasedanju ali čim prej po njem ob upoštevanju vseh ustreznih podatkov prouči možnosti za pospešitev takšnega sodelovanja.

2. Pogodbenice iz Priloge I si prek Mednarodne organizacije za civilno letalstvo in Mednarodne pomorske organizacije prizadevajo za omejevanje ali zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, iz goriv v letalstvu in pomorstvu.

3. Pogodbenice iz Priloge I si prizadevajo izvajati usmeritve in ukrepe iz tega člena tako, da čim bolj zmanjšajo škodljive učinke, vključno s škodljivimi učinki spremembe podnebja, vplivi na mednarodno trgovino ter družbenimi, okoljskimi in gospodarskimi vplivi na druge pogodbenice, zlasti na pogodbenice države v razvoju in od teh predvsem na države, navedene v odstavkih 8 in 9 člena 4 Konvencije, ob upoštevanju člena 3 Konvencije. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola lahko po potrebi sprejme dodatne ukrepe za spodbujanje izvajanja določb tega odstavka.

4. Če konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola odloči, da bi bilo ob upoštevanju različnih razmer v posameznih državah in možnih učinkov koristno uskladiti posamezne usmeritve ali ukrepe iz odstavka 1(a) tega člena, prouči načine in sredstva za izboljšanje usklajevanja takih usmeritev in ukrepov.

Člen 3

1. Pogodbenice iz Priloge I posamič ali skupaj zagotovijo, da njihove skupne antropogene emisije ekvivalenta ogljikovega dioksida iz toplogrednih plinov iz Priloge A ne presegajo dodeljenih količin, izračunanih v skladu z njihovo obveznostjo za količinsko omejevanje in zmanjševanje emisij iz Priloge B in v skladu z določbami tega člena, da bi v ciljnem obdobju od leta 2008 do leta 2012 zmanjšale skupne emisije teh plinov za najmanj 5 odstotkov glede na raven iz leta 1990.

2. Vsaka pogodbenica iz Priloge I mora do leta 2005 vidno napredovati pri izpolnjevanju svojih obveznosti po tem protokolu.

3. Za izpolnjevanje obveznosti po tem členu vsake pogodbenice iz Priloge I se uporabljajo neto spremembe emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, ki so posledica spremembe rabe prostora in gozdarskih dejavnosti, omejenih na pogozdovanje, vnovično pogozdovanje in krčenje gozdov od leta 1990, ki jih neposredno povzroča človek, merjene kot preverljive spremembe zalog ogljika v vsakem ciljnem obdobju. Podatke o emisijah iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, povezanih z navedenimi dejavnostmi, se sporoča pregledno in preverljivo in pregleduje v skladu s členoma 7 in 8.

4. Pred prvim zasedanjem Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola vsaka pogodbenica iz Priloge I pripravi podatke za ugotovitev ravni njenih zalog ogljika v letu 1990 in za oceno sprememb zalog ogljika v naslednjih letih, ki jih nato obravnava pomožni organ za znanstveno in tehnološko svetovanje. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola se na svojem prvem zasedanju ali čim prej po njem odloči glede načinov, pravil in smernic, kako in katere dodatne dejavnosti, ki jih povzroča človek in so povezane s spremembami emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov v kategorijah kmetijske zemlje, spremembe rabe prostora in gozdarstva se dodajo dodeljenim količinam za pogodbenice iz Priloge I ali črtajo iz njih ob upoštevanju negotovosti, preglednosti poročanja, preverljivosti, metodološkega dela Medvladnega foruma za spremembo podnebja, nasvetov pomožnega organa za znanstveno in tehnološko svetovanje v skladu s členom 5 in sklepov Konference pogodbenic. Takšna odločitev se uporablja za drugo in naslednja ciljna obdobja. Pogodbenica lahko izbere, da bo uporabljala odločitev o navedenih dodatnih človekovih dejavnostih v svojem prvem ciljnem obdobju, če so se izvajale pred letom 1990.

5. Pogodbenice iz Priloge I, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo in katerih izhodiščno leto ali obdobje je bilo določeno v skladu s sklepom 9/CP.2 Konference pogodbenic na njenem drugem zasedanju, uporabljajo za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega člena navedeno izhodiščno leto ali obdobje. Vse druge pogodbenice iz Priloge I, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo, pa še niso poslale svojega prvega državnega poročila v skladu s členom 12 konvencije, lahko tudi uradno obvestijo Konferenco pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola, da nameravajo za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega člena uporabljati drugo izhodiščno leto ali obdobje kot leto 1990. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola sklepa o sprejetju takšnega obvestila.

6. Ob upoštevanju odstavka 6 člena 4 konvencije Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola pogodbenicam na prehodu v tržno gospodarstvo iz Priloge I pri izpolnjevanju obveznosti iz tega protokola, razen obveznosti iz tega člena, dovoli določeno stopnjo prožnosti.

7. V prvem ciljnem obdobju za količinsko omejevanje in zmanjševanje emisij od leta 2008 do leta 2012 je dodeljena količina za vsako pogodbenico iz Priloge I enaka odstotku iz Priloge B njenih skupnih emisij ekvivalenta ogljikovega dioksida toplogrednih plinov iz Priloge A v letu 1990 ali v izhodiščnem letu ali obdobju, določenem v skladu z odstavkom 5 tega člena, pomnoženem s pet. Pogodbenice iz Priloge I, za katere sta bila v letu 1990 sprememba rabe tal in gozdarstvo neto vir emisij toplogrednih plinov, za izračun svoje dodeljene količine za izhodiščno leto ali obdobje vključijo skupne antropogene emisije ogljikovega dioksida toplogrednih plinov iz virov, zmanjšane za po ponorih odstranjene toplogredne pline v letu 1990 zaradi spremembe rabe tal.

8. Za izračune iz odstavka 7 tega člena lahko vsaka pogodbenica iz Priloge I kot izhodiščno leto za fluorirane ogljikovodike, perflouorirane ogljikovodike in žveplov heksaflourid uporablja leto 1995.

9. Obveznosti za naslednja obdobja se za pogodbenice iz Priloge I določijo v spremembah Priloge B k temu protokolu, ki se sprejmejo v skladu z določbami odstavka 7 člena 21. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola začne obravnavati take obveznosti najmanj sedem let pred koncem prvega ciljnega obdobja iz odstavka 1 tega člena.

