SPORAZUM
med Evropsko skupnostjo in Kne ževino Lihten štajn o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive
Sveta 2003/48/ES o obdav čevanju dohodka od prihrankov v obliki pla čil obresti
EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnem besedilu „Skupnost “
inKNE ŽEVINA LIHTEN ŠTAJN, v nadaljnem besedilu „Lihten štajn“
v nadaljnjem besedilu „pogodbenica “ali„pogodbenici “,
ki ponovno potrjujeta skupni interes za nadaljnji razvoj privilegiranega odnosa med Skupnostjo in Lihten štajnom –
STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
Člen 1
Retencija s strani lihten štajnskih pla čilnih zastopnikov
1. Pla čila obresti, ki jih pla čilni zastopnik, ustanovljen na
ozemlju Lihten štajna, opravi upravi čenim lastnikom v smislu
člena 4, ki so rezidenti dr žave članice Evropske unije, (v nadalj-
njem besedilu „države članice “) so, ob upo števanju člena 2,
predmet retencije dela zneska pla čila obresti. Stopnja retencije
v prvih treh letih od datuma za četka uporabe tega sporazuma
znaša 15 %, v naslednjih treh letih 20 % in nato 35 %.
2. Lihten štajn sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da
plačilni zastopniki ustanovljeni na ozemlju Lihten štajna, izvajajo
naloge, potrebne za izvajanje tega sporazuma, in zlasti zagotovi
dolo čbe o postopkih in kaznih.
Člen 2
Prostovoljno razkritje
1. Lihten štajn zagotovi postopek, ki omogo ča, da se upravi-
čeni lastnik, kakor ga opredeljuje člen 4, izogne retenciji iz člena
1 tako, da izrecno pooblasti svojega pla čilnega zastopnika v
Lihten štajnu, da o pla čilih obresti poro ča pristojnemu organu
te dr žave. Tako pooblastilo zajema vsa pla čila obresti, ki jih
upravi čenemu lastniku pla ča ta pla čilni zastopnik.
2. Najmanj ši obseg podatkov, ki jih mora posredovati
plačilni zastopnik, kadar ga za to izrecno pooblasti upravi čeni
lastnik, sestoji iz:
(a) identitete in rezidentstva upravi čenega lastnika, ugotovlje-
nega v skladu s členom 5;(b) naziva in naslova pla čilnega zastopnika;
(c)številke ra čuna upravi čenega lastnika ali, če nima ra čuna,
podatkov o dol žniški terjatvi, iz katere izhajajo obresti; in
(d) zneska pla čil obresti, izra čunanega v skladu s členom 3.
3. Lihten štajnski pristojni organ podatke iz odstavka 2
sporo či pristojnemu organu dr žave članice, katere rezident je
upravi čeni lastnik. Tak šno sporo čanje podatkov je avtomati čno
in se opravi vsaj enkrat letno v obdobju šestih mesecev po
koncu dav čnega leta v Lihten štajnu, za vsa pla čila obresti v
tistem letu.
4. Kadar se upravi čeni lastnik odlo či za tak šen postopek
prostovoljnega razkritja ali dav čnemu organu v dr žavičlanici,
katere rezident je, kako druga če prijavi svoj dohodek od obresti,
ki mu jih je izpla čal lihten štajnski pla čilni zastopnik, se ta
dohodek od obresti obdav čivd r žavičlanici po istih stopnjah,
kot se uporabljajo za podobne dohodke v tej dr žavi.
Člen 3
Osnova za odmero retencije
1. Pla čilni zastopnik zadr ži retencijo iz člena 1(1) kot sledi:
(a) v primeru pla čila obresti v smislu člena 7(1)(a): od bruto
zneska pla čanih ali pripisanih obresti;SL L 379/84 Uradni list Evropske unije 24.12.2004
(b) v primeru pla čila obresti v smislu člena 7(1)(b) ali (d): od
zneska obresti ali dohodka iz teh pododstavkov;
(c) v primeru pla čila obresti v smislu člena 7(1)(c): od zneska
obresti iz tega pododstavka.
2. Za namene odstavka 1 se retencija odtegne sorazmerno
dolžini obdobja, v katerem ima upravi čeni lastnik dol žniško
terjatev. Kadar pla čilni zastopnik na podlagi podatkov, ki jih
ima na voljo, ne more ugotoviti dol žine obdobja, pla čilni
zastopnik šteje, da ima upravi čeni lastnik dol žniško terjatev
vesčas njenega obstoja, razen če upravi čeni lastnik ne predlo ži
dokazila o datumu pridobitve terjatve.
3. Davki in retencije na isto pla čilo obresti, ki niso retencija
iz tega sporazuma, se odbijejo od zneska retencije, izra čunane v
skladu s tem členom. To zlasti vklju čuje„Liechtenstein Coupon-
steuer “po 4 % stopnji.
