SL Uradni list Evropske unije L 278/3

POGODBA

o ustanovitvi prometne skupnosti

Pogodbenice, ki so

EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija ali Evropska unija)

in

POGODBENICE IZ JUGOVZHODNE EVROPE, to so Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo (*1) (v nadaljnjem besedilu: Kosovo), Črna gora in Republika Srbija,

vse navedene pogodbenice, v nadaljnjem besedilu skupaj imenovane „pogodbenice“, SO –

NA PODLAGI DELA, opravljenega v okviru memoranduma o soglasju glede razvoja osrednjega regionalnega prometnega omrežja v jugovzhodni Evropi, ki je bil podpisan 11. junija 2004 v Luxembourgu, in ZAVEDAJOČ SE, da ta memorandum o soglasju ne bo več relevanten;

OB PRIZNAVANJU integriranega značaja mednarodnega prometa in V ŽELJI, da se vzpostavi prometna skupnost med Evropsko unijo in pogodbenicami iz jugovzhodne Evrope, ki bi temeljila na postopni integraciji trgov prometnih storitev pogodbenic na podlagi ustreznega pravnega reda;

OB UPOŠTEVANJU, da se bodo pravila v zvezi s prometno skupnostjo v slednji uporabljala na večstranski osnovi in bo zato treba določiti posebna pravila v ta namen;

ZAVEDAJOČ SE obstoja začasnega sporazuma in povezanega memorandum o praktičnih ukrepih, ki sta ju leta 1995 podpisali Helenska republika in nekdanja jugoslovanska republika Makedonija;

STRINJAJOČ SE, da naj pravila prometne skupnosti temeljijo na zadevni zakonodaji, ki velja v Evropski uniji na podlagi Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, kot je navedena v Prilogi I k tej pogodbi, ter OB UPOŠTEVANJU sprememb pogodb, vključno z nadomestitvijo „Evropske skupnosti“ z „Evropsko unijo“;

OB UPOŠTEVANJU, da povezovanja trgov prometnih storitev ni mogoče doseči v enem koraku, temveč postopoma, s pomočjo posebnih ureditev z omejenim trajanjem;

OB POUDARJANJU, da bi morali biti prevozniki glede dostopa do prometne infrastrukture obravnavani nediskriminatorno;

OB UPOŠTEVANJU želje vseh pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, da svoje zakone s področja prometa in s tem povezane zadeve uskladijo s tovrstnimi zakoni Evropske unije, vključno z vidika prihodnjega razvoja pravnega reda v Uniji;

OB PRIZNAVANJU pomena tehnične pomoči v ta namen;

OB UPOŠTEVANJU potrebe po varstvu okolja, boja proti podnebnim spremembam in trajnostnem razvoju sektorja prometa;

OB UPOŠTEVANJU potrebe po upoštevanju družbene razsežnosti prometne skupnosti in vzpostavitvi struktur socialnega dialoga v pogodbenicah iz jugovzhodne Evrope;

OB UPOŠTEVANJU evropske perspektive pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, kot je bila potrjena na več nedavnih zasedanjih Evropskega sveta;

ZAVEDAJOČ SE, da so nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora, Republika Srbija in Republika Albanija države kandidatke za članstvo v Evropski uniji ter da se je za članstvo prijavila tudi Bosna in Hercegovina;

ZAVEDAJOČ SE, da se za prejemanje dokumentov, ki jih na podlagi te pogodbe izdajo organi Kosova, morda lahko uporabljajo notranji postopki držav članic Evropske unije;

ZAVEDAJOČ SE odločnosti držav kandidatk in potencialnih kandidatk, da se približajo Evropski uniji in izvajajo njen pravni red, zlasti na področju prometa –

SKLENILE VZPOSTAVITI PROMETNO SKUPNOST:

Člen 1

Cilji in načela

1. Cilj te pogodbe je vzpostavitev prometne skupnosti na področju cestnega in železniškega prometa, prometa po celinskih plovnih poteh ter pomorskega prometa, kakor tudi razvoj prometnega omrežja med Evropsko unijo in pogodbenicami iz jugovzhodne Evrope, ki se v nadaljnjem besedilu imenuje prometna skupnost. Prometna skupnost temelji na postopnem povezovanju trgov prometnih storitev pogodbenic iz jugovzhodne Evrope v trg prometnih storitev Evropske unije na podlagi ustreznega pravnega reda, med drugim na področju tehničnih standardov, interoperabilnosti, varnosti, varovanja, upravljanja prometa, socialne politike, javnih naročil in okolja, in sicer pri vseh načinih prevoza razen letalskega prevoza. V ta namen so v tej pogodbi določena pravila, ki za pogodbenice veljajo pod pogoji, določenimi v nadaljevanju. Ta pravila vključujejo določbe iz aktov, navedenih v Prilogi I.