10. Vsaka enota zmanjševanja emisij ali katerikoli del dodeljene količine, ki ga pogodbenica pridobi od druge pogodbenice v skladu z določbami člena 6 ali člena 17, se prišteje k dodeljeni količini te pogodbenice.

11. Vsaka enota zmanjšanja emisij ali katerikoli del dodeljene količine, ki ga pogodbenica prenese na drugo pogodbenico v skladu z določbami člena 6 ali člena 17, se odšteje od dodeljene količine te pogodbenice.

12. Vsa potrjena zmanjšanja emisij, ki jih pogodbenica pridobi od druge pogodbenice v skladu z določbami člena 12, se prištejejo k dodeljeni količini te pogodbenice.

13. Če so emisije pogodbenice iz Priloge I v določenem ciljnem obdobju manjše od količin, ki so ji dodeljene po tem členu, se na zahtevo navedene pogodbenice razlika prišteje k njeni dodeljeni količini za naslednja ciljna obdobja.

14. Vsaka pogodbenica iz Priloge I si prizadeva izpolnjevati obveznosti iz odstavka 1 tega člena tako, da čim bolj zmanjša škodljive družbene, okoljske in gospodarske vplive na pogodbenice države v razvoju, zlasti na tiste, ki so opredeljene v odstavkih 8 in 9 člena 4 konvencije. V skladu z ustreznimi sklepi Konference pogodbenic o izvajanju navedenih odstavkov Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zasedanju prouči, kateri ukrepi so potrebni, da se čim bolj zmanjšajo škodljivi učinki podnebnih sprememb in/ali vplivi ukrepov za odzivanje na pogodbenice iz navedenih odstavkov. Med vprašanji, ki jih je treba proučiti, so vzpostavitev financiranja, zavarovanje in prenos tehnologij.

Člen 4

1. Za vse pogodbenice iz Priloge I, ki so se sporazumele, da bodo skupaj izpolnjevale obveznosti iz člena 3, se šteje, da so te obveznosti izpolnile, če njihove združene skupne antropogene emisije ekvivalenta ogljikovega dioksida toplogrednih plinov iz Priloge A ne presegajo njihovih dodeljenih količin, izračunanih glede na njihove obveznosti za količinsko omejevanje in zmanjševanje emisij iz Priloge B ter v skladu z določbami člena 3. V navedenem sporazumu se določi raven emisij, dodeljena vsaki pogodbenici sporazuma.

2. Pogodbenice vsakega takega sporazuma uradno obvestijo sekretariat o pogojih sporazuma na dan deponiranja svojih listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali o pristopu k njemu. Sekretariat nato obvesti pogodbenice in podpisnice konvencije o pogojih sporazuma.

3. Vsak tak sporazum velja za ciljno obdobje iz odstavka 7 člena 3.

4. Če pogodbenice delujejo skupaj v okviru regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje in skupaj z njo, nobena sprememba sestave organizacije po sprejetju tega protokola ne vpliva na obstoječe obveznosti po tem protokolu. Kakršna koli sprememba sestave organizacije velja samo za obveznosti iz člena 3, ki se sprejmejo po taki spremembi.

5. Če pogodbenice takega sporazuma ne dosežejo celotne skupne ravni zmanjšanja emisij, je vsaka pogodbenica navedenega sporazuma odgovorna za svojo raven emisij, določeno v njem.

6. Če pogodbenice delujejo skupaj v okviru regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica protokola, in skupaj z njo, je vsaka država članica navedene organizacije posamično ali skupaj z organizacijo za regionalno gospodarsko povezovanje, ki deluje v skladu s členom 24, odgovorna za raven svojih emisij, sporočeno v skladu s tem členom, če ni dosežena celotna skupna raven zmanjšanja emisij.

Člen 5

1. Vsaka pogodbenica iz Priloge I mora najpozneje eno leto pred začetkom prvega ciljnega obdobja vzpostaviti državni sistem za ocenjevanje antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol. Smernice za take državne sisteme, ki vključujejo metodologije, opredeljene v odstavku 2 tega člena, sprejme na svojem prvem zasedanju Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola.

2. Metodologije za ocenjevanje antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, so metodologije, ki jih je sprejel Medvladni forum za spremembo podnebja in odobrila Konferenca pogodbenic na svojem tretjem zasedanju. Kadar se take metodologije ne uporabljajo, se uporabijo ustrezne prilagoditve metodologij, ki jih na svojem prvem zasedanju odobri Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic protokola. Na podlagi dela, med drugim, Medvladnega foruma za spremembo podnebja in nasvetov pomožnega organa za znanstveno in tehnološko svetovanje Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola redno pregleduje in po potrebi spremeni te metodologije in prilagoditve, pri čemer v celoti upošteva vse ustrezne sklepe Konference pogodbenic. Vsaka sprememba metodologij in prilagoditev se uporablja samo za ugotavljanje izpolnjevanja obveznosti iz člena 3 v ciljnem obdobju, določenem po tej spremembi.

3. Potenciali globalnega segrevanja, ki se uporabljajo za izračun ekvivalenta ogljikovega dioksida antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov iz Priloge A, so potenciali, ki jih je sprejel Mednarodni forum za spremembo podnebja in potrdila Konferenca pogodbenic na svojem tretjem zasedanju. Na podlagi dela, med drugim, Medvladnega foruma za spremembo podnebja in nasvetov pomožnega organa za znanstveno in tehnološko svetovanje Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola redno pregleduje in po potrebi spremeni potencial globalnega segrevanja za vsak tak toplogredni plin, pri čemer v celoti upošteva vse ustrezne sklepe Konference pogodbenic. Vsaka sprememba potenciala globalnega segrevanja se lahko uporablja samo za obveznosti iz člena 3 v ciljnem obdobju, določenem po tej spremembi.

