RESOLUCIJA

o pospeševanju digitalizacije za izboljšanje učinkovitosti in spodbujanje gospodarske rasti v EU in državah vzhodnega partnerstva

(2020/C 134/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

— ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 in skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017,

— ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni strani ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij,

— ob upoštevanju poročil Konference OZN za trgovino in razvoj o svetovnih naložbah,

— ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate,

— ob upoštevanju evropske sosedske politike, ki je začela veljati leta 2014 kot del evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2020,

— ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015 na vrhu OZN o trajnostnem razvoju,

— ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov držav Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu, ki so jo podali po srečanju 12. aprila 2017 v Varšavi in v kateri državam vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, obetajo možnost članstva v EU,

— ob upoštevanju drugega ministrskega srečanja držav vzhodnega partnerstva o digitalnem gospodarstvu 5. oktobra 2017 v Talinu v Estoniji,

— ob upoštevanju pobude evropskega instrumenta sosedstva EU4Digital: podpora digitalnemu gospodarstvu in družbi v vzhodnem partnerstvu,

— ob upoštevanju načrtovanja v okviru evropskega instrumenta sosedstva (ENI) v obdobju 2014–2020, regionalnega strateškega dokumenta za vzhod (2014–2020) in večletnega okvirnega programa (2017–2020),

— ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. februarja 2013 z naslovom Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor,

— ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 13. septembra 2017 z naslovom Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU,

A. ker je namen sodelovanja v okviru parlamentarne skupščine Euronest doseči pozitivne učinke v partnerskih državah tako, da bi njihove prakse harmonizirali s primeri dobre prakse enotnega digitalnega trga EU, in sicer z razvojem nacionalnih sistemov za elektronsko trgovino in elektronsko logistiko, vključno z digitalnimi prometnimi koridorji;

B. ker bi okrepljeno sodelovanje med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami na področju digitalnega gospodarstva omogočilo nove priložnosti za podjetja in državljane, s tem pa tudi gospodarsko rast in blaginjo;

C. ker harmonizacijo digitalnih trgov v okviru pobude EU4Digital spodbujajo EU in države, ki sodelujejo v vzhodnem partnerstvu, da bi premagale izzive in odpravile obstoječe ovire za vseevropske spletne storitve za državljane, državne uprave in podjetja;

D. ker bi razvoj digitalnega gospodarstva prispeval k ustvarjanju novih delovnih mest, povečal učinkovitost podjetij, pritegnil naložbe, spodbudil trgovino, pospešil posodabljanje gospodarstev, olajšal razvoj inovacij ter povečal preglednost;

E. ker je že splošno sprejeto, da je lahko lajšanje digitalizacije bistvenega pomena za kratkoročno in dolgoročno gospodarsko rast v državah vzhodnega partnerstva in državah članicah EU, saj ima tak pristop zaradi prenosa tehnologij in znanj koristi tudi na drugih področjih;

F. ker se emisije toplogrednih plinov, povezane z digitalizacijo, hitro povečujejo, saj so za obdelavo in shranjevanje velepodatkov ter za proizvodnjo računalnikov, ekranov in pametnih telefonov potrebne velike količine električne energije;

G. ker imajo digitalne tehnologije velik negativen učinek na okolje in zdravje ljudi, saj povzročajo veliko odpadkov, ki se izvažajo v revne države, zahtevajo čezmerno porabo vode ter povzročajo onesnaženje zaradi pridobivanja surovin, pogosto na konfliktnih območjih;

H. ker je v dokumentu „20 ciljev za leto 2020“ poudarjen pomen digitalizacije in določenih več ambicioznih ciljev za harmonizacijo digitalnih trgov v okviru stebra za gospodarski razvoj in tržne priložnosti;

I. ker ima digitalno gospodarstvo pomembno vlogo pri dvostranskih dialogih kot eno od prednostnih področij za sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva, druga takšna področja pa so okvir za interoperabilnost, e-trgovina, e-zdravje ter odprava stroškov gostovanja za partnerske države;

J. ker je cilj programa Eastern Partnership Connect (Povezovanje vzhodnega partnerstva) zmanjšati razliko med državami vzhodnega partnerstva in podpreti potrebe raziskovalnih in izobraževalnih skupnosti v nacionalnih raziskovalnih in izobraževalnih mrežah;