2. Določbe te pogodbe se uporabljajo, kolikor zadevajo cestni in železniški promet, promet po celinskih plovnih poteh in pomorski promet, ter prometna omrežja, vključno z letališko infrastrukturo, ali druga povezana področja, navedena v Prilogi I.

3. Ta pogodba je sestavljena iz členov, ki urejajo splošno delovanje prometne skupnosti in se v nadaljnjem besedilu imenujejo „osrednja pogodba“, prilog, med drugim Priloge I, v kateri so navedeni akti Evropske unije, ki se uporabljajo za pogodbenice v okviru osrednje pogodbe, in protokolov, od katerih vsaj eden za vsako pogodbenico iz jugovzhodne Evrope uvaja prehodne ureditve, ki veljajo zanjo.

Člen 2

1. V tej pogodbi:

(a) izraz „pogodba“ pomeni osrednjo pogodbo, njene priloge, akte iz Priloge I in njene protokole;

(b) izraz „pogodbenice iz jugovzhodne Evrope“ pomeni Republiko Albanijo, Bosno in Hercegovino, nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kosovo, Črno goro in Republiko Srbijo;

(c) noben izraz, besedilo ali opredelitev iz te pogodbe, vključno z vsemi njegovimi prilogami in protokoli, ne pomeni, da Evropska unija priznava Kosovo kot samostojno državo ali da posamezne države članice priznavajo Kosovo kot samostojno državo, če tega niso storile;

(d) izraz „konvencija“ pomeni mednarodno konvencijo ali sporazum o mednarodnem prevozu, ki je na voljo za podpis, in ki ni ta pogodba;

(e) izraz „država članica EU“ pomeni državo članico Evropske unije;

(f) izraz „pravni red“ pomeni korpus zakonodaje, ki jo je sprejela Evropska unija za izpolnjevanje njenih ciljev.

2. Uporaba izrazov „država“, „nacionalni“, „državljani“, „ozemlje“ in „zastava“ ne posegajo v status posamezne pogodbenice v skladu z mednarodnim pravom.

Člen 3

1. Veljavne določbe aktov, navedenih ali naštetih v Prilogi I, prilagojenih v skladu s Prilogo II ali navedenih v sklepih regionalnega usmerjevalnega odbora, so za pogodbenice zavezujoče.

2. Takšne določbe so ali bodo postale del notranjega pravnega reda pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, kot sledi:

(a) akt, ki ustreza uredbi Evropske unije, postane del notranjega pravnega reda zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope v roku, ki ga za pogodbenice iz jugovzhodne Evrope določi regionalni usmerjevalni odbor;

(b) akt, ki ustreza direktivi Evropske unije, pristojnim organom zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope dopušča izbiro oblike in metod njegovega izvajanja;

(c) akt, ki ustreza sklepu Evropske unije, postane del notranjega pravnega reda zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope v roku in na način, ki ju za pogodbenice iz jugovzhodne Evrope določi regionalni usmerjevalni odbor.

3. Kadar iz veljavnih določb aktov iz odstavka 1 izhajajo obveznosti za države članice EU, se te obveznosti za države članice EU uporabljajo po sprejetju sklepa v skladu s pravili, ki veljajo v Evropski uniji, in na podlagi ocene glede celovitega izvajanja aktov Evropske unije iz Priloge I s strani pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, ki jo opravi Evropska komisija.

Člen 4

Pogodbenice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz te pogodbe, in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev te pogodbe.

Člen 5

Socialna vprašanja

Pogodbenice iz jugovzhodne Evrope izvajajo zadevni pravni red s področja socialnih zadev, ki je povezan s prometom in kot je določen v Prilogi I. Prometna skupnost krepi in spodbuja socialni dialog in družbeno razsežnost s sklicevanjem na pravni red Evropske unije v zvezi s socialnimi zadevami, temeljnimi pravicami delavcev in vključitvijo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ter nacionalnih in evropskih socialnih partnerjev, ki delujejo v sektorju prometa, na ustrezni ravni.

Člen 6

Okolje

Pogodbenice iz jugovzhodne Evrope izvajajo zadevni pravni red Evropske unije s področja okolja, ki je povezan s prometom, zlasti strateško presojo vplivov na okolje, presojo vplivov na okolje ter direktive, ki urejajo področja narave, voda in kakovosti zraka, kot je določen v Prilogi I.6.

Člen 7

Javna naročila

Pogodbenice iz jugovzhodne Evrope izvajajo zadevni pravni red s področja javnih naročil, ki je povezan s prometom in kot je določen v Prilogi I.7.