Člen 6

1. Katera koli pogodbenica iz Priloge I lahko zaradi izpolnjevanja obveznosti iz člena 3 prenese na katero koli drugo tako pogodbenico ali dobi od nje enote zmanjšanja emisij, ki so rezultat projektov za zmanjšanje antropogenih emisij toplogrednih plinov iz virov ali povečanje antropogenega odstranjevanja toplogrednih plinov po ponorih na vseh gospodarskih področjih, če:

(a) vsak tak projekt odobrijo vključene pogodbenice;

(b) vsak tak projekt zagotovi zmanjšanje emisij iz virov ali povečanje odstranjevanja po ponorih, in sicer dodatno k tistemu, do katerega bi sicer prišlo;

(c) ne pridobi nobenih enot zmanjšanja emisij, če to ni v skladu z njenimi obveznostmi iz členov 5 in 7, in

(d) je pridobitev enot zmanjšanja emisij dopolnilo k domačim ukrepom za izpolnjevanje obveznosti iz člena 3.

2. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zasedanju ali čim prej po njem podrobneje opredeli smernice za izvajanje tega člena, vključno s smernicami za preverjanje in poročanje.

3. Pogodbenica iz Priloge I lahko pooblasti pravne osebe, da na njeno odgovornost sodelujejo pri ukrepih za ustvarjanje, prenos ali pridobivanje enot za zmanjšanje emisij iz tega člena.

4. Če se v skladu z ustreznimi določbami člena 8 ugotovi, da ima pogodbenica iz Priloge I težave z izpolnjevanjem zahtev iz tega člena, lahko sicer še naprej prenaša ali pridobiva enote zmanjšanja emisij, vendar teh enot ne sme uporabljati za izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 3, dokler niso razrešena vsa vprašanja skladnosti.

Člen 7

1. Vsaka pogodbenica iz Priloge I v svoj letni seznam antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, ki ga predloži v skladu z ustreznimi sklepi Konference pogodbenic, vključi potrebne dodatne podatke za zagotavljanje skladnosti s členom 3, ki se določijo v skladu z odstavkom 4 tega člena.

2. Vsaka pogodbenica iz Priloge I v državno poročilo, ki ga predloži v skladu s členom 12 Konvencije, vključi dodatne podatke, potrebne za dokazovanje izpolnjevanja njenih obveznosti po tem protokolu, ki se določijo v skladu z odstavkom 4 tega člena.

3. Vsaka pogodbenica iz Priloge I zahtevane podatke iz odstavka 1 tega člena predloži vsako leto, prvič pa skupaj s prvim seznamom, ki ga mora po konvenciji predložiti za prvo leto ciljnega obdobja, potem ko za navedeno pogodbenico začel veljati ta protokol. Vsaka taka pogodbenica predloži zahtevane podatke iz odstavka 2 tega člena kakor del prvega državnega poročila, ki ga mora predložiti v skladu s konvencijo, potem ko zanjo začne veljati ta protokol in po sprejetju smernic iz odstavka 4 tega člena. Pogostost poznejšega pošiljanja podatkov, zahtevanih v tem členu, določi Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola ob upoštevanju vseh rokov za predložitev državnih obvestil, ki jih določi Konferenca pogodbenic.

4. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zasedanju sprejme in nato redno pregleduje smernice za pripravo podatkov, zahtevanih v tem členu, ob upoštevanju smernic za pripravo državnih poročil pogodbenic iz Priloge I, ki jih je sprejela Konferenca pogodbenic. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola pred prvim ciljnim obdobjem določi tudi načine za obračunavanje dodeljenih količin.

Člen 8

1. Podatke, ki jih v skladu s členom 7 predloži vsaka pogodbenica iz Priloge I, pregledajo skupine izvedencev za pregledovanje v skladu z ustreznimi sklepi Konference pogodbenic in smernicami, ki jih v ta namen v skladu z odstavkom 4 tega člena sprejme Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola. Podatke, ki jih v skladu z odstavkom 1 člena 7 predloži vsaka pogodbenica iz Priloge I, se pregleda v okviru letnega zbiranja in izračunavanja evidenc emisij in dodeljenih količin. Podatke, ki jih vsaka pogodbenica iz Priloge I pošlje v skladu z odstavkom 2 člena 7, se pregleda tudi v okviru pregleda poročil.

2. Skupine izvedencev za pregledovanje usklajuje sekretariat in jih sestavljajo izvedenci, izbrani izmed kandidatov, ki jih imenujejo pogodbenice Konvencije in, če je to primerno, medvladne organizacije v skladu z navodilom, ki ga v ta namen pripravi Konferenca pogodbenic.

3. Postopek pregledovanja zagotovi temeljito in celovito strokovno presojo vseh vidikov izvajanja za vsako pogodbenico tega protokola. Skupine izvedencev za pregledovanje pripravijo poročilo za Konferenco pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola, v katerem ocenijo, kako pogodbenica izpolnjuje obveznosti, ter ugotavljajo morebitne težave pri izpolnjevanju obveznosti in dejavnike, ki vplivajo na to. Sekretariat pošlje taka poročila vsem pogodbenicam Konvencije. Sekretariat pripravi seznam vprašanj o izvajanju, navedenih v teh poročilih, za nadaljnjo obravnavo na Konferenci pogodbenic kot sestanku pogodbenic tega protokola.

4. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zasedanju sprejme in nato redno pregleduje smernice za pregled izvajanja tega protokola, ki ga izvajajo skupine izvedencev za pregledovanje, ob upoštevanju ustreznih sklepov Konference pogodbenic.

5. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola ob pomoči pomožnega organa za izvajanje in, če je to primerno, pomožnega organa za znanstveno in tehnološko svetovanje, obravnava:

(a) podatke, ki jih pogodbenice predložijo v skladu s členom 7, in poročila izvedenskih pregledov, opravljenih v skladu s tem členom, in

(b) vprašanja o izvajanju, katerih seznam pripravi sekretariat v skladu z odstavkom 3 tega člena, kakor tudi morebitna vprašanja pogodbenic.

6. Na podlagi obravnave podatkov iz odstavka 5 tega člena Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola sprejme sklepe o vseh zadevah, potrebnih za izvajanje tega protokola.

Člen 9

1. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola redno pregleduje ta protokol z vidika najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkov ter ocen spremembe podnebja in njenih učinkov, kakor tudi ustreznih strokovnih, družbenih in gospodarskih podatkov. Ti pregledi se usklajujejo z ustreznimi pregledi v skladu s to konvencijo, zlasti z zahtevnimi v odstavku 2(d) člena 4 in odstavku 2(a) člena 7 konvencije. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola ustrezno ukrepa na podlagi teh pregledov.