K. ker je komponenta kibernetske varnosti zdaj priznana kot sestavni del učinkovitega procesa digitalizacije in javno-zasebnih partnerstev;

L. ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Gruzijo, pridružitvenega sporazuma med EU in Moldavijo, pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino, celovitega in izboljšanega sporazuma o partnerstvu med EU in Armenijo ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Azerbajdžanom;

1. poudarja strateški pomen pospeševanja digitalizacije kot procesa za izboljšanje učinkovitosti in spodbujanje gospodarske rasti v EU in državah vzhodnega partnerstva; poudarja, da bi lahko neizkoriščen potencial sodelovanja med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami na področju digitalnega gospodarstva in družbe sprostili z naložbami v širokopasovno infrastrukturo, s harmonizacijo zakonodaje z normami EU in s pospešenim povezovanjem enotnega digitalnega trga EU;

2. priznava, da vključevanje digitalnih tehnologij v vsakdanje življenje, ki prispeva k razpoložljivosti zanesljivejših in koristnejših informacij in njihove obdelave, privablja znaten neizkoriščen potencial za gospodarsko rast, produktivnost in socialno zaščito;

3. meni, da lahko potencial digitalizacije v kombinaciji z novimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, velepodatki, biometrični podatki in tehnologija razpršene evidence, hkrati izboljša zagotavljanje javnih storitev, kakovost upravljanja in davčno preglednost, kar bo zmanjšalo število koruptivnih transakcij; poudarja, da bi lahko ta poenostavitev povzročila nestanovitnost trga ter povečala izpostavljenost kibernetskim napadom in goljufijam zaradi pretirane zgoščenosti in šibke pravne ureditve;

4. ugotavlja, da je strateški pristop k digitalizaciji v različnih nacionalnih gospodarstvih odvisen od institucionalnih pogojev, tradicije in razmerij moči; priznava, da je na področju digitalne družbe, gospodarstva in inovacij razkorak med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, ki bi lahko v prihodnosti zaradi rasti digitalne industrije in koncepta delo 4.0 povzročil še globlje vrzeli; meni, da je treba upoštevati pravice delavcev in enako obravnavati vse zaposlene, ne glede na to, ali delajo v digitalnem gospodarstvu ali ne;

5. meni, da je treba za zmanjšanje gospodarskih tveganj digitalizacije zagotoviti, da nacionalne vlade izvedejo obsežne programe reform, da so na voljo ustrezna sredstva in da se uresniči usklajen pristop držav EU in držav vzhodnega partnerstva pri urejanju procesov digitalizacije;

6. poudarja pomen harmonizacije digitalnih trgov držav vzhodnega partnerstva z enotnim digitalnim trgom EU; poudarja, da je treba oblikovati skupne osnove za razvoj programov digitalnih trgov, urejanje storitev digitalnega trga ter odobritev inovacij na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, telekomunikacij, upravljanja digitalnega zaupanja in varnosti, elektronskih spretnosti, elektronskega zdravstva in e-trgovanja;

7. priznava, da bo oblikovanje enotnih pravil in standardov, s katerimi bi nacionalne vlade zagotovile celovitost podatkov, algoritmov in platform, na različne načine okrepilo uporabo digitalnih sistemov za varstvo potrošnikov, vključno s preglednimi in uravnoteženimi pogodbami in pravicami do zasebnosti;

8. poziva države vzhodnega partnerstva, naj pospešijo proces usklajevanja nacionalne zakonodaje, da bi izboljšale zaščito osebnih podatkov, in sicer z reformo sistema in pravil kibernetske varnosti v skladu s pravnimi normami EU; meni, da bi s krepitvijo zaupanja potrošnikov, zasebnosti, varstva podatkov in pravic intelektualne lastnine olajšali prost pretok informacij, zamisli in znanja;

9. poudarja, da je treba uvajanje digitalnih tehnologij dopolniti z nizom standardov, ki bodo prispevali k družbeni in okoljski trajnosti vrednostnih verig IKT, ter zagotoviti, da bodo ukrepi za digitalizacijo usklajeni s cilji trajnostnega razvoja in cilji podnebne, energetske in okoljske politike;