Člen 4
Opredelitev upravi čenega lastnika
1. V tem sporazumu „upravi čeni lastnik “pomeni vsakega
posameznika, ki prejme pla čilo obresti ali posameznika, za kate-
rega se zagotovi pla čilo obresti, razen če predlo ži dokazilo, da
obresti ni prejel v lastno korist ali da niso bile zagotovljene vnjegovo korist. Posameznik se ne šteje za upravi čenega lastnika,
če:
(a) deluje kot pla čilni zastopnik v smislu člena 6; ali
(b) deluje v imenu pravne osebe, investicijskega sklada ali
primerljivega ali enakovrednega telesa za skupne nalo žbe v
vrednostne papirje; ali
(c) deluje v imenu drugega posameznika, ki je upravi čeni
lastnik, in ki pla čilnemu zastopniku razkrije svojo identiteto
in dr žavo, katere rezident je.
2. Kadar ima pla čilni zastopnik podatke, ki ka žejo na to, da
posameznik, ki prejme pla čilo obresti ali za katerega se zagotovi
plačilo obresti, ni upravi čeni lastnik, ta zastopnik izvede vse
razumne ukrepe za ugotovitev identitete upravi čenega lastnika.
Če pla čilni zastopnik ne more ugotoviti identitete upravi čenega
lastnika, zastopnik zadevnega posameznika obravnava kot upra-vičenega lastnika.Člen 5
Identiteta in rezidentstvo upravi čenih lastnikov
Za namen ugotavljanja identitete in rezidentstva upravi čenega
lastnika iz člena 4 pla čilni zastopnik vodi evidenco o priimku,
imenu, naslovu in podrobnostih o rezidentstvu v skladu zlihten štajnskimi predpisi o boju proti pranju denarja. Za pogod-
bene odnose, sklenjene na ali po 1. januarju 2004, ali trans-akcije, izvedene ob odsotnosti pogodbenih odnosov na ali potem datumu, se pri posameznikih, ki predlo žijo potni list ali
uradno osebno izkaznico, ki jo je izdala dr žava članica, in ki
izjavijo, da so rezidenti dr žave, ki ni dr žava članica ali Lihten-
štajn, rezidentstvo ugotavlja na podlagi potrdila o rezidentstvu
za dav čne namene, ki ga izda pristojni organ dr žave, za katero
posameznik trdi, da je njen rezident. Če posameznik tak šnega
potrdila ne predlo ži, se za dr žavo rezidentstva šteje dr žava
članica, ki je izdala potni list ali drug uradni osebni dokument.
Člen 6
Opredelitev pla čilnega zastopnika
Za namene tega sporazuma „plačilni zastopnik “v Lihten štajnu
pomeni banke po lihten štajnski ban čni zakonodaji, trgovce z
vrednostnimi papirji, fizi čne in pravne osebe, ki so rezidenti
ali so ustanovljeni v Lihten štajnu, vklju čno z gospodarskimi
subjekti, kakor jih ureja lihten štajnski Zakon o osebah in
družbah (Personen und Gesellschaftsrecht), osebne dru žbe in
stalne poslovne enote tujih dru žb, ki, četudi ob časno, v okviru
svojega poslovanja sprejemajo, dr žijo, vlagajo ali prena šajo sred-
stva tretjih oseb ali zgolj pla čujejo obresti ali zagotavljajo pla čilo
obresti.
Člen 7
Opredelitev pla čila obresti
1. Za namene tega sporazuma „plačilo obresti “pomeni:
(a) obresti, ki se pla čajo ali pripi šejo na ra čun in se nana šajo na
dolžniške terjatve vseh vrst, vklju čno z obrestmi na fidu-
ciarne depozite lihten štajnskih pla čilnih zastopnikov v
dobro upravi čenih lastnikov, kakor so opredeljeni v členu
4, ne glede na to, ali so zavarovane s hipoteko, in ne gledena to, ali imajo pravico do udele žbe v dol žnikovem
dobi čku, in še posebej dohodek od dr žavnih vrednostnih
papirjev ter dohodek iz obveznic ali zadol žnic, vklju čno s
premijami in nagradami od takih vrednostnih papirjev,obveznic ali zadol žnic, pri čemer pa so izklju čene obresti
iz posojil med posamezniki, ki ne opravljajo svoje poslovnedejavnosti. Kazni zaradi zamude pri pla čilu se ne štejejo za
plačila obresti;
(b) obra čunane ali h glavnici pripisane obresti pri prodaji,
povra čilu ali odkupu dol žniških terjatev iz to čke (a);SL 24.12.2004 Uradni list Evropske unije L 379/85
(c) dohodek, ki bodisi neposredno ali posredno prek subjekta iz
člena 4(2) Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003
o obdav čevanju dohodka od prihrankov v obliki pla čil
obresti, v nadaljnjem besedilu „Direktiva “, izvira iz pla čila
obresti in ki ga razdelijo:
(i) kolektivni nalo žbeni podjemi z domicilom v dr žavi
članici ali v Lihten štajnu,
(ii) subjekti z domicilom v dr žavi članici, ki uporabljajo
možnost po členu 4(3) Direktive in ki o tem dejstvu
obvestijo pla čilnega zastopnika,
(iii) kolektivni nalo žbeni podjemi, ustanovljeni zunaj
ozemlja pogodbenic,
(d) dohodek dose žen s prodajo, povra čilom ali odkupom delnic
ali enot v naslednjih podjemih in subjektih, če ti neposredno
ali posredno prek drugih kolektivnih nalo žbenih podjemov
ali subjektov, ki so navedeni spodaj, nalo žijo ve čkot 40 %
svojih sredstev v dol žniške terjatve iz to čke (a):
(i) kolektivni nalo žbeni podjemi z domicilom v dr žavi
članici ali v Lihten štajnu,
(ii) subjekti z domicilom v dr žavi članici, ki uporabljajo
možnost po členu 4(3) Direktive in ki o tem dejstvu
obvestijo pla čilnega zastopnika,
(iii) kolektivni nalo žbeni podjemi, ustanovljeni zunaj
ozemlja pogodbenic,
2. V zvezi s pododstavkom (1)(c), kadar pla čilni zastopnik
nima podatkov o dele žu dohodka, ki izvira iz pla čil obresti, se
celoten znesek dohodka šteje za pla čilo obresti.