2. Prvi pregled se opravi na drugem zasedanju Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola. Nadaljnji pregledi se opravljajo v rednih časovnih presledkih in pravočasno.

Člen 10

Vse pogodbenice ob upoštevanju svojih skupnih, vendar različnih odgovornosti ter svojih posebnih državnih in območnih razvojnih prednostnih nalog, ciljev in okoliščin brez uvajanja kakršnih koli novih obveznosti za pogodbenice, ki jih ni v Prilogi I, vendar ob vnovični potrditvi obstoječih obveznosti iz odstavka 1 člena 4 konvencije in nadaljevanju izpolnjevanja teh obveznosti za doseganje trajnostnega razvoja ob upoštevanju odstavkov 3, 5 in 7 člena 4 konvencije:

(a) oblikujejo, kadar je to primerno in v okviru možnosti, stroškovno učinkovite državne in, kadar je to primerno, regionalne programe za izboljšanje lokalnih emisijskih dejavnikov, podatkov o dejavnostih in/ali modelov, ki kažejo družbeno-gospodarske razmere posamezne pogodbenice za pripravo in občasno dopolnjevanje državnih evidenc antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, z uporabo primerljivih metodologij, ki jih odobri Konferenca pogodbenic in so skladne s smernicami za pripravo državnih poročil, ki jih sprejme Konferenca pogodbenic;

(b) oblikujejo, izvajajo, objavljajo in redno posodabljajo državne in, kadar je to primerno, regionalne programe, ki vsebujejo ukrepe za ublažitev sprememb podnebja in ukrepe za lažjo ustrezno prilagoditev spremembi podnebja:

(i) taki programi bi med drugim zadevali tako energetiko, promet in industrijo kakor tudi kmetijstvo, gozdarstvo in ravnanje z odpadki. Poleg tega bi prilagoditvene tehnologije in metode za boljše prostorsko načrtovanje izboljšale prilagoditev podnebnim spremembam in

(ii) v skladu s členom 7 pogodbenice iz Priloge I predložijo podatke o ukrepih v skladu s tem protokolom, vključno z državnimi programi; druge pogodbenice skušajo v svoja državna poročila vključiti, če je to primerno, podatke o programih, ki vsebujejo ukrepe, za katere pogodbenica meni, da prispevajo k odzivanju na spremembo podnebja in njene škodljive učinke, med drugim z omejevanjem povečevanja emisij toplogrednih plinov, večjim odstranjevanjem po ponorih, gradnjo lastnih zmogljivosti in prilagoditvenimi ukrepi;

(c) sodelujejo pri spodbujanju učinkovitih načinov razvoja, rabe in razširjanja ter ukrenejo vse potrebno za spodbujanje, olajševanje in financiranje, če je to primerno, prenosa ali dostopa do okolju prijaznih tehnologij, znanja in izkušenj, prakse in postopkov, pomembnih za spremembo podnebja, zlasti v države v razvoju, skupaj s pripravo usmeritev in programov za učinkovit prenos okolju prijaznih tehnologij, ki so javna last ali v splošni rabi, in z ustvarjanjem takih razmer za zasebni sektor, da se spodbudita in pospešita prenos in dostop do okolju prijaznih tehnologij;

(d) sodelujejo pri znanstvenem in tehničnem raziskovanju ter spodbujajo vzdrževanje in razvoj sistemov za sistematično opazovanje ter razvoj podatkovnih zbirk za zmanjšanje negotovosti v zvezi s podnebnim sistemom, škodljivimi vplivi spremembe podnebja ter z gospodarskimi in družbenimi posledicami različnih odzivnih strategij, pospešujejo graditev in krepitev lastnih zmogljivosti in sposobnosti za sodelovanje pri mednarodnih in medvladnih prizadevanjih, programih in omrežjih za raziskave in sistematično opazovanje ob upoštevanju člena 5 konvencije;

(e) sodelujejo in pospešujejo na mednarodni ravni ter, kadar je to primerno, v okviru obstoječe organiziranosti razvoj in izvajanje programov izobraževanja in usposabljanja skupaj s krepitvijo graditve lastnih zmogljivosti držav, zlasti človeških in institucionalnih, ter izmenjavo ali začasno dodelitev osebja zaradi izobraževanja strokovnjakov na tem področju, zlasti v državah v razvoju, na državni ravni pa spodbujajo ozaveščanje javnosti in njen dostop do podatkov o spremembi podnebja. Ob upoštevanju člena 6 konvencije je prek ustreznih teles konvencije treba pripraviti primerne načine za izvajanje teh dejavnosti;

(f) v svoja državna poročila vključijo podatke o programih in dejavnostih iz tega člena v skladu z ustreznimi sklepi Konference pogodbenic in

(g) pri izpolnjevanju obveznosti iz tega člena namenjajo posebno pozornost odstavku 8 člena 4 konvencije.

Člen 11

1. Pri izvajanju člena 10 pogodbenice upoštevajo določbe odstavkov 4, 5, 7, 8 in 9 člena 4 konvencije.

2. Pri izvajanju odstavka 1 člena 4 konvencije v skladu z določbami odstavka 3 člena 4 in člena 11 konvencije ter prek enega ali več subjektov, ki so pooblaščeni za izvajanje finančnih mehanizmov konvencije, razvite države pogodbenice in druge razvite pogodbenice iz Priloge II h konvenciji:

(a) priskrbijo nove in dodatne finančne vire za pokritje vseh dogovorjenih stroškov pogodbenic držav v razvoju pri izpolnjevanju obveznosti iz odstavka 1(a) člena 4 konvencije, ki jih pokriva pododstavek (a) člena 10, in

(b) zagotovijo tudi take finančne vire, vključno s tistimi za prenos tehnologije, ki jih pogodbenice države v razvoju potrebujejo, da bi lahko pokrivale vse dogovorjene povečane stroške, nastale pri izpolnjevanju obveznosti iz odstavka 1 člena 4 konvencije, ki jih pokriva člen 10, in so dogovorjeni med pogodbenico državo v razvoju in mednarodnim subjektom ali subjekti iz člena 11 konvencije v skladu z navedenim členom.

