Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga

VSEBINA

Uvodne –

Naslov I: Cilji, področje uporabe in opredelitve

Člen 1: Cilji

Člen 2: Področje uporabe

Člen 3: Opredelitve

Naslov II: Železniški in kombinirani prevoz

Člen 4: Splošne določbe

Člen 5: Infrastrukturna dela in načrtovanje ukrepov v Švici.

Člen 6: Infrastrukturna dela in načrtovanje ukrepov v Skupnosti.

Člen 7: Podporni ukrepi

Člen 8: Oblikovanje cen

Člen 9: Krizne razmere

Naslov III: Cestni prevoz

Člen 10: Olajševanje cestnega prevoza

Člen 11: Varstvo okolja

Člen 12: Obdavčenje

Člen 13: Dostop do trga

Naslov IV: Olajševanje prehoda čez meje

Člen 14: Poenostavljanje formalnosti

Naslov V: Splošne in končne določbe

Člen 15: Prepoved diskriminacije

Člen 16: Enostranski ukrepi

Člen 17: Dodatni ukrepi

Člen 18: Skupni odbor

Člen 19: Dejavnost Odbora

Člen 20: Trajanje Sporazuma

Člen 21: Začetek veljavnosti

Člen 22: Priloge

Člen 23: Jeziki

Priloga 1: Izjava o področju uporabe člena 3(d)

Priloga 2: Infrastrukturna dela in ukrepi, načrtovani v Švici

Priloga 3: Izjava o področju uporabe obveze, navedene v členu 6

Priloga 4: Infrastrukturna dela in ukrepi, načrtovani v Skupnosti

Priloga 5: Izjava delegacije Skupnosti o členu 8 Sporazuma

Priloga 6: Seznam izjem

(i) pri prepovedi vožnje ponoči in ob nedeljah.

(ii) pri omejitvi 28 ton.

Priloga 7: Skupna izjava o obravnavanju teže in dimenzij vozil

Priloga 8: Izmenjava pisem o dostopu do trga

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI,

v nadaljnjem besedilu "Skupnost", na eni strani,

ŠVICARSKI ZVEZNI SVET v imenu ŠVICARSKE KONFEDERACIJE,

v nadaljnjem besedilu "Švica", na drugi strani,

STA SE

V ŽELJI spodbujati mednarodno sodelovanje in mednarodno trgovino s pomočjo usklajene evropske prometne politike;

UPOŠTEVAJOČ potrebo po trajni rešitvi težav, ki jih povzroča čezalpski tranzitni promet, na način, ki varuje kakovost življenja lokalnih prebivalcev, ščiti okolje in z učinkovitejšim upravljanjem prometa pomaga pri vzpostavljanju enotnega trga Evropske skupnosti in Evropskega gospodarskega prostora;

UPOŠTEVAJOČ naravne ovire, ki otežujejo razvoj čezalpskega cestnega prometa in ki pojasnjujejo obstoj določenih razlik med cestnoprometnimi predpisi obeh pogodbenic;

KER bi bilo kljub temu ustrezno predvideti določene olajšave za cestni promet;

KER ob gospodarskih, okoljskih, socialnih in varnostnih pogojih kombinirani prevoz predstavlja najboljšo srednje- in dolgoročno možnost za prilagajanje naraščajočemu obsegu mednarodnega čezalpskega prevoza blaga;

KER morajo različni načini prevoza kriti stroške, ki jih povzročajo,

DOGOVORILA NASLEDNJE:

NASLOV I

CILJI, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Cilji

Cilj tega sporazuma med Skupnostjo in Švico je okrepitev sodelovanja med Skupnostjo in Švico na nekaterih področjih prevoza, zlasti pri čezalpskem tranzitnem prometu. Pogodbenici se torej strinjata, da bosta v interesu javnega zdravja in okolja usklajeno delovali pri spodbujanju uporabe železniškega prometa, zlasti kombiniranega, ter izboljšali dostop do trga in z ustreznimi sredstvi olajšali cestni promet.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta sporazum se uporablja:

(a) za tranzitni promet Skupnosti skozi Švico;

(b) za nekatere zadeve v zvezi z dvostranskim prometom.

2. Sodelovanje se osredotoča zlasti na prometno infrastrukturo, nujne podporne ukrepe za razvoj železniškega in kombiniranega prevoza, dostop do trga in stalno izmenjavo podatkov o razvoju prometne politike pogodbenic.

3. V primeru cestnega prevoza blaga se Sporazum uporablja za prevoze, ki jih opravljajo prevozniki s sedežem v eni od pogodbenic.

Člen 3

Opredelitve

V tem sporazumu se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) "tranzitni promet Skupnosti": prevoz blaga v tranzitu prek švicarskega ozemlja, na poti iz ali v eno od držav članic Skupnosti;

(b) "dvostranski promet": prevoz blaga z ozemlja ene pogodbenice na ozemlje druge pogodbenice;

(c) "kombinirani cestni/železniški prevoz", v nadaljnjem besedilu "kombinirani prevoz": prevoz blaga s težkimi tovornimi vozili ali nakladalnimi enotami, ki opravijo del poti po železniških tirih, pot pa pričnejo ali zaključijo na cesti;

(d) "prevoz blaga": potovanja težkih tovornih vozil, ne glede na to, ali so naložena z blagom;

(e) "težka tovorna vozila": tovornjaki in vlečne enote, priklopniki in polpriklopniki;

(f) "nakladalne enote": zabojniki in zamenljiva tovorišča.