Člen 8

Infrastruktura

1. Informativni zemljevidi širitve celovitega in osrednjega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) na Zahodni Balkan so k tej pogodbi priloženi v Prilogi I.1. Regionalni usmerjevalni odbor o izvajanju TEN-T, opisanega v tej pogodbi, vsako leto poroča ministrskemu svetu. Pri pripravi poročila mu pomagajo tehnični odbori.

2. Prometna skupnost podpira razvoj predvidene širitve celovitega in osrednjega omrežja TEN-T na Zahodni Balkan v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/758 (1), kot je določeno v Prilogi I.1. Upošteva tudi zadevne dvostranske in večstranske sporazume, ki so jih sklenile pogodbenice, vključno z razvojem ključnih glavnih in vmesnih povezav, ki so potrebne za odpravo ozkih grl in spodbujanje povezav med nacionalnimi omrežji in povezav z omrežji TEN-T EU.

Člen 9

1. Prometna skupnost vsaki dve leti pripravi petletni tekoči delovni načrt za razvoj predvidene širitve celovitega in osrednjega omrežja TEN-T na Zahodni Balkan ter za določitev prednostnih projektov regionalnega interesa v skladu z dobro prakso v Uniji, s čimer prispeva k uravnoteženemu trajnostnemu razvoju z vidika ekonomije, prostorskega vključevanja in družbenega vpliva ter k socialni koheziji.

2. Petletni tekoči delovni načrt med drugim:

(a) upošteva in je skladen z zadevno zakonodajo Evropske unije, kot je določena v Prilogi I, zlasti kadar se predvideva financiranje s strani Evropske unije;

(b) prikazuje najugodnejše rešitve in širše družbeno-ekonomske učinke v skladu s pravili donatorjev za financiranje ter najvišjimi mednarodnimi standardi in dobrimi praksami;

(c) namenja posebno pozornost globalnim podnebnim spremembam in okoljski vzdržnosti v fazi opredelitve in analize projekta;

(d) vključuje možnosti financiranja donatorjev in mednarodnih finančnih institucij, zlasti prek naložbenega okvira za Zahodni Balkan.

3. Prometna skupnost spodbuja izvedbo potrebnih študij in analiz, zlasti glede ekonomske upravičenosti, tehničnih specifikacij, vpliva na okolje, družbenih posledic in mehanizmov financiranja.

4. Stalni sekretariat vzpostavi informacijski sistem, ki ga nosilci odločanja uporabljajo za spremljanje in pregled stanja ter uspešnosti predvidene širitve celovitega in osrednjega omrežja TEN-T na Zahodni Balkan.

Člen 10

Pogodbenice iz jugovzhodne Evrope razvijejo učinkovite sisteme za upravljanje prometa, vključno z intermodalnimi in inteligentnimi prometnimi sistemi.

Člen 11

Železniški promet

1. V okviru področja uporabe in pogojev te pogodbe ter v okviru področja uporabe in pogojev, kot jih določajo zadevni akti iz Priloge I, imajo prevozniki v železniškem prometu, ki jim je licenco podelila država članica EU ali pogodbenica iz jugovzhodne Evrope, pravico dostopa do infrastrukture v vseh državah članicah EU in pogodbenicah iz jugovzhodne Evrope za namene opravljanja storitev železniškega potniškega ali tovornega prometa.

2. V okviru področja uporabe in pogojev te pogodbe ter v okviru področja uporabe in pogojev, kot jih določajo zadevni akti iz Priloge I, ni nobenih omejitev glede veljavnosti licenc prevoznikov v železniškem prometu, njihovih varnostnih spričeval, certifikacijskih dokumentov za strojevodje in dovoljenj za železniška vozila, ki jih izda EU ali pristojni organ države članice EU ali pogodbenica iz jugovzhodne Evrope.

Člen 12

Cestni promet

Pogodbenice iz jugovzhodne Evrope spodbujajo učinkovite, varne in zanesljive dejavnosti cestnega prometa. Pogodbenice si s sodelovanjem prizadevajo za zbližanje operativnih standardov in politik cestnega prometa s tistimi, ki veljajo v Evropski uniji, zlasti z izvajanjem pravnega reda s področja cestnega prometa, kot je določen v Prilogi I.

Člen 13

Promet po celinskih plovnih poteh

Pogodbenice spodbujajo učinkovite, varne in zanesljive dejavnosti prometa po celinskih plovnih poteh. Pogodbenice si s sodelovanjem prizadevajo za zbližanje operativnih standardov in politik prometa po celinskih plovnih poteh s tistimi, ki veljajo v Evropski uniji, zlasti z izvajanjem aktov iz Priloge I s strani pogodbenic iz jugovzhodne Evrope.

Člen 14

Pomorski promet

Pogodbenice spodbujajo učinkovite, varne in zanesljive dejavnosti pomorskega prometa. Pogodbenice si s sodelovanjem prizadevajo za zbližanje operativnih standardov in politik pomorskega prometa s tistimi, ki veljajo v Evropski uniji, zlasti z izvajanjem aktov iz Priloge I s strani pogodbenic iz jugovzhodne Evrope.