3. V zvezi s pododstavkom (1)(d), kadar pla čilni zastopnik
nima podatkov o odstotku sredstev, ki so bila nalo žena v
dolžniške terjatve ali v delnice ali enote, kot se opredeljuje v
tem pododstavku, se šteje, da ta odstotek presega 40 %. Kadar
plačilni zastopnik ne more dolo čiti zneska realiziranega
dohodka upravi čenega lastnika, se šteje, da je dohodek enak
iztržku od prodaje, povra čila ali odkupa delnic ali enot.
4. Dohodek, povezan s podjemi ali subjekti, ki so do 15 %
svojih sredstev nalo žili v dol žniške terjatve v smislu
pododstavka 1(a), se v skladu s pododstavkoma 1(c) in (d) nešteje za pla čilo obresti.5. Odstotek iz pododstavka (1)(d) in odstavka 3 od 1. janu-
arja 2011 zna ša2 5 % .
6. Odstotka iz pododstavka (1)(d) in odstavka 4 se dolo čita
glede na nalo žbeno politiko, kot jo opredeljujejo pravila sklada
ali instrumenti o ustanovitvi zadevnih podjemov ali subjektov,ali,če teh pravil ni, glede na dejansko sestavo sredstev zadevnih
podjemov ali subjektov.
Člen 8
Delitev prihodkov
1. Lihten štajn obdr ži 25 % prihodka, ustvarjenega z retencijo
iz tega sporazuma, 75 % prihodka pa prenese dr žavi članici,
katere rezident je upravi čeni lastnik.
2. Taki prenosi se izvr šijo za vsako leto v enem obroku za
vsako dr žavo članico, najpozneje v obdobju šestih mesecev po
koncu dav čnega leta v Lihten štajnu.
Člen 9
Odprava dvojnega obdav čevanja
1. Če so bile obresti, ki jih je prejel upravi čeni lastnik,
predmet retencije pri pla čilnem zastopniku v Lihten štajnu, mu
država članica, katere rezident za dav čne namene je upravi čeni
lastnik, prizna dav čni odbitek v vi šini zneska retencije. Kadar ta
znesek presega znesek dav čne obveznosti na celoten znesek
obresti, ki so predmet retencije v skladu z njeno nacionalnozakonodajo, dr žava članica rezidentstva za dav čne namene
upravi čenemu lastniku povrne prese žni del odtegnjenega davka.
2. Če so bile obresti upravi čenega lastnika predmet kakr šnih
koli drugih vrst davkov in retencij, razen teh iz tega sporazuma,in dr žava članica rezidentstva za dav čne namene, v skladu s
svojo nacionalno zakonodajo ali konvencijami o dvojnem
obdav čevanju, prizna odbitek davka za tak šne davke in retencije,
se tak šni drugi davki in retencije odbijejo pred uporabo
postopka iz odstavka 1. Dr žava članica rezidentstva za dav čne
namene priznava potrdila lihten štajnskih pla čilnih zastopnikov
kot ustrezno dokazilo o davku ali retenciji, ob pogoju, da bodopristojni organi dr žave članice rezidentstva za dav čne namene
pri lihten štajnskih pristojnih organih lahko preverili podatke iz
potrdil, ki jih izdajo lihten štajnski pla čilni zastopniki.SL L 379/86 Uradni list Evropske unije 24.12.2004
3. Dr žava članica, katere rezident je upravi čeni lastnik za
davčne namene, lahko mehanizem dav čnega odbitka iz
odstavkov 1 in 2 nadomesti s povra čilom retencije iz člena 1.