Pri izpolnjevanju teh obveznosti se upošteva potreba po ustreznosti in predvidljivosti pritoka denarnih sredstev ter pomembnost primerne porazdelitve bremena med razvite države pogodbenice. Navodila subjektu ali subjektom, ki jim je z ustreznimi sklepi Konference pogodbenic, vključno s tistimi, ki so bili sprejeti pred sprejetjem tega protokola, zaupano izvajanje finančnega mehanizma konvencije, se smiselno uporabljajo tudi za določbe tega odstavka.

3. Razvite države pogodbenice in druge razvite pogodbenice iz Priloge II h konvenciji lahko tudi priskrbijo, pogodbenice države v razvoju pa izkoristijo, finančne vire za izvajanje člena 10 po dvostranskih, regionalnih in drugih večstranskih poteh.

Člen 12

1. V tem členu je opredeljen mehanizem čistega razvoja.

2. Namen mehanizma čistega razvoja je pomagati pogodbenicam, ki niso v Prilogi I, pri doseganju trajnostnega razvoja in prispevanju h končnemu cilju konvencije ter pomagati pogodbenicam iz Priloge I pri doseganju skladnosti z njihovimi obveznostmi količinskega omejevanja in zmanjševanja emisij v skladu s členom 3.

3. V okviru mehanizma čistega razvoja:

(a) imajo pogodbenice, ki niso v Prilogi I, ugodnosti iz projektnih dejavnosti, katerih rezultat je potrjeno zmanjšanje emisij, in

(b) lahko pogodbenice iz Priloge I uporabljajo potrjeno zmanjšanje emisij iz takih projektnih dejavnosti kot del izpolnitve obveznosti za količinsko omejevanje in zmanjševanje emisij iz člena 3, ki jih določi Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola.

4. Mehanizem čistega razvoja sodi v pristojnost in pod vodstvo Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola in ga nadzoruje izvršilni odbor mehanizma čistega razvoja.

5. Zmanjšanje emisij, ki je rezultat vsake projektne dejavnosti, potrdijo operativni subjekti, ki jih imenuje Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola, na podlagi:

(a) prostovoljnega sodelovanja, ki ga odobri vsaka sodelujoča pogodbenica;

(b) dejanskih, merljivih in dolgoročnih koristi v zvezi z blažitvijo spremembe podnebja in

(c) dodatnega zmanjšanja emisij, poleg tistega, do katerega bi prišlo brez potrjene projektne dejavnosti.

6. Mehanizem čistega razvoja po potrebi pomaga pri pripravi financiranja potrjenih projektnih dejavnosti.

7. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zasedanju pripravi načine in postopke za zagotavljanje preglednosti, učinkovitosti in odgovornosti z neodvisno revizijo ter preverjanjem in potrjevanjem projektnih dejavnosti.

8. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola zagotovi, da se delež prihodkov iz potrjenih projektnih dejavnosti porabi za pokrivanje upravnih stroškov kakor tudi za pomoč pogodbenicam državam v razvoju, ki so posebej občutljive za škodljive učinke spremembe podnebja, pri kritju njihovih stroškov prilagajanja.

9. V okviru mehanizma čistega razvoja kakor tudi v dejavnostih iz odstavka 3(a) tega člena in pri pridobivanju potrjenih zmanjšanj emisij lahko sodelujejo zasebni in/ali javni subjekti in zanje veljajo vsa navodila izvršilnega odbora mehanizma čistega razvoja.

10. Potrjena zmanjšanja emisij, pridobljena v obdobju od leta 2000 do začetka prvega ciljnega obdobja, se lahko uporabijo kot pomoč pri doseganju skladnosti v prvem ciljnem obdobju.

Člen 13

1. Konferenca pogodbenic kot najvišje telo konvencije deluje kot sestanek pogodbenic tega protokola.

2. Pogodbenice Konvencije, ki niso pogodbenice tega protokola, lahko kot opazovalke sodelujejo na katerem koli zasedanju Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola. Kadar Konferenca pogodbenic deluje kot sestanek pogodbenic tega protokola, lahko sklepe po tem protokolu sprejemajo samo pogodbenice, ki so pogodbenice tega protokola.

3. Kadar Konferenca pogodbenic deluje kot sestanek pogodbenic tega protokola, vsakega člana Urada Konference pogodbenic, ki predstavlja pogodbenico konvencije, a ta hkrati ni pogodbenica tega protokola, nadomesti dodatni član, ki ga izvolijo med seboj pogodbenice tega protokola.

4. Konferenca pogodbenic tega protokola kot sestanek pogodbenic tega protokola redno pregleduje izvajanje tega protokola in v okviru svojih pooblastil sprejema odločitve, potrebne za njegovo učinkovito izvajanje. Opravlja naloge, ki jih ima v skladu s tem protokolom, in:

(a) na podlagi vseh podatkov, ki so ji na voljo v skladu z določbami tega protokola, presoja, kako pogodbenice izvajajo ta protokol, celovite učinke ukrepov, sprejetih v skladu s tem protokolom, zlasti okoljske, gospodarske in družbene, kakor tudi njihov skupni vpliv in napredek pri doseganju cilja konvencije;

(b) redno pregleduje obveznosti pogodbenic po tem protokolu, pri čemer glede na cilj konvencije namenja ustrezno pozornost pregledom, zahtevanim v odstavku 2(d) člena 4 in odstavku 2 člena 7 konvencije, izkušnjam, pridobljenim pri njenem izvajanju, ter razvoju znanstvenega in tehnološkega znanja ter v zvezi s tem proučuje in sprejema redna poročila o izvajanju tega protokola;

(c) spodbuja in omogoča lažjo izmenjavo informacij o ukrepih, ki jih sprejmejo pogodbenice v zvezi s spremembo podnebja ter njenimi učinki, ob upoštevanju različnih okoliščin, odgovornosti in sposobnosti pogodbenic ter njihovih obveznosti po tem protokolu;

(d) na zahtevo dveh ali več pogodbenic olajšuje usklajevanje ukrepov, ki so jih sprejele za reševanje spremembe podnebja ter njenih učinkov, in pri tem upošteva različne okoliščine, odgovornosti in usposobljenost pogodbenic ter njihove obveznosti po tem protokolu;