Člen 15

Poenostavitev upravnih formalnosti

1. Pogodbenice poenostavijo upravne postopke (formalnosti) za prehajanje iz enega carinskega območja v drugega v skladu z določbami o carinskem sodelovanju iz veljavnih sporazumov med Evropsko unijo na eni in pogodbenicami iz jugovzhodne Evrope na drugi strani.

2. Z enakimi cilji pogodbenice iz jugovzhodne Evrope poenostavijo upravne postopke za prehajanje iz enega carinskega območja v drugega v skladu z določbami o carinskem sodelovanju iz veljavnih sporazumov med njimi samimi.

Člen 16

Prepoved diskriminacije

V okviru področja uporabe in brez poseganja v posebne določbe te pogodbe je prepovedana vsakršna diskriminacija glede na državljanstvo.

Člen 17

Konkurenca

1. V okviru področja uporabe te pogodbe se uporabljajo določbe iz Priloge III. Kadar so pravila o konkurenci in državni pomoči vključena v druge sporazume med dvema ali več pogodbenicami, na primer v pridružitvene sporazume, se med zadevnimi pogodbenicami uporabljajo pravila iz teh sporazumov.

2. Členi 18, 19 in 20 se ne uporabljajo v zvezi z določbami iz Priloge III, ki zadevajo konkurenco. Uporabljajo se, kar zadeva državno pomoč.

Člen 18

Izvrševanje

1. Brez poseganja v odstavek 2 vsaka pogodbenica zagotovi, da se je na pravice, ki izhajajo iz te pogodbe in zlasti iz aktov, navedenih v Prilogi I, mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči.

2. Odločanje o vseh vprašanjih glede zakonitosti zakonodaje, ki jo je sprejela Evropska unija in je navedena v Prilogi I, je v izključni pristojnosti Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče).

Člen 19

Razlaganje

1. Kolikor so določbe te pogodbe in določbe aktov, navedenih v Prilogi I, vsebinsko enake ustreznim pravilom iz Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ter aktom, sprejetim na podlagi zadnjih dveh navedenih pogodb, se navedene določbe pri izvajanju in uporabi razlagajo v skladu z zadevnimi sodbami Sodišča in sklepi Evropske komisije, izdanimi oziroma sprejetimi pred datumom podpisa te pogodbe. O sodbah in sklepih, izdanih oziroma sprejetih po datumu podpisa te pogodbe, se obvesti druge pogodbenice. Za zagotavljanje pravilnega delovanja te pogodbe regionalni usmerjevalni odbor na zahtevo ene od pogodbenic in ob podpori tehničnih odborov določi posledice takšnih poznejših sodb in sklepov. Obstoječe razlage se pogodbenicam iz jugovzhodne Evrope sporočijo pred datumom podpisa te pogodbe. Sklepi, ki jih regionalni usmerjevalni odbor sprejme na podlagi tega postopka, so v skladu s sodno prakso Sodišča.

2. Kadar se v postopku pred sodiščem ali tribunalom pogodbenice iz jugovzhodne Evrope pojavi vprašanje razlage te pogodbe, določb aktov, navedenih v Prilogi I, ali aktov, sprejetih na njihovi podlagi, ki so vsebinsko enaki ustreznim pravilom iz Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ali aktom, sprejetim na podlagi zadnjih dveh navedenih pogodb, takšno sodišče ali tribunal v skladu s Prilogo IV za odločitev o takšnem vprašanju zaprosi Sodišče, če meni, da je to potrebno za razsodbo. Pogodbenica iz jugovzhodne Evrope lahko s sklepom in v skladu s Prilogo IV določi, v kakšni meri in v skladu s katerimi pogoji in načini njena sodišča in tribunali uporabljajo to določbo. Takšni sklepi se sporočijo depozitarju in Sodišču. Depozitar o njih obvesti druge pogodbenice. Predhodna odločba Sodišča je za sodišča pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, ki razsojajo o zadevi, v zvezi s katero se je pojavilo to vprašanje, zavezujoča.

Člen 20

Nova zakonodaja

1. Ta pogodba ne posega v pravico nobene od pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, da ob spoštovanju načela nediskriminacije in določb tega člena enostransko sprejmejo novo zakonodajo ali spremenijo svojo obstoječo zakonodajo na področju prometa ali drugem povezanem področju, omenjenem v Prilogi I. Pogodbenice iz jugovzhodne Evrope ne sprejmejo takšne zakonodaje, če ni v skladu s to pogodbo.