10. poudarja, da je treba bolje uskladiti skupne dejavnosti in odobritev digitalnih pravil trgovanja za pogodbe in dobavo digitalnih vsebin, čezmejni prenos storitev spletnih vsebin, geografsko blokiranje in varstvo potrošnikov;

11. poudarja pomen sodelovalne čezmejne elektronske identifikacije za ustvarjanje in preverjanje e-podpisov in elektronskih žigov; ugotavlja, da je treba harmonizirati skupna pravila za pravno varnost in tehnično združljivost za identifikatorje elektronske pošte in elektronske podpise ter zaupati ponudnikom storitev, da bodo te storitve ponujali v državah vzhodnega partnerstva in EU;

12. opozarja, da je pomembno spodbujati gospodarsko rast z ustvarjanjem delovnih mest in poslovnih priložnosti, zlasti s podporo malim in srednjim podjetjem ter z izboljševanjem okolja za njihovo delovanje v državah vzhodnega partnerstva; pozdravlja rezultate 64. poslovnega foruma vzhodnega partnerstva, ki se osredotočajo na digitalno gospodarstvo in inovacije ter krepitev neposrednih medpodjetniških odnosov med malimi in srednjimi podjetji;

13. poziva nacionalne vlade in zasebna podjetja, naj ustvarjajo čezmejna inovativna vozlišča, pri tem pa upoštevajo možnosti za novo rast na območjih z zadostnimi digitalnimi spretnostmi in tehnološko infrastrukturo, ki bodo zmanjšale brezposelnost in spodbudile višje plače;

14. poudarja, da se zdita sistematično vključevanje ključnih akterjev, kot so sindikati in združenja delodajalcev, ter oživitev korporativističnih struktur obetavni strategiji za lajšanje digitalizacije, da bi izboljšali učinkovitost in spodbudili gospodarsko rast v EU in državah vzhodnega partnerstva;

15. ugotavlja, da lahko inovacije na področju telekomunikacij (telegraf, telefon, radio, televizija, internet), industrije (proizvodne zmogljivosti in metode), prevoza (vlaki, avtomobili, letala) ter zdravja in higiene (penicilin, rentgen) ne le ustvarijo trg za proizvode, ampak tudi pomagajo reševati družbene težave;

16. opozarja, da je pomembno spodbujati digitalne inovacije in ustvarjati nove oblike sodelovanja, da bi zagotovili boljše usklajevanje na tem področju in k udeležbi v tej platformi pritegnili državne in zasebne sektorje;

17. poudarja, da se države vzhodnega partnerstva soočajo z velikimi izzivi pri postavljanju temeljev za uspešno digitalno gospodarstvo in industrijo 4.0; opozarja, da je treba ustvariti ugodno okolje za razvoj prilagodljive in ustvarjalne delovne sile z digitalnimi spretnostmi, ki bodo ustrezale zahtevam prihodnosti, s čimer bi spodbudili inovacije, ter vzpostaviti usklajen, sodelovalen in učinkovit institucionalni okvir za digitalno preobrazbo; čeprav so projekti e-uprave bistveno spremenili delovanje držav in njihovih gospodarstev, so potrebna nadaljnja prizadevanja na regionalni in nacionalni ravni na področju obdavčitve, socialnih sistemov, delovnega prava, posodobitve izobraževanja, podpore inovacijam, socialnega dialoga in elektronskega poslovanja;

18. ugotavlja, da je treba (tako na nacionalni kot mednarodni ravni) intenzivnejše razvijati javno-zasebna partnerstva na področju kibernetske varnosti, ki bi morala biti namenjena krepitvi zaupanja med deležniki, ustvarjati učinkovita orodja za njihovo medsebojno delovanje ter lajšati hitro izmenjavo informacij o kibernetskih incidentih in kibernetskih napadih, predvsem na gospodarskem področju;

19. poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj upoštevajo posebna tveganja zaradi ruskih akterjev, ki so vpleteni v kibernetske napade in zlorabo predvidenih funkcij izdelka; poudarja, da je treba prilagoditi politiko na področju kibernetske varnosti, obrambe in odvračanja na nacionalni ravni, in sicer z rednim posodabljanjem akcijskih načrtov s konkretnimi cilji in roki;