NASLOV II

ŽELEZNIŠKI IN KOMBINIRANI PREVOZ

Člen 4

Splošne določbe

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta v mejah svojih pristojnosti sprejeli in uskladili ukrepe, potrebne za razvoj in spodbujanje železniškega in kombiniranega prevoza, ki sta bistvena za rešitev težav, ki jih povzroča predvsem prevoz blaga na osi sever-jug prek švicarskih Alp. Prav tako bosta uskladili in izvršili gradnjo potrebne infrastrukture, načrtovanje razporeda del, razvoj in delovanje storitev ter izvajanje podpornih ukrepov. Pri tem si bosta pogodbenici prizadevali pridobiti čim večjo korist iz zadevnih izdatkov.

2. Ti ukrepi bodo v skladu z določbami tristranskega sporazuma o izboljšanju čezalpskega kombiniranega cestnega/železniškega prevoza, ki so ga 3. decembra 1991 podpisali minister za promet Zvezne republike Nemčije, vodja Zveznega oddelka za promet, komunikacije in energijo Švicarske konfederacije in minister za promet Republike Italije.

Člen 5

Infrastrukturna dela in načrtovanje ukrepov v Švici

Podrobnosti načrtovanih ukrepov so podane v Prilogi 2. Temeljijo na naslednjih načelih:

(a) kratko- in srednjeročno:

Švica postopoma povečuje zmogljivost kombiniranega prevoza na čezalpskih progah Gotthard in Lötschberg, in sicer od 330000 pošiljk v letu 1991 do 710000 pošiljk v letu 1994 [1].

Švica do konca leta 1994 [2] izboljša tranzitno progo Lötschberg-Simplon in s tem omogoči železniški prevoz tovornjakov s kotno višino 4 metre. Te izboljšave se izvršijo vzporedno z ustreznimi deli na ozemlju Skupnosti, kakor je predvideno v členu 6.

Vzporedno s temi deli Švica izboljša železniške povezave s tranzitnimi progami, kar bo omogočilo hitrejši pretok prometa in nadaljnje povečanje zmogljivosti.

(b) dolgoročno:

Švica se obvezuje, da bo še nadalje izboljšala čezalpske tranzitne proge, vključno z:

- železniško progo med Arth-Goldauom in Luganom, vključno z baznim predorom Gotthard (dolžine okrog 50 km, dela bodo po pričakovanjih trajala od 12 do 15 let),

- bazno železniško progo med regijo Frutigen in dolino Rhone, vključno z baznim predorom Lotschberg (dolžine približno 30 km, dela bodo po pričakovanjih trajala od 7 do 10 let).

Člen 6

Infrastrukturna dela in načrtovanje ukrepov v Skupnosti

V skladu z izjavo v Prilogi 3 in z nameni držav članic se v Skupnosti izvedejo naslednji ukrepi:

- izgradnja novih in izboljšanje že obstoječih terminalov, zlasti v Nemčiji, severni Italiji in na območju Rotterdama,

- prevozna višina železniških prog v severni Italiji se poveča, kar bo omogočilo nemoteno obratovanje kombiniranega prevoza z ali brez spremstva. Zlasti se še pred koncem leta 1994 [3] razširijo predori na progi Iselle-Domodossola, kar bo omogočilo železniški prevoz tovornjakov s kotno višino 4 metre,

- predvsem se poveča zmogljivost določenih odsekov železniških prog v Nemčiji, zlasti med Mannheimom in Baslom, ter v severni Italiji.

Podrobnosti teh načrtov so podane v Prilogi 4.

Člen 7

Podporni ukrepi

1. Z namenom spodbujanja železniškega in kombiniranega prevoza dajeta pogodbenici prednost naslednjim ciljem in skupaj delujeta v izvajanju ustreznih predpisov:

1.1 spodbujati uporabnike in pošiljatelje k uporabi kombiniranega prevoza, zlasti s povečevanjem njegove konkurenčnosti v primerjavi s cestnim prevozom;

1.2 spodbujati uporabo kombiniranega prevoza od odhoda do cilja in na dolgih relacijah ter pospeševati uporabo zamenljivih tovorišč, zabojnikov in sodobnih prevoznih tehnologij brez spremstva na splošno;

1.3 uskladiti težo, dimenzije in tehnične lastnosti opreme za kombinirani prevoz, zlasti za zagotovitev njihove združljivosti s prevozno višino;

1.4 olajšati dostop do najbližjih ustrezno opremljenih terminalov, zlasti z vzajemno odpovedjo zahtevam po dovoljenju za promet do terminalov kombiniranega prevoza in z njih, brez vpliva na člen 10 in Prilogo 6 tega sporazuma;

1.5 določiti pravila o odgovornostih pri storitvah kombiniranega prometa, primerljiva s tistimi, ki se že uporabljajo za druge načine prevoza;

1.6 preprečevati razlikovanje med prevozniki na osnovi narodnosti, zlasti pri organizaciji in trženju kombiniranega prevoza.