(e) v skladu s ciljem konvencije in določbami tega protokola ter ob popolnem upoštevanju ustreznih sklepov Konference pogodbenic spodbuja in usmerja razvoj ter občasno izboljšanje primerljivih metodologij za učinkovito izvajanje tega protokola, ki jih mora potrditi Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola;

(f) daje priporočila o vseh zadevah, potrebnih za izvajanje tega protokola;

(g) išče načine zbiranja dodatnih finančnih virov v skladu z odstavkom 2 člena 11;

(h) ustanovi take pomožne organe, kot meni, da so potrebni za izvajanje tega protokola;

(i) išče in uporablja, kadar je to primerno, storitve in sodelovanje ter informacije pristojnih mednarodnih organizacij ter medvladnih in nevladnih teles in

(j) opravlja druge naloge, potrebne za izvajanje tega protokola, in prouči vse naloge, ki izhajajo iz sklepa Konference pogodbenic.

5. Poslovnik Konference pogodbenic in finančni postopki, ki se uporabljajo v okviru konvencije, se smiselno uporabljajo tudi za ta protokol, razen če Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola s soglasjem ne odloči drugače.

6. Prvo zasedanje Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola skliče sekretariat hkrati s prvim zasedanjem Konference pogodbenic po dnevu začetka veljavnosti tega protokola. Pozneje potekajo redna zasedanja Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola vsako leto in skupaj z rednimi zasedanji Konference pogodbenic, razen če Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola ne odloči drugače.

7. Izredna zasedanja Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola se skličejo, ko Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola meni, da je to potrebno, ali na pisno zahtevo katere koli pogodbenice, če tako zahtevo v šestih mesecih po tem, ko sekretariat pošlje obvestilo pogodbenicam, podpre vsaj ena tretjina pogodbenic.

8. Organizacija združenih narodov, njene specializirane agencije in Mednarodna agencija za atomsko energijo kot tudi vse njihove države članice ali opazovalke, ki niso pogodbenice konvencije, so lahko zastopane na zasedanjih Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola kot opazovalke. Vsak državni ali mednarodni, vladni ali nevladni organ ali agencija, usposobljena za zadeve, ki jih ureja ta protokol, ki je obvestila sekretariat, da želi biti zastopana na zasedanju Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola kot opazovalka, lahko to postane, če temu ne nasprotuje najmanj ena tretjina navzočih pogodbenic. Za sprejetje in sodelovanje opazovalk velja poslovnik iz odstavka 5 tega člena.

Člen 14

1. Sekretariat, ustanovljen na podlagi člena 8 konvencije, je tudi sekretariat tega protokola.

2. Odstavek 2 člena 8 konvencije o nalogah sekretariata in odstavek 3 člena 8 konvencije o ureditvi za njegovo delovanje se smiselno uporabljata za ta protokol. Sekretariat opravlja tudi naloge, ki so mu naložene s tem protokolom.

Člen 15

1. Pomožni organ za znanstveno in tehnološko svetovanje ter pomožni organ za izvajanje, ustanovljena na podlagi členov 9 in 10 konvencije, sta tudi pomožni organ za znanstveno in tehnološko svetovanje ter pomožni organ za izvajanje tega protokola. Določbe v zvezi z delovanjem teh organov iz konvencije veljajo smiselno tudi za ta protokol. Seje pomožnega organa za znanstveno in tehnološko svetovanje ter pomožnega organa za izvajanje tega protokola potekajo skupaj s sejami pomožnega organa za znanstveno in tehnološko svetovanje ter pomožnega organa za izvajanje Konvencije.

2. Pogodbenice konvencije, ki niso pogodbenice tega protokola, lahko sodelujejo na katerikoli seji pomožnih organov kot opazovalke. Kadar pomožna organa delujeta kot pomožna organa tega protokola, sprejemajo sklepe po tem protokolu samo pogodbenice, ki so pogodbenice tega protokola.

3. Kadar pomožna organa, ustanovljena na podlagi členov 9 in 10 konvencije, opravljata naloge v zvezi z zadevami iz tega protokola, vsakega člana uradov navedenih pomožnih organov, ki zastopa pogodbenico konvencije, ki takrat ni pogodbenica tega protokola, nadomesti dodatni član, ki ga izvolijo med seboj pogodbenice protokola.

Člen 16

Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola v skladu z ustreznimi sklepi, ki jih sprejme Konferenca pogodbenic, čim prej prouči možnost uporabe večstranskega posvetovalnega postopka iz člena 13 konvencije tudi za ta protokol in ga v ta namen ustrezno spremeni. Katerikoli večstranski posvetovalni postopek, ki se lahko uporablja za ta protokol, ne sme vplivati na postopke in mehanizme, vzpostavljene v skladu s členom 18.

Člen 17

Konferenca pogodbenic določi ustrezna načela, načine, pravila in smernice, zlasti za prevajanje in potrjevanje, poročaje ter odgovornost pri trgovanju z emisijami. Pogodbenice iz Priloge B lahko za izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 3 sodelujejo pri trgovanju z emisijami. Vsako tako trgovanje dopolnjuje domače ukrepe za izpolnjevanje obveznosti količinskega omejevanja in zmanjševanja emisij iz navedenega člena.

Člen 18

Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zasedanju odobri ustrezne in učinkovite postopke in mehanizme za določanje in reševanje primerov neskladnosti z določbami tega protokola, vključno s pripravo okvirnega seznama posledic, ob upoštevanju vzroka, vrste, stopnje in pogostosti neskladnosti. Vsi postopki in mehanizmi iz tega člena, ki imajo obvezujoče posledice, se sprejmejo po postopku za sprejetje sprememb tega protokola.

Člen 19

Določbe člena 14 konvencije o reševanju sporov se smiselno uporabljajo tudi za ta protokol.

Člen 20

1. Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe tega protokola.

2. Spremembe tega protokola se sprejmejo na rednem zasedanju Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola. Besedilo katere koli predlagane spremembe tega protokola sekretariat pošlje vsem pogodbenicam najmanj šest mesecev pred zasedanjem, na katerem naj bi jo sprejeli. Sekretariat pošlje besedilo vseh predlaganih sprememb tudi pogodbenicam in podpisnicam konvencije ter v vednost depozitarju.