Člen 10
Izmenjava informacij
1. Pristojni organi Lihten štajna in vseh dr žav članic o
dohodkih iz tega sporazuma izmenjujejo informacije o dejanjih,ki po zakonodaji zapro šene dr žave predstavljajo dav čno golju-
fijo ali podobno. „Podobno “vklju čuje samo kr šitve z isto
stopnjo nezakonitosti, kot jo ima po zakonodaji zapro šene
države dav čna goljufija. V odgovoru na ustrezno utemeljeno
zahtevo zapro šena dr žava zagotovi v skladu s svojo procesno
zakonodajo informacije o zadevah, ki jih dr žava prosilka preis-
kuje ali bi jih lahko preiskovala na podlagi civilnega ali kazen-skega postopka. Vsaka informacija, ki jo prejme Lihten štajn ali
država članica se obravnava kot zaupna informacija na enak
način kot se obravnavajo informacije prejete v skladu z doma čo
zakonodajo te dr žave in se razkrijejo le osebam ali organom
(vklju čno s sodi šči in upravnimi organi) v zvezi z oceno ali
zbiranjem ali izvr ševanjem, pregonom ali obravnavo prito žbv
zvezi z davki na dohodek iz tega sporazuma. Te osebe aliorgani uporabljajo informacije samo za te namene. Informacijelahko razkrijejo v javnih sodnih postopkih ali v sodnihodlo čbah.
2. Pri ugotavljanju ali se informacije lahko posredujejo kot
odgovor na zahtevo, zapro šena dr žava uporabi predpis o zasta-
ranju v skladu z zakonodajo dr žave prosilke namesto predpisa o
zastaranju zapro šene dr žave.
3. Zapro šena dr žava zagotovi informacije, kadar dr žava
prosilka utemeljeno sumi, da bi dejanje lahko predstavljalodavčno goljufijo ali podobno. Sum dr žave prosilke o dav čni
goljufiji ali podobnem lahko temelji na:
(a) dokumentih, bodisi overjenih ali ne, vklju čujočmed drugim
poslovne evidence, poslovne knjige ali informacije obančnih ra čunih;
(b) pri čevanju davkopla čevalca;
(c) informacijah, pridobljenih od informatorja ali druge tretje
osebe, ki so bile neodvisno potrjene ali so verjetno zanes-ljive; ali
(d) posrednih dokazih.4. Čed r žava članica zahteva, se bo Lihten štajn dvostransko
pogajal s to dr žavo članico, da bi opredelil posamezne katego-
rije, ki spadajo pod „podobno “, v skladu s postopki obdav če-
vanja v tej dr žavi.
Člen 11
Pristojni organi
Za namene tega sporazuma pristojni organi pomenijo organe,
navedene v Prilogi I.
Člen 12
Posvetovanje
Če pride do nesoglasja med lihten štajnskim pristojnim organom
in enim ali ve čpristojnimi organi iz člena 11 glede razlage ali
uporabe tega sporazuma, si organi prizadevajo re šiti to neso-
glasje z medsebojnim sporazumom. O rezultatih posvetovanjnemudoma poro čajo Komisiji Evropskih skupnosti in pristojnim
organom drugih dr žavčlanic. Na zahtevo katerega koli od
pristojnih organov lahko Komisija sodeluje pri posvetovanjih v
zvezi z razlago.
Člen 13
Pregled
1. Pogodbenici se med seboj posvetujeta vsaj enkrat vsake tri
leta ali na zahtevo katere koli pogodbenice z namenom pregle-
dati in –če se pogodbenicama zdi potrebno –izbolj šati
pravilno delovanje tega sporazuma ter oceniti mednarodnadogajanja. Posvetovanja se za čnejo v roku enega meseca od
zahteve ali, v nujnih primerih, takoj, ko je to mogo če.
2. Na osnovi tak šne ocene se lahko pogodbenici posvetujeta,
da bi prou čili, ali so, ob upo števanju mednarodnega dogajanja,
potrebne spremembe tega sporazuma.
3. Takoj ko so na voljo zadostne izku šnje glede popolnega
izvajanja člena 1(1), se pogodbenice posvetujejo, da bi prou čile,
ali so, ob upo števanju mednarodnega dogajanja, potrebne spre-
membe tega sporazuma.
4. Za namene posvetovanj iz odstavkov 1, 2 in 3, vsaka
pogodbenica drugo pogodbenico obvesti o mo žnih dogajanjih,
ki bi lahko vplivala na pravilno delovanje tega sporazuma. Tovklju čuje tudi vse ustrezne sporazume med eno od pogodbenic
in tretjo dr žavo.SL 24.12.2004 Uradni list Evropske unije L 379/87
Člen 14
Razmerje do dvostranskih konvencij o dvojnem
obdav čevanju
Dolo čbe konvencij o dvojnem obdav čevanju med Lihten štajnom
in dr žavami članicami ne prepre čujejo odmere retencije, kot jo
predvideva ta sporazum.