2. Pogodbenici na stvaren način in v mejah svojih pristojnosti vplivata na železniške družbe, da:

2.1 sestavijo cele vlake;

2.2 zmanjšajo rok dostave in izboljšajo njeno zanesljivost, zlasti z:

2.2.1 skrajšanjem čakalne dobe, zlasti na mejnih prehodih;

2.2.2 povečanjem pogostosti storitev;

2.2.3 izboljšanjem produktivnosti;

2.2.4 zmanjševanjem administrativnih formalnosti;

2.3 sprejmejo potrebne usklajene ukrepe za naročanje in začetek uporabe opreme, ki jo zahteva obseg prometa;

2.4 si prizadevajo zagotoviti dodatne storitve na terminalih (npr. pakiranje, popravila, shranjevanje v hladilnicah itn.);

2.5 ponudijo zajamčen čas prevoza;

2.6 zagotovijo nove železniške povezave, kjer gospodarske razmere to utemeljujejo.

Člen 8

Oblikovanje cen

1. Oblikovanje cen železniškega prevoza ostaja posebna pravica pristojnih oblasti ali organov vsake pogodbenice, ki zagotovijo cenovne pogoje železniškega prevoza, primerljive s tistimi v cestnem prevozu.

2. Pogodbenici zagotovita, da ukrepi druge pogodbenice ali pristojnega organa, ki ima sedež na njenem ozemlju, ne zmanjšajo vpliva pomoči ene od njiju na tržišče.

3. Za spodbujanje čezalpskega kombiniranega prevoza lahko pogodbenici odobrita pomoč, ki se nanaša na infrastrukturo, premično ali nepremično opremo za pretovarjanje, pomoč za vozni park, ki se uporablja specifično v kombiniranem prevozu ter pomoč za nekrite stroške poslovanja.

Člen 9

Krizne razmere

V primeru resne motnje v železniškem tranzitnem prometu, ki jo povzroči na primer naravna nesreča, pristojne oblasti obeh pogodbenic usklajeno ukrepajo na vse možne načine, da obdržijo pretok prometa, ki ga uravnava njihova jurisdikcija. Prednost ima občutljiv tovor, kot je pokvarljiva hrana.

NASLOV III

CESTNI PREVOZ

A. TEHNIČNI IN DAVČNI VIDIKI

Člen 10

Olajševanje cestnega prevoza

1. Pogodbenici si prizadevata olajšati cestni prevoz blaga, vendar ob upoštevanju omejitve 28 ton dovoljene skupne mase ter prepovedi vožnje ponoči in ob nedeljah v Švici, z izjemami, navedenimi v Prilogi 6.

2. Švicarske oblasti bodo v ta namen, potem ko bo Zvezni svet odpravil dajatev za presežno maso na obmejnih območjih, ki se zaračunava od 6. februarja 1990, sprejele naslednje ukrepe:

- dokončno oblikovanje in izboljšanje notranjega cestnega omrežja,

- zvišanje dovoljenega odstopanja mase vozila z 2 na 5 %,

- razširitev obmejnega območja v Ticinu v zvezi z dostopom do avtoceste,

- odprava določenih omejitev pri cestnem prevozu živali,

- zvišanje omejitve dolžine povezanih vozil s 16 na 16,5 metrov,

- zvišanje omejitve dolžine cestnih vlakov z 18 na 18,35 metrov,

- zvišanje omejitve skupne mase za vozila s trojno osjo, od katerih je le ena pogonska, od 19 do 22 ton,

- zvišanje največje dovoljene širine za cestna vozila z 2,30 na 2,50 metrov in za hladilna vozila na 2,60 metrov.

3. Brez vpliva na odstavka 1 in 2 tega člena in določbe Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, če ta začne veljati med Skupnostjo in Švico, mora Švica dovoliti prevoz po svojem ozemlju cestnim vozilom, ki so registrirana v državah članicah Skupnosti in njihove dimenzije in masa pogonske osi ustrezajo predpisom zakonodaje Skupnosti v času začetka veljavnosti tega sporazuma [4].

Člen 11

Varstvo okolja

1. Da bi bolje zaščitili okolje, pogodbenici načrtujeta predvsem uvedbo strogih standardov, ki bodo omejili emisije plinov, trdnih delcev in ropota težkih tovornih vozil.

2. Med oblikovanjem teh emisijskih standardov se pogodbenici redno in pogosto posvetujeta.

3. Z emisijskimi standardi bodo tovorna vozila, registrirana v eni od pogodbenic, lahko obratovala na ozemljih obeh pogodbenic pod pogoji določb v Prilogi 6 (II)(3).

Člen 12

Obdavčenje

1. Pogodbenici načrtujeta postopno uvedbo kolikor mogoče usklajenega obdavčenja cestnega prometa. V prvi stopnji se bosta usmerili zlasti v finančno obremenitev vozil s stroški prometne infrastrukture ter v drugi stopnji še z zunanjimi, zlasti okoljskimi stroški.

2. Med razvijanjem pristopa do teh ukrepov se bosta pogodbenici redno medsebojno posvetovali. V največji možni meri bosta upoštevali načelo teritorialnosti in pretehtali posebne stroške v alpskih regijah.