2. Ko pogodbenica iz jugovzhodne Evrope sprejme novo zakonodajo ali spremembo svoje obstoječe zakonodaje, o tem najpozneje en mesec po sprejetju obvesti druge pogodbenice prek regionalnega usmerjevalnega odbora. Na zahtevo katere koli od pogodbenic se v zadevnem tehničnem odboru v dveh mesecih po zahtevi izmenjajo mnenja o posledicah takšne nove zakonodaje ali spremembe za pravilno delovanje te pogodbe.

3. Regionalni usmerjevalni odbor zaradi sprejetja novih pravno zavezujočih aktov Evropske unije:

(a) sprejme sklep o spremembi Priloge I, da se vanjo, če je to potrebno na podlagi vzajemnosti, vključi zadevni novi akt; ali

(b) sprejme sklep, s katerim potrdi, da je zadevni novi akt v skladu s to pogodbo; ali

(c) sprejme kakršen koli drug ukrep za zagotovitev pravilnega delovanja te pogodbe.

4. V zvezi novimi pravno zavezujočimi akti Evropske unije, ki so bili sprejeti med podpisom te pogodbe in njenim začetkom veljavnosti ter o katerih so bile druge pogodbenice obveščene, se za datum posredovanja šteje datum, ko so to obvestilo prejele. Regionalni usmerjevalni odbor sklepa ne sme sprejeti prej kot v šestdesetih dneh po začetku veljavnosti te pogodbe.

Člen 21

Ministrski svet

A. Ustanovi se Ministrski svet. Ta zagotavlja, da se dosežejo cilji iz te pogodbe in v ta namen:

(a) določi splošne smernice politik;

(b) spremlja napredek pri izvajanju te pogodbe, vključno s sprejemanjem ukrepov na podlagi predlogov, ki jih poda socialni forum;

(c) podaja mnenja v zvezi z imenovanjem direktorja stalnega sekretariata;

(d) s soglasno odločitvijo določi sedež stalnega sekretariata.

Člen 22

Ministrski svet sestoji iz enega predstavnika vsake od pogodbenic. Kot opazovalke lahko v njem sodelujejo vse države članice EU.

Člen 23

Ministrski svet zaseda enkrat na leto.

Člen 24

Regionalni usmerjevalni odbor

1. Ustanovi se regionalni usmerjevalni odbor.Ta je odgovoren za upravljanje te pogodbe in njeno pravilno izvajanje, brez poseganja v člen 19. V ta namen daje priporočila in sprejema sklepe v primerih, določenih v tej pogodbi. Sklepe regionalnega usmerjevalnega odbora pogodbenice uveljavijo v skladu s svojimi predpisi.

2. Regionalni usmerjevalni odbor sestoji iz predstavnika in predstavnikovega namestnika iz vsake od pogodbenic. Kot opazovalke lahko v njem sodelujejo vse države članice EU.

3. Regionalni usmerjevalni odbor odločitve sprejema soglasno.

4. Za pravilno izvrševanje te pogodbe si pogodbenice izmenjujejo informacije, med drugim o novi zakonodaji ali sklepih, ki zadevajo to pogodbo, in se na zahtevo katere koli pogodbenice posvetujejo v okviru regionalnega usmerjevalnega odbora, tudi o socialnih vprašanjih.

5. Regionalni usmerjevalni odbor sprejme svoj poslovnik.

6. Regionalnemu usmerjevalnemu odboru izmenično predsedujejo pogodbenice iz jugovzhodne Evrope v skladu z ureditvami, določenimi v poslovniku.

7. Sestanke regionalnega usmerjevalnega odbora skliče njegov predsednik vsaj dvakrat na leto, da se pregleda splošno delovanje te pogodbe, in če to zahtevajo posebne okoliščine, na zahtevo pogodbenice. Regionalni usmerjevalni odbor stalno spremlja razvoj sodne prakse Sodišča. V ta namen Evropska unija pogodbenicam iz jugovzhodne Evrope posreduje vse sodbe Sodišča, ki so pomembne za delovanje te pogodbe. Regionalni usmerjevalni odbor za ohranitev enotne razlage te pogodbe ukrepa v roku treh mesecev.

8. Regionalni usmerjevalni odbor pripravi delo za ministrski svet.

Člen 25

1. Sklepi regionalnega usmerjevalnega obora so zavezujoči za pogodbenice. Če sklep regionalnega usmerjevalnega odbora vsebuje zahtevo, da pogodbenica sprejme ukrepe, navedena pogodbenica sprejme potrebne ukrepe in o tem obvesti regionalni usmerjevalni odbor.

2. Sklepi regionalnega usmerjevalnega odbora so objavljeni v Uradnem listu Evropske unije in uradnih listih pogodbenic iz jugovzhodne Evrope. Pri vsakem sklepu se navede datum začetka izvajanja v pogodbenicah in vse druge informacije, za katere obstaja verjetnost, da bodo zadevale gospodarske subjekte.