3. Pogodbenice si po svojih močeh prizadevajo doseči sporazum o vsaki predlagani spremembi tega protokola s soglasjem. Če so izčrpane vse možnosti za soglasje in sporazum ni dosežen, se kot zadnja možnost sprememba sprejme s tričetrtinsko večino glasov vseh pogodbenic, ki so navzoče na zasedanju in glasujejo. Sprejeto spremembo pošlje sekretariat depozitarju, ki jo nato razpošlje vsem pogodbenicam v sprejetje.

4. Listine o sprejetju spremembe se deponirajo pri depozitarju. Sprememba, sprejeta v skladu z odstavkom 3 tega člena, začne veljati za pogodbenice, ki so jo sprejele, devetdeseti dan po dnevu, ko je depozitar prejel listine o sprejetju najmanj treh četrtin pogodbenic tega protokola.

5. Za vsako drugo pogodbenico začne sprememba veljati devetdeseti dan po dnevu, ko je ta pogodbenica pri depozitarju deponirala svojo listino o sprejetju navedene spremembe.

Člen 21

1. Priloge k temu protokolu so njegov sestavni del in če ni izrecno določeno drugače, je sklicevanje na ta protokol hkrati sklicevanje na vse njegove priloge. Vse priloge, sprejete po začetku veljavnosti tega protokola, so omejene na sezname, obrazce in drugo opisno gradivo znanstvene, tehnične, postopkovne ali upravne narave.

2. Vsaka pogodbenica lahko da predloge za prilogo k temu protokolu in lahko predlaga spremembe njegovih prilog.

3. Priloge k temu protokolu in spremembe njegovih prilog se sprejmejo na rednem zasedanju Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola. Sekretariat pošlje besedilo vsake predlagane priloge ali njene spremembe pogodbenicam najmanj šest mesecev pred zasedanjem, na katerem naj bi ga sprejeli. Sekretariat pošlje besedilo vsake predlagane priloge ali njene spremembe tudi pogodbenicam in podpisnicam konvencije ter v vednost depozitarju.

4. Pogodbenice si po svojih najboljših močeh prizadevajo doseči sporazum o vsaki predlagani prilogi ali njeni spremembi s soglasjem. Če so vsa prizadevanja za soglasje izčrpana in sporazum ni dosežen, se kot zadnja možnost priloga ali njena sprememba sprejme s tričetrtinsko večino glasov vseh pogodbenic, ki so navzoče na zasedanju in glasujejo. Sekretariat pošlje sprejeto prilogo ali njeno spremembo depozitarju, ki jo nato razpošlje vsem pogodbenicam v sprejetje.

5. Priloga ali njena sprememba, razen Priloge A in B, sprejeta v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena, začne veljati za vse pogodbenice tega protokola šest mesecev po dnevu, ko jih je depozitar obvestil o sprejetju priloge ali njene spremembe, razen za pogodbenice, ki so v tem obdobju uradno pisno obvestile depozitarja, da ne sprejmejo priloge ali njene spremembe. Za pogodbenice, ki svoje uradno obvestilo o nesprejetju umaknejo, začne priloga ali njena sprememba veljati devetdeseti dan po dnevu, ko je depozitar prejel umik tega uradnega obvestila.

6. Če je za sprejetje priloge ali njene spremembe potrebna tudi sprememba tega protokola, navedena sprememba ali njena priloga ne začne veljati, dokler ne začne veljati sprememba tega protokola.

7. Spremembe Prilog A in B tega protokola se sprejmejo in začnejo veljati v skladu s postopkom, določenim v členu 20, pri čemer se vsaka sprememba Priloge B sprejme samo s pisnim soglasjem pogodbenice, na katero se nanaša.

Člen 22

1. Vsaka pogodbenica ima en glas, razen v primeru iz odstavka 2 tega člena.

2. Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje v zadevah, ki so v njihovi pristojnosti, uresničujejo svojo pravico do glasovanja s številom glasov, ki je enako številu njihovih držav članic pogodbenic tega protokola. Taka organizacija ne sme uresničevati svoje pravice do glasovanja, če katera koli njena država članica uresničuje svojo pravico, in nasprotno.

Člen 23

Depozitar tega protokola je generalni sekretar Združenih narodov.

Člen 24

1. Ta protokol je na voljo za podpis ter ga države in regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so pogodbenice konvencije, ratificirajo, sprejmejo ali potrdijo. Za podpis je na voljo od 16. marca 1998 do 15. marca 1999 na sedežu Združenih narodov v New Yorku. Protokol je na voljo za pristop od dneva po datumu, ko je končano podpisovanje. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi se deponirajo pri depozitarju.

2. Za vsako regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, ki postane pogodbenica tega protokola, ne da bi bila hkrati pogodbenica katera od njenih držav članic, veljajo vse obveznosti iz tega protokola. Za organizacije, v katerih je ena ali več držav članic pogodbenica tega protokola, velja, da se organizacija in njene države članice odločijo o odgovornosti vsake posebej za izpolnjevanje obveznosti po tem protokolu. V takih primerih organizacija in države članice niso upravičene hkrati uresničevati pravic iz tega protokola.

3. V svojih listinah o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje izjavijo, kakšen je obseg njihovih pristojnosti v zadevah, ki jih ureja ta protokol. Te organizacije morajo tudi obvestiti depozitarja o vsaki pomembnejši spremembi obsega njihovih pristojnosti, nato pa depozitar o tem obvesti pogodbenice.

Člen 25

1. Ta protokol začne veljati devetdeseti dan po dnevu, ko je najmanj 55 pogodbenic konvencije, med katerimi so pogodbenice iz Priloge I, ki so skupaj odgovorne za najmanj 55 odstotkov skupnih emisij ogljikovega dioksida v letu 1990 v pogodbenicah iz Priloge I, deponiralo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu.

2. V tem členu "skupne emisije ogljikovega dioksida v letu 1990 v pogodbenicah iz Priloge I" pomeni količino, ki jo do dneva sprejetja tega protokola sporočijo pogodbenice iz Priloge I v svojem prvem državnem poročilu, predloženem v skladu s členom 12 konvencije.