3. Če je to potrebno, pogodbenici začneta pogajanja, da bi dosegli sporazum o obdavčenju cestnega prometa. Glavni namen tega sporazuma, v okviru cilja, opredeljenega v zgornjem odstavku 1, je zagotovitev prostega pretoka prometa čez državno mejo, zmanjšanje razlik med sistemoma obdavčenja cestnega prometa obeh pogodbenic ter odprava izkrivljanja konkurence znotraj posameznih načinov prevoza in med načini prevoza, ki izhaja iz takšnih razlik.

B. DOSTOP DO TRGA

Člen 13

Dostop do trga

Pogodbenici izjavljata svoj namen, da bosta na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ali, po potrebi, na podlagi pogojev, določenih v dvostranskem sporazumu [5], druga drugi dovolili dostop do prevoznega trga.

NASLOV IV

OLAJŠEVANJE PREHODA ČEZ MEJE IN POENOSTAVLJANJE FORMALNOSTI

Člen 14

1. Pogodbenici si prizadevata poenostaviti formalnosti, zlasti carinske, ki jih je treba opraviti med prevozom.

2. Ti ukrepi se sprejmejo v povezavi s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švico o olajševanju prehoda čez državne meje, ki je začel veljati 1. julija 1991.

NASLOV V

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Prepoved diskriminacije

Pogodbenici ne sprejemata diskriminacijskih ukrepov na področjih, ki jih ureja ta sporazum ali v zvezi s prometom skozi države članice Skupnosti.

Člen 16

Enostranski ukrepi

Pogodbenici se vzdržita sprejemanja kakršnih koli enostranskih ukrepov, ki diskriminirajo tranzitni promet, odobren na podlagi tega sporazuma.

Člen 17

Dodatni ukrepi

Če je pri uporabi tega sporazuma ena od pogodbenic mnenja, da bi drugi ukrepi, ki spadajo v njegov okvir, služili interesu usklajene evropske prometne politike in še zlasti, da bi pomagali razrešiti težave pri čezalpskem tranzitu, posreduje drugi pogodbenici ustrezne predloge.

Člen 18

Skupni odbor

1. Ustanovi se Skupni odbor. Imenuje se "Odbor za notranji promet Skupnosti/Švice" in:

- zagotavlja pravilno izvajanje tega sporazuma,

- zagotavlja pravilno usklajevanje razvoja in uvajanja infrastrukture kombiniranega prevoza, storitev in podpornih ukrepov,

- opravlja redne izmenjave podatkov o vprašanjih splošne politike v zvezi s kopenskim prevozom blaga in ocenjuje napredek pri izvajanju Sporazuma,

- vsaka tri leta opravi pregled Sporazuma glede na napredek, dosežen pri njegovem izvajanju in razvoju, zlasti na naslednjih področjih:

- vpliv cestnega prometa na okolje in na kakovost življenja,

- zaračunavanje infrastrukturnih in zunanjih stroškov,

- zmogljivost kombiniranega prevoza in cestnega omrežja.

Skupni odbor, kadar je primerno, daje pogodbenicama tudi ustrezne predloge.

2. Vsak spor med pogodbenicama v zvezi z razlaganjem ali uporabo tega sporazuma rešuje Skupni odbor, ki si prizadeva najti skupno sprejemljivo rešitev.

3. Skupni odbor je sestavljen iz predstavnikov Skupnosti in predstavnikov Švice.

4. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 19

Delovanje Odbora

1. Sestankom Skupnega odbora predsedujeta pogodbenici izmenično v skladu z ureditvijo, ki je določena v poslovniku.

2. Predsednik skliče zasedanja Skupnega odbora vsaj enkrat na leto, da pregleda splošno delovanje Sporazuma.

Skupni odbor se poleg tega sestane vedno, ko to zahtevajo posebne okoliščine, na zahtevo ene od pogodbenic, v skladu s pogoji, določenimi v njegovem poslovniku.

3. Skupni odbor lahko določi delovne skupine z namenom, da mu bodo pomagale pri izpolnjevanju nalog.

Člen 20

Trajanje Sporazuma

Ta sporazum se sklene za obdobje 12 let.

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta sporazum morata pogodbenici ratificirati ali odobriti v skladu s svojimi postopki. Veljati začne takoj, ko se pogodbenici medsebojno obvestita, da so vsi potrebni pravni postopki zaključeni.

Člen 22

Priloge

Priloge od 1 do 8 k temu sporazumu so sestavni del Sporazuma.

Člen 23

Jeziki

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvirnikih v danskem, nizozemskem, angleškem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem in španskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos

.

Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems

.

Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig

.

Έγινε στο Πόρτο, στις δύο Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα δύο

.

Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two

.

Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze

.

Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue

.

Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig

.

Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois

.

Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità EuropeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias

+++++ TIFF +++++

Für die Regierung der Schweizerischen EidgenossenschaftPor el Gobierno de la Confederación SuizaFor regeringen for SchweizΓια την κυβέρνηση της Ελβετικής ΣυνομοσπονδίαςFor the Government of the Swiss ConfederationPour le gouvernement de la Confédération suissePer il governo della Confederazione svizzeraVoor de Regering van de Zwitserse BondsstaatPelo Governo da Confederação Suíça

+++++ TIFF +++++

[1] Ali 1995, odvisno od napredka del.