Člen 26

Tehnični odbori

1. Regionalni usmerjevalni odbor sprejme sklep o ustanovitvi tehničnih odborov v obliki ad hoc delovnih skupin. Vsak tehnični odbor lahko pripravi predloge s svojega področja pristojnosti, ki jih preda regionalnemu usmerjevalnemu odboru v odločanje. Tehnične odbore sestavljajo predstavniki pogodbenic. Kot opazovalke lahko v njem sodelujejo vse države članice EU.

Ad hoc se kot opazovalke povabi zadevne organizacije civilne družbe, zlasti tiste, ki delujejo na področju okolja.

2. Tehnični odbori sprejmejo svoje poslovnike.

3. Tehničnim odborom izmenično predsedujejo pogodbenice iz jugovzhodne Evrope v skladu z ureditvami, določenimi v poslovnikih.

Člen 27

Socialni forum

1. Pogodbenice ustrezno upoštevajo družbeno razsežnost in priznavajo potrebo po vključitvi socialnih partnerjev na vseh ustreznih ravneh s spodbujanjem socialnega dialoga v zvezi s spremljanjem izvajanja te pogodbe in njenih učinkov.

2. Upoštevali bodo, da je pomembno, da svojo pozornost usmerijo na naslednja ključna področja:

(a) temeljne pravice delavcev v skladu s Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropsko socialno listino, Listino Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah;

(b) delovno pravo – v zvezi s spodbujanjem izboljšanja delovnih pogojev in življenjskega standarda;

(c) varnost in zdravje pri delu – v zvezi z izboljšanjem delovnega okolja z vidika varnosti in zdravja delavcev v sektorju prometa;

(d) enake možnosti – s poudarkom na izvajanju načela, da bi morali moški in ženske prejemati enako plačilo za enako delo.

3. Za obravnavanje teh socialnih vprašanj se pogodbenice dogovorijo o ustanovitvi socialnega foruma. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi notranjimi postopki imenuje svoje predstavnike, ki lahko sodelujejo na ustreznih zasedanjih socialnega foruma. Predstavniki prihajajo iz vrst vladnih organov, pa tudi iz organizacij, ki zastopajo delavce in delodajalce, ter drugih zadevnih organov, ki se glede na obravnavano tematiko štejejo za ustrezne. Na zasedanjih so prisotni tudi evropski odbori za socialni dialog, povezani s sektorjem prometa, ter predstavniki Evropskega ekonomsko-socialnega odbora. Socialni forum sprejme svoj poslovnik.

Člen 28

Stalni sekretariat

Ustanovi se stalni sekretariat. Ta:

(a) zagotavlja upravno podporo ministrskemu svetu, regionalnemu usmerjevalnemu odboru, tehničnim odborom in socialnemu forumu;

(b) deluje kot prometni observatorij za spremljanje uspešnosti predvidene širitve celovitega in osrednjega omrežja TEN-T na Zahodni Balkan;

(c) podpira izvajanje agende na področju povezljivosti WB Six (WB6), katere cilj je izboljšati povezave tako na območju Zahodnega Balkana kot tudi med Zahodnim Balkanom in Evropsko unijo.

Člen 29

Stalni sekretariat sestavljajo direktor in drugo osebje v skladu s potrebami prometne skupnosti. Stalni sekretariat ima lahko tudi enega ali več namestnikov direktorja. Delovni jezik je angleščina.

Člen 30

Direktorja stalnega sekretariata imenuje regionalni usmerjevalni odbor po posvetovanju z ministrskim svetom. Imenovan je največ za obdobje treh let. Lahko je ponovno imenovan. Regionalni usmerjevalni odbor določi pravila delovanja stalnega sekretariata, zlasti o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti osebja sekretariata. Regionalni usmerjevalni odbor lahko imenuje tudi enega ali več namestnikov direktorja. Direktor osebje izbere in imenuje po posvetovanju z regionalnim usmerjevalnim odborom.

Člen 31

Direktor in osebje stalnega sekretariata svoje naloge opravljajo nepristransko in ne iščejo niti ne prejemajo navodil od katere koli pogodbenice. Podpirajo interese prometne skupnosti.

Člen 32

Direktor stalnega sekretariata ali njegov imenovani namestnik se udeleži zasedanj ministrskega sveta, regionalnega usmerjevalnega odbora, tehničnih odborov in socialnega foruma.

Člen 33

Sedež stalnega sekretariata se določi v skladu s točko (d) člena 21.

Člen 34

Proračun

Vsaka pogodbenica prispeva v proračun prometne skupnosti, kot je določeno v Prilogi V. Višina prispevkov se lahko pregleda vsaka tri leta, in sicer na zahtevo pogodbenice, s sklepom regionalnega usmerjevalnega odbora.