Člen 15
Prehodne dolo čbe za prenosljive dol žniške vrednostne
papirje (1)
1. Od dneva za četka uporabe tega sporazuma in dokler vsaj
ena izmed dr žavčlanic uporablja podobne dolo čbe, vendar
najpozneje do 31. decembra 2010, se doma če in mednarodne
obveznice in drugi prenosljivi dol žniški vrednostni papirji, ki so
bili prvi čizdani pred 1. marcem 2001 ali za katere so prvotne
prospekte za izdajo pred tem datumom odobrili pristojniorgani, ne štejejo za dol žniške terjatve v smislu člena 7(1)(a),
če od vklju čno 1. marca 2002 ni bila izdana nobena nadaljnja
emisija tak šnih prenosljivih dol žniških vrednostnih papirjev.
Dokler pa vsaj ena dr žava članica uporablja podobne dolo čbe,
se dolo čbe tega člena še naprej uporabljajo tudi po 31.
decembru 2010 za tak šne prenosljive vrednostne papirje:
—ki vsebujejo klavzulo o obrutenju in pred časnem odkupu ter
—kadar je pla čilni zastopnik, kot ga opredeljuje člen 6, usta-
novljen v Lihten štajnu, in
—ta pla čilni zastopnik pla ča ali zagotovi pla čilo obresti v
neposredno korist upravi čenega lastnika, ki je rezident
države članice.
Če in ko vse dr žave članice prenehajo uporabljati podobne
dolo čbe, se dolo čbe tega člena še naprej uporabljajo samo za
takšne prenosljive vrednostne papirje:
—ki vsebujejo klavzulo o obrutenju in pred časnem odkupu ter
—kadar je pla čilni zastopnik izdajatelja ustanovljen v Lihten-
štajnu, in—ta pla čilni zastopnik pla ča ali zagotovi pla čilo obresti v
neposredno korist upravi čenega lastnika, ki je rezident
države članice.
Čed r žava ali povezan subjekt, ki deluje kot dr žavni organ ali
katerega vloga je priznana z mednarodno pogodbo (navedeno vPrilogi II k temu sporazumu), od 1. marca 2002 naprej izdadodatno emisijo prej omenjenega prenosljivega dol žniškega
vrednostnega papirja, se celotna emisija tak šnega vrednostnega
papirja, ki je sestavljena iz prve emisije in vseh naslednjih emisij,šteje za dol žniško terjatev v smislu člena 7(1)(a) tega spora-
zuma.
Če kateri koli drug izdajatelj, ki ni zajet v četrtem pododstavku,
od 1. marca 2002 naprej izda dodatno emisijo prej omenjenegaprenosljivega dol žniškega vrednostnega papirja, se tak šna
dodatna emisija šteje za dol žniško terjatev v smislu člena
7(1)(a) tega sporazuma.
2. Ta člen Lihten štajnu in dr žavam članicam ne prepre čuje
nadaljnjega obdav čevanja prihodka od prenosljivih dol žniških
vrednostnih papirjev iz odstavka (1) v skladu z njihovo nacio-nalno zakonodajo.
Člen 16
Podpis, za četek in trajanje veljavnosti
1. Ta sporazum morata pogodbenici ratificirati ali potrditi v
skladu s svojimi lastnimi postopki. Pogodbenici druga drugoobvestita o zaklju čku teh postopkov. Sporazum za čne veljati
prvi dan drugega meseca po zadnjem uradnem obvestilu.
2. Ob upo števanju izpolnjevanja ustavnih obveznosti Lihten-
štajna in prava Skupnosti glede sklepanja mednarodnih spora-
zumov in brez poseganja v člen 17, Lihten štajn in, kjer je to
ustrezno, Skupnost u činkovito izvajata in uporabljata ta
sporazum do 1. julija 2005 in se o tem uradno obvestita.
3. Ta sporazum velja, dokler ga ne odpove ena od pogod-
benic.
4. Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove z uradnim
obvestilom drugi pogodbenici. V takem primeru ta sporazumpreneha veljati 12 mesecev po predlo žitvi uradnega obvestila.SL L 379/88 Uradni list Evropske unije 24.12.2004
(1) Tako kot v Direktivi se te prehodne dolo čbe uporabljajo tudi za
prenosljive dol žniške vrednostne papirje investicijskih skladov.
Člen 17
Uporaba in ustavitev uporabe
1. Ta sporazum se uporablja pod pogojem, da odvisna ali
pridru žena ozemlja dr žavčlanic iz poro čila Ekonomsko-finan č-
nega sveta Evropskemu svetu v Santa Maria da Feira 19. in 20.junija 2000 ter Zdru žene dr žave Amerike, Švica, Andora,
Monako in San Marino, sprejmejo in izvajajo ukrepe, ki soskladni ali enakovredni ukrepom v Direktivi ali v tem spora-zumu in predvidijo iste datume za četka izvajanja.