[2] Ali 1995, odvisno od napredka del.

[3] Ali 1995, odvisno od napredka del.

[4] Glej tudi Prilogo 7 o obravnavanju teže in dimenzije.

[5] Glej Prilogo 8.

--------------------------------------------------

PRILOGA 1

IZJAVA ŠVICARSKE DELEGACIJE O PODROČJU UPORABE ČLENA 3(d)

Švicarska konfederacija potrjuje, pod pogojem, da je takšno ukrepanje vzajemno, da je gibanje praznih vozil Skupnosti po njenem ozemlju neomejeno, z izjemo omejitev, ki izhajajo iz splošne prepovedi vožnje ponoči in ob nedeljah ter največje dovoljene mase 28 ton.

--------------------------------------------------

PRILOGA 2

INFRASTRUKTURNA DELA IN UKREPI, NAČRTOVANI V ŠVICI

A. SPLOŠNO

Švicarska politika o tranzitu blaga temelji na naslednjih dveh oporah:

- cesta

Dokončanem cestnem omrežju za promet sever-jug in prometnih predpisih, določenih v skladu z Mednarodno konvencijo z dne 8. novembra 1968 o cestnem prometu.

- železnica

Kratko-, srednje- in dolgoročnem razvoju železniške infrastrukture, zlasti z namenom razvoja kombiniranega cestnega/železniškega prometa.

Iz okoljskih razlogov in zaradi omejene zmogljivosti cestno omrežje ne bo moglo več podpirati pričakovanega znatnega povečanja tonaže v tranzitu. Le močno povečanje železniške zmogljivosti in storitev bo omogočilo obratovanje pričakovanega podvojenega obsega prevoza blaga med severno in južno Evropo do leta 2020 ali 2030.

B. PROGRAM DELA

Pogodbenici se sporazumeta o naslednjih ukrepih, ki naj bi jih sprejeli:

1. Kratkoročni napredek

Povečanje zmogljivosti prinaša naslednje postopno povečanje oskrbe: Število pošiljk (000) preko Gottharda in Lötschberga/Simplona

GOTTHARD

| UCT | Zabojnik | UT | TT | Gotthard skupaj |

| 1 | 2 | 1 + 2 | 4 | 1 + 2 + 4 |

1994 | 340 | 160 | 500 | 30 | 530 |

1993 | 203 | 110 | 313 | 67 | 380 |

1992 | 173 | 110 | 283 | 57 | 340 |

1991 | 165 | 110 | 275 | 55 | 330 |

LÖTSCHBERG/SIMPLON

| UCT | Zabojnik | UT | TT | Lötschberg/Simplon skupaj |

| 6 | 7 | 6 + 7 | 9 | 6 + 7 + 9 |

1994 | 0 | 80 | 80 | 100 | 180 |

1993 | 0 | 50 | 50 | 0 | 50 |

1992 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1991 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Skupno število pošiljk

TT : Tovornjak na vlaku

UCT : Kombiniran prevoz brez spremstva

UT : Kombiniran prevoz brez spremstva + zabojnik

—1994 | 710000 |

—1993 | 430000 |

—1992 | 340000 |

—1991 | 330000 |

Ta zmogljivost bo na voljo šele leta 1994 [3], če se odločitve o začetku potrebnih del sprejmejo v prvi polovici 1991.

2. Osnovni ukrepi, ki jih je treba izvesti do leta 1994 [4]

Povečana zmogljivost zahteva pripravo koridorja za oprtne vlake, sestavljenega iz dveh prog– ene preko St. Gottharda in druge preko Lötschberg-Simplona. Cilj je potrojitev trenutne zmogljivosti za kombiniran prevoz (razen zabojnikov) preko St. Gottharda in izboljšanje, kjer je to ustrezno, proge Lötschberg-Simplon, kar bi omogočilo prevoz trikrat toliko blaga kot v letu 1988.

2.1 Od zdaj do leta 1994 [5] bodo prehodni sporazumi, ki jih načrtuje švicarska vlada, omogočili prevoz preko Švice 470000 pošiljk ali 10 milijonov ton blaga oziroma, vključno s prevozom zabojnikov, 710000 pošiljk ali 14 milijonov ton blaga.

2.2 Na področju obratovanja ti sporazumi vključujejo:

St. Gotthard

- Začetek uporabe 44 dolgih vlakov, kar ustreza 370000 pošiljk na leto.

- To je izračunano na osnovi mešanega prometa, sestavljenem iz prometa brez spremstva in prometa "tovornjak na vlaku", ob domnevi, da se zmogljivost v celoti uporablja 250 delovnih dni na leto.

- S sistemom "tovornjak na vlaku" se lahko prevažajo tovornjaki s kotno višino 3,80 metrov. Polpriklopniki so v primeru prometa brez spremstva lahko visoki 4 metre.

Lötschberg/Simplon

- Začetek uporabe 14 vlakov "tovornjak na vlaku" s skupno zmogljivostjo 100000 pošiljk na leto (ob domnevi, da se njihova zmogljivost v celoti uporablja 250 delovnih dni na leto).

- Ta železniški koridor bo zagotovil prevoz po sistemu "tovornjak na vlaku" za tovornjake in cestne vlake z največjo kotno višino 4 metre.