Člen 35

Regionalni usmerjevalni odbor vsako leto sprejme proračun prometne skupnosti. Proračun zajema operativne stroške prometne skupnosti, potrebne za delovanje njenih organov. Izdatki vsakega organa so razdelani v posebnem delu proračuna. Regionalni usmerjevalni odbor sprejme sklep, v katerem določi postopke za izvrševanje proračuna, predložitev in revizijo poročil ter preglede.

Člen 36

Direktor stalnega sekretariata izvršuje proračun in o tem vsako leto poroča regionalnemu usmerjevalnemu odboru. Regionalni usmerjevalni odbor lahko, če je ustrezno, za potrditev pravilnega izvrševanja proračuna pooblasti neodvisne revizorje.

Člen 37

Reševanje sporov

1. Vsaka pogodbenica lahko spore, ki zadevajo uporabo ali razlago te pogodbe, predloži v odločanje regionalnemu usmerjevalnemu odboru, razen če so v tej pogodbi za to določeni posebni postopki.

2. Če se spor predloži v odločanje regionalnemu usmerjevalnemu odboru v skladu z odstavkom 1, se nemudoma začnejo posvetovanja med strankami v sporu. Kadar Evropska unija ni stranka v sporu, lahko ena od strank v sporu na posvetovanja povabi predstavnika Evropske unije. Stranke v sporu lahko pripravijo predlog rešitve, ki ga nemudoma predložijo regionalnemu usmerjevalnemu odboru. Sklepi, ki jih regionalni usmerjevalni odbor sprejme na podlagi tega postopka, upoštevajo sodno prakso Sodišča.

3. Če regionalni usmerjevalni odbor v štirih mesecih od dne, ko mu je bila zadeva predložena v odločanje, ne sprejme odločitve o razrešitvi spora, lahko stranke v sporu predložijo spor Sodišču, ki odloči z dokončno in zavezujočo odločitvijo. Pogoji in načini za tako predložitev Sodišču so določeni v Prilogi IV.

Člen 38

Razkrivanje informacij

1. Vsi organi, ustanovljeni s to pogodbo ali na njeni podlagi, delujejo kar se da pregledno. V ta namen imajo vsi državljani pogodbenic ter vse fizične in pravne osebe z bivališčem oziroma registriranim sedežem v pogodbenici pravico dostopa do dokumentov, ki jih hranijo organi, ustanovljeni s to pogodbo ali na njeni podlagi, ob upoštevanju načel in pogojev, ki se določijo v skladu z odstavkom 2.

2. Splošna načela in omejitve iz razlogov javnega ali zasebnega interesa, ki veljajo za to pravico dostopa do dokumentov, določi regionalni usmerjevalni odbor, in sicer s pravili, ki temeljijo na pravilih Evropske unije o dostopu do dokumentov, navedenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Pravila, ki jih sprejme regionalni usmerjevalni odbor, določajo upravni postopek, v skladu s katerim se zavrnitev dostopa do dokumenta lahko ponovno preuči ali pregleda.

3. Če dokumenti, ki jih hranijo organi, ustanovljeni s to pogodbo ali na njeni podlagi, vsebujejo informacije o okolju, kot so opredeljene v točki (3) člena 2 Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, se dostop do teh informacij zagotovi v skladu s členom 4 navedene konvencije.

Regionalni usmerjevalni odbor sprejme pravila, ki so potrebna za zagotavljanje izvajanja tega odstavka. Takšna izvedbena pravila določajo upravni postopek, v skladu s katerim se zavrnitev dostopa do informacij o okolju lahko ponovno preuči ali pregleda.

4. Predstavniki, zastopniki in strokovnjaki pogodbenic ter uradniki in drugi uslužbenci, ki delujejo na podlagi te pogodbe, tudi po prenehanju opravljanja svojih nalog ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne tajnosti, zlasti informacij o podjetjih, njihovih poslovnih odnosih ali sestavi njihovih stroškov.

Člen 39

Tretje države in mednarodne organizacije

1. Na zahtevo katere koli pogodbenice se pogodbenice v okviru regionalnega usmerjevalnega odbora med seboj posvetujejo o:

(a) vprašanjih v zvezi s prometom, ki se obravnavajo v mednarodnih organizacijah ali v okviru regionalnih pobud; in

(b) o različnih vidikih možnega razvoja v odnosih med pogodbenicami in tretjimi državami na področju prometa ter o delovanju pomembnih elementov iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih na tem področju.

2. Posvetovanja iz odstavka 1 se v nujnih primerih skličejo takoj, ko je mogoče, v vsakem primeru pa v treh mesecih od zahteve.

Člen 40

Prehodne ureditve

1. V protokolih I do VI so določene prehodne ureditve in ustrezna obdobja, ki se uporabljajo med Evropsko unijo na eni strani ter zadevno pogodbenico iz jugovzhodne Evrope na drugi strani.