2. Pogodbenici vsaj šest mesecev pred datumom iz člena
16(2) tega sporazuma v medsebojnem soglasju odlo čita, ali
bodo izpolnjeni pogoji iz odstavka (1), pri čemer upo števata
datume za četka veljavnosti ustreznih ukrepov v zadevnih tretjih
državah in odvisnih ali pridru ženih ozemljih. Če se pogodbenici
ne odlo čita, da bodo izpolnjeni pogoji, soglasno sprejmeta nov
datum za namene člena 16(2).
3. V primeru, da se Direktiva ali del Direktive za časno ali
stalno ne more ve čuporabljati v skladu s pravom Skupnosti ali
v primeru, da dr žava članica ustavi uporabo svojih izvedbenih
predpisov, lahko katera koli pogodbenica z uradnim obvestilom
s takoj šnjim u činkom drugi pogodbenici ustavi uporabo tega
sporazuma ali delov tega sporazuma.
4. V primeru, da ena od tretjih dr žav ali ozemelj iz odstavka
1 naknadno preneha uporabljati ukrepe iz omenjenegaodstavka, lahko katera koli pogodbenica z uradnim obvestilomdrugi pogodbenici odlo ži uporabo tega sporazuma. Odlo žitev
uporabe se za čne izvajati ne prej kot dva meseca po taki uradni
obvestitvi. Uporaba tega sporazuma se nadaljuje takoj, ko jeobnovljena uporaba ukrepov.
Člen 18
Terjatve in kon čne poravnave
1. V primeru odpovedi tega sporazuma ali odloga njegove
uporabe v celoti ali delno, ostanejo terjatve posameznikov v
skladu s členom 9 nespremenjene.2. V takem primeru Lihten štajn pripravi kon čni obra čun
najpozneje do konca obdobja uporabe tega sporazuma inopravi kon čno pla čilo dr žavam članicam.
Člen 19
Ozemlje uporabe
Ta sporazum se uporablja na eni strani na ozemlju, na katerem
se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpogoji, dolo čenimi v tej pogodbi, ter na drugi strani na ozemlju
Lihten štajna.
Člen 20
Priloge
1. Priloge so sestavni del tega sporazuma.
2. Seznam pristojnih organov iz Priloge I se lahko spremeni
le z uradnim obvestilom Lihten štajna drugi pogodbenici za
organ iz to čke (a) te priloge in z uradnim obvestilom Skupnosti
za druge organe.
Seznam povezanih subjektov iz Priloge II se lahko spremeni z
medsebojnim dogovorom.
Člen 21
Jeziki
1. Ta sporazum se sestavi v dveh izvodih v angle škem,
češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, gr škem,
italijanskem, latvijskem, litovskem, mad žarskem, nem škem,
nizozemskem, poljskem, portugalskem, slova škem, slovenskem,
španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako
verodostojno.
2. Razli čico v malte škem jeziku pogodbenici overita na
podlagi izmenjave pisem. Ta razli čica je enako verodostojna
kot razli čice v jezikih iz odstavka 1.SL 24.12.2004 Uradni list Evropske unije L 379/89
EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
NA D ŮKAZ ČEHO Žpřipojili ní že podepsaní zplnomocn ění zástupci k této smlouv ěsvé podpisy.
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ ,οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία .
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned plenipotentiaries have hereunto set their hands.
EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la propria firma in calce al presente accordo.
TO APLIECINOT, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo nol īgumu.
TAI PALIUDYDAMI, šįSusitarim ąpasira šėtoliau nurodyti įgaliotieji atstovai.
FENTIEK HITELÉÜL e megállapodást az alulírott meghatalmazottak alább kézjegyükkel látták el.B'XIEHDA TA' DAN, il-Plenipotenzjari hawn ta ħt iffirmati ffirmaw dan il-Ftehim.
TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben
geplaatst.
W DOWÓD CZEGO, ni żej podpisani pe łnomocnicy z łożyli swoje podpisy.
EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo assinados apuserem as suas assinaturas no final do presente Acordo.
NA DÔKAZ ČOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.
V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani poobla ščenci podpisali ta sporazum.
TÄMÄN VAKUUDEKSI allamainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.
Hecho en Bruselas, el siete de diciembre del dos mil cuatro.
V Bruselu dne sedmého prosince dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Bruxelles, den syvende december to tusind og fire.
Geschehen zu Brüssel am siebten Dezember zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta detsembrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.Εγινε στις Βρυξέλλες ,στις εφτά Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Brussels on the seventh day of December in the year two thousand and four.
Fait à Bruxelles, le sept décembre deux mille quatre.
Fatto a Bruxelles, addì sette dicembre duemilaquattro.Brisel ē, divi t ūksto ši ceturt āgada sept ītajādecembr ī.
Pasira šyta du t ūkstan čiai ketvirt ųjųmetųgruod žio septint ądien ąBriuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kett őezer negyedik év december hetedik napján.
Mag ħmul fi Brussel fis-seba' jum ta' Di ċembru tas-sena elfejn u erbg ħa.