- Švicarske oblasti ugotavljajo, da so se italijanske oblasti obvezale k izboljšanju infrastrukture za sistem "tovornjak na vlaku" med Isellom in italijansko državno mejo, predvsem z omogočenjem zadostne prevozne višine za tovornjake ali cestne vlake s kotno višino 4 m.

2.3 Načrti za kombiniran prevoz torej vključujejo terminale na strateško pomembnih mestih izven Švice (Ren/Porurje, Ren/Main, Stuttgart, Bologna, Milano-Novara, Torino, Genova, Firence in Rim).

V zvezi s tem so mejni prehodi za promet v in iz Švice naslednji:

- na severu: Basel, Schaffhausen in Rielasingen,

- na jugu: Domodollola, Luino in Chiasso.

3. Predvideni razvoj po letu 1994 [6]

Po zaključku švicarskega projekta "RAIL 2000" in pod pogojem, da se zmogljivost dvotirne proge Lötschberg v celoti uporablja, bo dodatna zmogljivost (do 700000 pošiljk na leto) na razpolago po letu 1994 [7]. To povečanje zmogljivosti je vključeno v zgoraj navedene številke in se lahko prilagodi dejanski stopnji rasti trga kombiniranega prevoza.

C. NOVA ŽELEZNIŠKA PROGA PREK ŠVICARSKIH ALP

1. Načrti

Švica se obvezuje, da bo dosegla naslednje izboljšave:

- izgradnja nove proge med Arth-Goldauom in Luganom, z baznim predorom pri St Gotthardu (dolžine približno 50 km) in drugim pod Monte Ceneri (13 km),

- izgradnja baznega predora pod Lötschbergom (okrog 30 km).

Skupaj sta ti progi glavna opora posodobljenega švicarskega železniškega omrežja. Dela v Lötschbergu bodo trajala od 7 do 10 let in v St. Gotthardu od 12 do 15 let. Prvi odseki novega tranzitnega omrežja bodo odprti za promet do leta 2005.

2. Zmogljivost

Sedanje železniške proge sever-jug omogočajo prevoz 25 do 30 milijonov ton (železniški vagoni in kombiniran prevoz) s časom tranzita, malo daljšim od 5 ur. Nova infrastruktura bo to zmogljivost povečala na 67 milijonov ton in zmanjšala potovalni čas na dobre tri ure. Poleg tega bo omogočala promet težjih in daljših vlakov.

V primeru kombiniranega prevoza bodo načrtovane izboljšave (odvisno od razmer na trgu) omogočile obratovanje 260 vlakov s tovorom 43 milijonov ton.

[3] Ali 1995, odvisno od napredka del.

[4] Ali 1995, odvisno od napredka del.

[5] Ali 1995, odvisno od napredka del.

[6] Ali 1995, odvisno od napredka del.

[7] Ali 1995, odvisno od napredka del.

--------------------------------------------------

PRILOGA 3

IZJAVA DELEGACIJE SKUPNOSTI O PODROČJU UPORABE OBVEZE, NAVEDENE V ČLENU 6

1. Infrastrukturni projekti v Skupnosti se izvedejo pod pogojem, da se zadevne države članice obvežejo k podpori del, ki bodo potekala na njihovem ozemlju.

2. Člen 6 se uporablja:

- v okviru Odbora za prometno infrastrukturo Komisija predloži in z zadevnimi državami članicami pregleda ukrepe, ki naj se sprejmejo (gl. Odločbo Sveta 78/174/EGS, UL L 54, 25.2.1978, str. 16),

- Skupnost kot taka, ker je v njenem interesu rešitev težav čezalpskega tranzita skozi Švico, podpira izvajanje teh ukrepov z uporabo sredstev, ki jih ima na razpolago, zlasti v okviru skupne politike o podpori za prometno infrastrukturo (gl. Uredbo Sveta (EGS) št. 3359/90, UL L 326, 24.11.1990, str. 1).

--------------------------------------------------

PRILOGA 4

INFRASTRUKTURNA DELA IN UKREPI, NAČRTOVANI V SKUPNOSTI

A. SPLOŠNO

1. Kar zadeva običajen železniški in kombinirani prevoz na splošno, sta se pogodbenici sporazumeli o izvedbi izboljšav infrastrukture, potrebnih za odstranitev ozkih grl na železniških progah Skupnosti, ki omogočajo dostop do švicarskega omrežja. Te izboljšave naj bi se izvajale na osnovi usklajene politike o tranzitni infrastrukturi in obratovanju, ki omogoča dolgo življenjsko dobo, doslednost in nepretrgano omrežje prog za kombinirani promet na dolgih razdaljah.

2. V tej perspektivi, da bi se železnicam omogočilo obvladati pričakovani ostri dvig povpraševanja in ob upoštevanju že izvedenih del na številnih območjih držav članic Skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, mora Skupnost ob posvetovanju s Švico usklajeno delovati, da bi:

- določila prednostne naloge in oblikovala časovni razpored za vlaganje v infrastrukturo, terminale, nakup voznega parka, uvedbo storitev, itn.,

- sestavila skupne, nadzorovane infrastrukturne načrte v skladu z določenim zaporedjem prednostnih nalog,

- sprejela potrebne finančne ukrepe.