3. Za vsako državo ali regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, ki ratificira, sprejme ali potrdi ta protokol ali k njemu pristopi po izpolnitvi pogojev iz odstavka 1 tega člena za začetek veljavnosti, začne ta protokol veljati devetdeseti dan po dnevu, ko je deponirala svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu.

4. Za namene tega člena se nobena listina, ki jo deponira regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ne šteje kot dodatna k listinam, ki jih deponirajo države članice te organizacije.

Člen 26

K temu protokolu niso dopustni nobeni pridržki.

Člen 27

1. Kadarkoli po treh letih od dneva, ko je protokol začel veljati za pogodbenico, ga navedena pogodbenica lahko odpove s pisnim uradnim obvestilom depozitarju.

2. Vsaka taka odpoved začne veljati po poteku enega leta od dneva, ko je depozitar prejel uradno obvestilo o odpovedi, ali s poznejšim datumom, ki je lahko naveden v uradnem obvestilu o odpovedi.

3. Za vsako pogodbenico, ki odpove konvencijo, se šteje, da je odpovedala tudi ta protokol.

Člen 28

Izvirnik tega protokola, katerega besedila v angleščini, arabščini, francoščini, kitajščini, ruščini in španščini so enako verodostojna, se hrani pri generalnem sekretarju Združenih narodov.

SESTAVLJENO v Kjotu enajstega decembra tisoč devetsto sedemindevetdeset.

--------------------------------------------------

PRILOGA A

Toplogredni plini

Ogljikov dioksid (CO2)

Metan (CH4)

Didušikov oksid (N2O)

Fluorirani ogljikovodiki (HFC)

Perfluorirani ogljikovodiki (PFC)

Žveplov heksafluorid (SF6)

Področja/viri

Energija

Izgorevanje goriv

Energetika

Proizvodnja in gradbeništvo

Promet

Druga področja

Drugo

Ubežne emisije iz goriv

Trdna goriva

Nafta in naravni plin

Drugo

Industrijski procesi

Mineralni proizvodi

Kemična industrija

Metalurgija

Druga proizvodnja

Proizvodnja halogeniranih ogljikovodikov in žveplovega heksafluorida

Poraba halogeniranih ogljikovodikov in žveplovega heksafluorida

Drugo

Uporaba topil in drugih izdelkov

Kmetijstvo

Črevesna fermentacija

Ravnanje z gnojem

Gojenje riža

Kmetijska zemljišča

Predpisano požiganje savan

Požiganje kmetijskih ostankov na poljih

Drugo

Odpadki

Odlaganje trdnih odpadkov na zemljo

Ravnanje z odpadno vodo

Sežiganje odpadkov

Drugo

--------------------------------------------------

PRILOGA B

Obveznost količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij za pogodbenico

(odstotek glede na izhodiščno leto ali obdobje)

Avstralija 108

Avstrija 92

Belgija 92

Bolgarija [1] 92

Kanada 94

Hrvaška [2] 95

Češka republika [3] 92

Danska 92

Estonija [4] 92

Evropska skupnost 92

Finska 92

Francija 92

Nemčija 92

Grčija 92

Madžarska [5] 94

Islandija 110

Irska 92

Italija 92

Japonska 94

Latvija [6] 92

Lihtenštajn 92

Litva [7] 92

Luksemburg 92

Monako 92

Nizozemska 92

Nova Zelandija 100

Norveška 101

Poljska [8] 94

Portugalska 92

Romunija [9] 92

Ruska federacija [10] 100

Slovaška [11] 92

Slovenija [12] 92

Španija 92

Švedska 92

Švica 92

Ukrajina [13] 100

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska 92

Združene države Amerike 93

[1] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[2] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[3] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[4] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[5] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[6] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[7] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[8] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[9] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[10] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[11] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[12] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

[13] Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

Preglednica obveznosti količinskega omejevanja in zmanjševanja emisij za določanje ravni emisij, ki so bile v skladu s členom 4 Kjotskega protokola dodeljene Evropski skupnosti in njenim državam članicam

| Obveznost količinskega zmanjševanja emisij iz Priloge B h Kjotskemu protokolu (odstotek glede na izhodiščno leto ali obdobje) |

Evropska skupnost | 92 % |

| Obveznost količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij, dogovorjena v skladu s členom 4(1) Kjotskega protokola (odstotek glede na izhodiščno leto ali obdobje) |

Belgija | 92,5 % |

Danska | 79 % |

Nemčija | 79 % |

Grčija | 125 % |

Španija | 115 % |

Francija | 100 % |

Irska | 113 % |

Italija | 93,5 % |

Luksemburg | 72 % |

Nizozemska | 94 % |

Avstrija | 87 % |

Portugalska | 127 % |

Finska | 100 % |

Švedska | 104 % |

Velika Britanija | 87,5 % |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

Deklaracija Evropske skupnosti, izdelana v skladu s členom 24(3) Kjotskega protokola

Zdajšnje članice Evropske skupnosti so naslednje države: Kraljevina Belgija, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Helenska republika, Kraljevina Španija, Republika Francija, Irska, Republika Italija, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Portugalska, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

Evropska skupnost izjavlja, da je v skladu s Pogodbo o ustanoviti Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov in za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz njih in prispevajo k uresničevanju naslednjih ciljev:

- ohranjanje, varovanje in izboljševanje kakovosti okolja;

- zdravstveno varstvo ljudi;

- skrbna in preudarna raba naravnih virov;

- spodbujanje mednarodnih ukrepov za spopadanje z območnimi in svetovnimi okoljskimi problemi.

Evropska skupnost izjavlja, da bodo Skupnost in njene države članice delovale za izpolnitev količinskega omejevanja emisij po protokolu v okviru pristojnosti vsake od njih ter da je za zadeve, ki jih pokriva protokol, že sprejela pravne instrumente, zavezujoče za njene države članice.

Evropska skupnost bo redno zagotavljala podatke o ustreznih pravnih instrumentih Skupnosti v okviru dodatnih podatkov v njenem državnem poročilu, poslanem v skladu s členom 12 konvencije, s čimer bo v skladu s členom 7(2) protokola in njegovimi smernicami izpolnjevala svoje obveznosti po protokolu.

--------------------------------------------------