Gedaan te Brussel, de zevende december tweeduizendvier.
Sporz ądzono w Brukseli dnia siódmego grudnia roku dwutysi ęcznego czwartego.
Feito em Bruxelas, em sete de Dezembro de dois mil e quatro.V Bruseli siedmeho decembra dvetisíc štyri.
V Bruslju, dne sedmega decembra leta dva tiso čštiri.
Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den sjunde december tjugohundrafyra.SL L 379/90 Uradni list Evropske unije 24.12.2004
Por la Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos varduaz Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für das Fürstentum Liechtenstein
SL 24.12.2004 Uradni list Evropske unije L 379/91
PRILOGA I
SEZNAM PRISTOJNIH ORGANOV POGODBENIC
Za namene tega sporazuma so „pristojni organi “:
(a) v Kne ževini Lihten štajn: Die Regierung des Fürstentums Liechtenstein ali poobla ščeni zastopnik,
(b) v Kraljevini Belgiji: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances ali poobla ščeni zastopnik,
(c) v Češki Republiki: Ministr financí ali poobla ščeni zastopnik,
(d) v Kraljevini Danski: Skatteministeren ali poobla ščeni zastopnik,
(e) v Zvezni republiki Nem čiji: Der Bundesminister der Finanzen ali poobla ščeni zastopnik,
(f) v Republiki Estoniji: Rahandusminister ali poobla ščeni zastopnik,
(g) v Helenski republiki: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών ali poobla ščeni zastopnik,
(h) v Kraljevini Španiji: El Ministro de Economía y Hacienda ali poobla ščeni zastopnik,
(i) v Francoski republiki: Le Ministre chargé du budget ali poobla ščeni zastopnik,
(j) na Irskem: The Revenue Commissioners ali poobla ščeni zastopniki,
(k) v Italijanski republiki: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali ali poobla ščeni zastopnik,
(l) v Republiki Ciper: Υπουργός Οικονομικών ali poobla ščeni zastopnik,
(m) v Republiki Latviji: Finan šu ministrs ali poobla ščeni zastopnik,
(n) v Republiki Litvi: Finans ųministras ali poobla ščeni zastopnik,
(o) v Velikem vojvodstvu Luksemburg: Le Ministre des Finances ali poobla ščeni zastopnik; vendar je za namene člena 10
pristojni organ „le Procureur Général d ’Etat luxembourgeois “,
(p) v Republiki Mad žarski: A pénzügyminiszter ali poobla ščeni zastopnik,
(q) v Republiki Malti: Il-Ministru responsabbli g ħall-Finanzi ali poobla ščeni zastopnik,
(r) v Kraljevini Nizozemski: De Minister van Financiën ali poobla ščeni zastopnik,
(s) v Republiki Avstriji: Der Bundesminister für Finanzen ali poobla ščeni zastopnik,
(t) v Republiki Poljski: Minister Finansów ali poobla ščeni zastopnik,
(u) v Portugalski republiki: O Ministro das Finanças ali poobla ščeni zastopnik,
(v) v Republiki Sloveniji: Minister za finance ali poobla ščeni zastopnik,
(w) v Slova ški republiki: Minister financií ali poobla ščeni zastopnik,
(x) v Republiki Finski: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet ali poobla ščeni zastopnik,
(y) v Kraljevini Švedski: Chefen för Finansdepartementet ali poobla ščeni zastopnik,
(z) v Zdru ženem kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske in na evropskih ozemljih, za katerih zunanje odnose je
odgovorno Zdru ženo kraljestvo: the Commissioners of Inland Revenue ali njihov poobla ščeni zastopnik in pristojni
organ v Gibraltarju, ki ga bo Zdru ženo kraljestvo imenovalo v skladu s sprejetimi dogovori glede gibraltarskih oblasti
v kontekstu instrumentov EU in ES in zadevnih pogodb, uradno posredovanih dr žavam članicam in institucijam
Evropske unije 19. aprila 2000, kopijo katerih Generalni sekretar Sveta Evropske unije uradno po šlje Lihten štajnu in
ki se uporabljajo za ta sporazum.SL L 379/92 Uradni list Evropske unije 24.12.2004
PRILOGA II
SEZNAM POVEZANIH SUBJEKTOV
Za namene člena 15 tega sporazuma se za „povezane subjekte, ki delujejo kot dr žavni organi ali katerih vloga je priznana
z mednarodno pogodbo “štejejo naslednji subjekti:
SUBJEKTI V EVROPSKI UNIJI:
Belgija
Vlaams Gewest (Flamska regija)
Région wallonne (Valonska regija)Région bruxelloise/Brussels Gewest (Regija glavnega mesta Bruselj)Communauté française (Francoska skupnost)Vlaamse Gemeenschap (Flamska skupnost)Deutschsprachige Gemeinschaft (Nem ško govore ča skupnost)
Španija
Xunta de Galicia (Regionalni zakonodajni svet Galicije)
Junta de Andalucía (Regionalni zakonodajni svet Andaluzije)