B. PROGRAM DELA

3. Določene infrastrukturne projekte v Skupnosti so zadevne države že priznale kot nujne in se morajo izvesti v skladu s časovnim razporedom, o katerem se dogovorita pogodbenici. Ta dela vključujejo dela, navedena v točkah 4 in 5.

4. Kar zadeva izboljšanje obstoječih terminalov in izgradnjo novih, je po mnenju Skupnosti bistveno ukrepanje zlasti:

(a) v Nemčiji:

V naslednjih regijah:

- Hamburg-Lübeck,

- Porurje,

- Mannheim/Frankfurt,

kjer se zmogljivost obstoječih terminalov zdi neustrezna.

Izboljšati je treba tudi objekte in naprave za kombinirani prevoz v Rielasingenu/Singenu ter v Freiburg-im-Breisgau.

(b) v Italiji:

Izboljšati je treba objekte na industrijskih območjih, zlasti v okolici Milana, Bologne in Torina. Naslednje terminale je treba ustvariti oziroma izboljšati:

- Milano Rogoredo in Milano Segrate (promet brez spremstva),

- Milano Greco Pirelli (izboljšanje zmogljivosti in kakovosti objektov),

- terminal v območju Torina in dodatni terminali proti jugu, na območjih Bologne, Firenc in Rima,

- Busto Arzisio, glavni terminal na območju Milana za promet iz Švice s spremstvom ali brez: razširitev objektov,

- otvoritev Milano Segrate leta 1992: v bližnji prihodnosti bosta začela delovati multimodalni središči na postaji Interporto v Bologni in v Torinu Orbassano (dela že potekajo),

- središči za raztovarjanje in pretovarjanje ("tovornjak na vlaku") v Novari in Vercelliju: povečanje zmogljivosti,

- v kratkem roku se morajo sprejeti ukrepi za pospeševanje izgradnje majhnih, lokalnih terminalov na obmejnih območjih (npr. v Novari), ki bodo prevzela del bremena pomembnejših središč za raztovarjanje in pretovarjanje.

(c) Na Nizozemskem:

Izgradnja železniškega storitvenega središča v Rotterdamu.

5. V zvezi s prevoznimi višinami in zmogljivostmi železniških prog so potrebna naslednja dela:

(a) v Nemčiji:

- povečana bo zmogljivost nekaterih odsekov proge med Mannheimom in Baslom (Karlsruhe–Basel);

(b) v Italiji:

- na progi Chiasso–Milano se uvede prevozna višina B (3,80 m) in na progi Domodossola–Torino prevozna višina B+ (4 m).

--------------------------------------------------

PRILOGA 5

IZJAVA DELEGACIJE SKUPNOSTI O ČLENU 8 SPORAZUMA

Delegacija Skupnosti izjavlja, da pomoč držav članic Skupnosti urejajo določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, še zlasti njeni členi 77, 92 in 93.

--------------------------------------------------

PRILOGA 6

IZJEME PRI PREPOVEDI VOŽNJE PONOČI IN OB NEDELJAH TER PRI OMEJITVI 28 TON

Spodaj navedene izjeme so v skladu z Zveznim zakonom o cestnem prometu z dne 19. decembra 1958.

I. Izjeme pri prepovedi vožnje ponoči in ob nedeljah

Pri prepovedi vožnje ponoči in ob nedeljah so predvidene naslednje izjeme:

(a) Brez posebnega dovoljenja

- vožnje, opravljene zaradi nujne pomoči pri izrednih dogodkih,

- vožnje, opravljene zaradi nujne pomoči pri nezgodah, zlasti v javnem prevozu in zračnem prometu.

(b) S posebnim dovoljenjem

Za prevoz blaga, pri katerem je zaradi narave blaga upravičen nočni prevoz in, iz utemeljenih razlogov, prevoz ob nedeljah:

- hitro pokvarljivi kmetijski proizvodi (na primer jagodičje, določeno sadje in zelenjava, cvetje ali sveže iztisnjeni sadni sokovi) od 1. aprila do 31. oktobra,

- prašiči in piščanci za zakol,

- sveže mleko in hitro pokvarljivi mlečni izdelki,

- cirkuška oprema, glasbeni instrumenti v lasti orkestrov, gledališki rekviziti, itd.,

- dnevno časopisje vključno z uredniškim delom in poštne pošiljke, ki se prevažajo na podlagi zakonskega naročila za storitve.

Za olajšanje odobritvenih postopkov se lahko izdajo dovoljenja z veljavnostjo do dvanajst mesecev za kakršno koli število potovanj, pod pogojem, da so vsa potovanja potovanja iste vrste.

II. Izjeme pri omejitvi 28 ton

1. Za vožnje, ki se začenjajo v tujini in zaključijo na švicarskem obmejnem območju [1] (in obratno), so dovoljene izjeme brez dajatev za blago do skupne teže 40 ton in za zabojnike ISO velikosti 12,19 m v kombiniranem prevozu do skupne teže 44 ton. Nekatere carinarnice zaradi konstrukcije cest uporabljajo nižje omejitve.