Junta de Extremadura (Regionalni zakonodajni svet Extremadure)
Junta de Castilla-La Mancha (Regionalni zakonodajni svet Kastilje-La Manche)Junta de Castilla-León (Regionalni zakonodajni svet Kastilje-León)Gobierno Foral de Navarra (Regionalna vlada Navarre)Govern de les Illes Balears (Vlada Balearskih otokov)Generalitat de Catalunya (Avtonomna vlada Katalonije)Generalitat de Valencia (Avtonomna vlada Valencije)
Diputación General de Aragón (Regionalni svet Aragona)
Govern de les Illes Balears (Vlada Kanarskih otokov)Gobierno de Murcia (Vlada Murcie)Gobierno de Madrid (Vlada Madrida)Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Vlada avtonomne skupnosti Baskije)Diputación Foral de Guipúzcoa (Regionalni svet Guipúzcoe)Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Regionalni svet Biskaje)
Diputación Foral de Alava (Regionalni svet Alave)
Ayuntamiento de Madrid (Svet mesta Madrid)Ayuntamiento de Barcelona (Svet mesta Barcelona)Cabildo Insular de Gran Canaria (Oto ški svet Gran Canarie)
Cabildo Insular de Tenerife (Oto ški svet Tenerifeja)
Instituto de Crédito Oficial (Javna kreditna institucija)Instituto Catalán de Finanzas (Finan čna institucija Katalonije)
Instituto Valenciano de Finanzas (Finan čna institucija Valencije)
Grčija
Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (Državna telekomunikacijska organizacija)
Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Državne železnice)
Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Javno elektrogospodarstvo)SL 24.12.2004 Uradni list Evropske unije L 379/93
Francija
La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (Sklad za odkup socialnega dolga)
L'Agence française de développement (AFD) (Francoska razvojna agencija)
Réseau Ferré de France (RFF) (Francoske železnice)
Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (Dr žavni sklad za avtoceste)
Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Dr žavna pomo čpariškim bolni šnicam)
Charbonnages de France (CDF) (Francoska uprava za premog)
Entreprise minière et chimique (EMC) (Podjetje za rudarstvo in kemikalije)
Italija
Regije
ProvinceObčine
Cassa Depositi e Prestiti (Sklad za depozite in posojila)
Latvija
Pašvaldības (lokalne vlade)
Poljska
gminy (ob čine)
powiaty (okraji)
województwa (vojvodstva)
związki gmin (skupnosti ob čin)
powiatów (skupnosti okrajev)
województw (skupnosti vojvodstev)
miasto sto łeczne Warszawa (glavno mesto Var šava)
Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Agencija za prestrukturiranje in modernizacijo kmetijstva)Agencja Nieruchomo ści Rolnych (Agencija za kmetijsko premo ženje)
Portugalska
Região Autónoma da Madeira (Avtonomna regija Madeire)
Região Autónoma dos Açores (Avtonomna regija Azorskih otokov)
Občine
Slova ška
mestá a obce (ob čine)
Železnice Slovenskej republiky (Slova škeželeznice)
Štátny fond cestného hospodárstva (Dr žavni sklad cestnega gospodarstva)
Slovenské elektrárne (Slova ške elektrarne)
Vodohospodárska výstavba (Dru žba za vodnogospodarske gradnje)
MEDNARODNI SUBJEKTI:
Evropska banka za obnovo in razvoj
Evropska investicijska banka
Azijska razvojna bankaAfriška razvojna banka
Svetovna banka/Mednarodna banka za obnovo in razvoj/Mednarodni denarni skladSL L 379/94 Uradni list Evropske unije 24.12.2004
Mednarodna finan čna korporacija
Medameri ška razvojna banka
Sklad Sveta Evrope za socialni razvoj
EURATOM
Evropska skupnostCorporación Andina de Fomento (CAF) (Andska razvojna korporacija)EurofimaEvropska skupnost za premog in jekloNordijska investicijska bankaKaribska razvojna bankaDolo čbečlena 15 ne vplivajo na morebitne mednarodne obveznosti, ki jih imajo pogodbenice do zgoraj navedenih
mednarodnih subjektov.
SUBJEKTI V TRETJIH DR ŽAVAH:
Subjekti, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:
1) Subjekt se po nacionalnih merilih jasno šteje za osebo javnega prava.
2) Tak šna oseba javnega prava je netr žni proizvajalec, ki upravlja in financira skupino dejavnosti, predvsem dobavo
netržnega blaga in storitev, ki so namenjene v korist skupnosti in ki jih dejansko nadzira dr žava.
3) Tak šna oseba javnega prava se v velikem obsegu in redno zadol žuje.
4) Zadevna dr žava lahko jam či, da tak šna oseba javnega prava v primeru klavzul o obrutenju ne bo izvedla pred časnega
odkupa.SL 24.12.2004 Uradni list Evropske unije L 379/95