2. Za vožnje, ki se začenjajo v tujini in zaključijo onstran švicarskega obmejnega območja [2] (in obratno) ter za tranzit preko Švice, se skupna teža nad 28 ton lahko dovoli:

(a) za prevoz blaga, ki ga ni mogoče razdeliti, v primerih, ko predpisov ni mogoče upoštevati kljub uporabi primernega vozila;

(b) za prevoz ali za uporabo posebnih vozil, zlasti delovnih vozil, ki zaradi namena uporabe niso združljivi z določbami glede teže;

(c) za nujni prevoz poškodovanih vozil ali vozil v okvari;

(d) za prevoz oskrbe za prehrano na letalih;

(e) cestni prevoz pri začetni in končni stopnji kombiniranega prevoza, navadno v obsegu 10 km od terminala.

3. Za tranzit skozi Švico po cesti Basel–Chiasso se za v Skupnosti registrirana cestna vozila dovoli teža nad 28 ton, če prevažajo pokvarljivo hrano ali druge nujne pošiljke (npr. dostava ravno ob pravem času) in če so njihove dimenzije v skladu s tistimi, ki so določene v členu 10 tega sporazuma, pod pogojem, da je zmogljivost kombiniranega prevoza zasičena. Število dovoljenj za promet vozil, težjih od 28 ton, po švicarskih cestah, načeloma ne bo višje od 50 na dan za vsako smer. Najvišje letno število je 15000 dovoljenj za vsako smer.

Do teh dovoljenj bodo upravičena le cestna vozila, ki ustrezajo najnovejšim standardom Skupnosti proti onesnaževanju (emisije plinov in trdnih delcev). Za upravičena do dovoljenja se štejejo tudi vozila, ki so bila prvič registrirana največ dve leti pred datumom prošnje za izjemo pri omejitvah.

4. Te izjeme bodo odobrene za vsak primer posebej in z uporabo čim preprostejšega postopka. Pravila za izvajanje izjem, ki jih odobrava Švica (navedenih v odstavku 3), bodo določena z upravnim sporazumom, ki bo zadeval zlasti:

- ustanovitev upravnega središča v Bernu, ki bo vodilo sistem. Središče bo povezano s subjektom za stike v Skupnosti,

- metodo za določanje meje, pri kateri bo zmogljivost kombiniranega prevoza veljala za zasičeno,

- komunikacijska sredstva, ki bodo vzpostavljena med uporabniki, terminali in upravnim središčem.

[1] Švicarsko obmejno območje je opredeljeno v navodilih Zveznega oddelka za policijo in sodstvo. Običajno je to območje v obsegu 10 km od carinarnice

[2] Švicarsko obmejno območje je opredeljeno v navodilih Zveznega oddelka za policijo in sodstvo. Običajno je to območje v obsegu 10 km od carinarnice

--------------------------------------------------

PRILOGA 7

SKUPNA IZJAVA POGODBENIC O OBRAVNAVANJU TEŽE IN DIMENZIJ VOZIL

V zvezi s težami in dimenzijami se pogodbenici obvezujeta, da bosta obdržali obstoječe stanje, ki temelji na načelu nacionalne obravnave brez vpliva na izjeme, navedene v Prilogi 6 in členu 10(3).

--------------------------------------------------

PRILOGA 8

IZMENJAVA PISEM O DOSTOPU DO TRGA

Pismo švicarske delegacije

Bern, …

Generalnemu direktorju

Spoštovani,

v zvezi z danes podpisanim Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo mi je v čast potrditi, da Švica meni, da je vprašanje o dostopu do trga bistvena sestavina njenega odnosa s Skupnostjo na področju prevoza. Prejel sem v vednost Vaš predlog, da bi se zadeva obravnavala v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru. Moja delegacija se s tem predlogom strinja, pod pogojem, če se navedeni Sporazum ne realizira, da bosta Skupnost in Švica nemudoma pričeli pogajanja za odobritev vzajemnega dostopa do prevoznih trgov v skladu s sporazumi, ki bodo določeni.

Hvaležen vam bom, če boste potrdili, da se strinjate z vsebino tega pisma.

Sprejmite, prosim, izraze mojega globokega spoštovanja.

Pismo Delegacije Skupnosti

Bruselj, …

Vaša ekscelenca,

v zvezi z danes podpisanim Sporazumom med Skupnostjo in Švico o cestnem in železniškem prevozu blaga, mi je v čast potrditi prejem Vašega naslednjega pisma o dostopu do trga:

"V zvezi z danes podpisanim Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo mi je v čast potrditi, da Švica meni, da je vprašanje o dostopu do trga bistvena sestavina njenega odnosa s Skupnostjo na področju prevoza. Prejel sem v vednost vaš predlog, da bi se zadeva obravnavala v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru. Moja delegacija se s tem predlogom strinja, pod pogojem, če se navedeni Sporazum ne realizira, da bosta Skupnost in Švica nemudoma pričeli pogajanja za odobritev vzajemnega dostopa do prevoznih trgov v skladu s sporazumi, ki bodo določeni.

Hvaležen vam bom, če boste potrdili, da se strinjate z vsebino tega pisma."

V čast mi je potrditi, da se strinjam z vsebino Vašega pisma.

Sprejmite, prosim, izraze mojega globokega spoštovanja.

--------------------------------------------------