2. Postopen prehod vsake pogodbenice iz jugovzhodne Evrope na popolno izvajanje prometne skupnosti se ocenjuje. Oceno izvede Evropska komisija v sodelovanju z zadevno pogodbenico iz jugovzhodne Evrope. Evropska komisija lahko ocenjevanje začne na svojo pobudo ali na pobudo zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope.

3. Če Evropska unija ugotovi, da so za to izpolnjeni vsi pogoji, o tem obvesti regionalni usmerjevalni odbor in nato sprejme sklep, da je zadevna pogodbenica iz jugovzhodne Evrope upravičena do prehoda na naslednjo stopnjo prometne skupnosti.

4. Če Evropska unija ugotovi, da pogoji za to niso izpolnjeni, Evropska komisija o tem obvesti regionalni usmerjevalni odbor. Evropska unija zadevni pogodbenici iz jugovzhodne Evrope priporoči, katera področja bi bilo treba izboljšati.

ZAČETEK VELJAVNOSTI, PREGLED, PRENEHANJE IN DRUGE DOLOČBE

Člen 41

Začetek veljavnosti

1. Podpisnice to pogodbo ratificirajo ali odobrijo v skladu s svojimi postopki. Listine o ratifikaciji ali odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije, ki o tem uradno obvesti vse druge podpisnice in opravlja vse druge funkcije depozitarja.

2. Ta pogodba začne veljati prvi dan drugega meseca po dnevu, ko Evropska unija in vsaj štiri pogodbenice iz jugovzhodne Evrope deponirajo listine o ratifikaciji ali odobritvi. Za vsako podpisnico, ki ratificira ali odobri to pogodbo po tem dnevu, začne pogodba veljati prvi dan drugega meseca po tem, ko ta podpisnica deponira svojo listino o ratifikaciji ali odobritvi.

3. Ne glede na odstavka 1 in 2 se lahko Evropska unija in vsaj tri pogodbenice iz jugovzhodne Evrope odločijo, da bodo med seboj v skladu z nacionalnim pravom začasno uporabljale to pogodbo od dne podpisa, ter o tem uradno obvestijo depozitarja, ki obvesti druge pogodbenice.

Člen 42

Pregled

Ta pogodba se pregleda na zahtevo katere koli pogodbenice in v vsakem primeru pet let po začetku njene veljavnosti.

Člen 43

Prenehanje

1. Vsaka pogodbenica lahko to pogodbo odpove tako, da o tem uradno obvesti depozitarja, ki o odpovedi obvesti druge pogodbenice. Če pogodbo odpove Evropska unija, preneha veljati eno leto po dnevu uradnega obvestila. Če pogodbo odpove katera koli pogodbenica iz jugovzhodne Evrope, preneha veljati samo za to pogodbenico, in sicer eno leto po dnevu uradnega obvestila.

2. Ob pristopu k Evropski uniji pogodbenica iz jugovzhodne Evrope samodejno preneha biti pogodbenica te pogodbe in namesto tega postane država članica EU.

Člen 44

Jeziki

Ta pogodba je napisana v enem izvirniku v uradnih jezikih institucij Evropske unije in pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, pri čemer so besedila v vseh jezikih enako verodostojna.

Съставено в Брюксел на девети октомври през две хиляди и седемнадесета година. Hecho en Bruselas, el nueve de octubre de dos mil diecisiete. V Bruselu dne devátého října dva tisíce sedmnáct. Udfærdiget i Bruxelles den niende oktober to tusind og sytten. Geschehen zu Brüssel am neunten Oktober zweitausendsiebzehn. Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta oktoobrikuu üheksandal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά. Done at Brussels on the ninth day of October in the year two thousand and seventeen. Fait à Bruxelles, le neuf octobre deux mille dix-sept. Sastavljeno u Bruxellesu devetog listopada godine dvije tisuće sedamnaeste. Fatto a Bruxelles, addì nove ottobre duemiladiciassette. Briselē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada devītajā oktobrī. Priimta du tūkstančiai septynioliktų metų spalio devintą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhetedik év október havának kilencedik napján. Magħmul fi Brussell, fid-disa’ jum ta’ Ottubru fis-sena elfejn u sbatax. Gedaan te Brussel, negen oktober tweeduizend zeventien. Sporządzono w Brukseli dnia dziewiątego października roku dwa tysiące siedemnastego. Feito em Bruxelas, em nove de outubro de dois mil e dezassete. Întocmit la Bruxelles la nouă octombrie două mii șaptesprezece. V Bruseli deviateho októbra dvetisícsedemnásť. V Bruslju, dne devetega oktobra leta dva tisoč sedemnajst. Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista. Som skedde i Bryssel den nionde oktober år tjugohundrasjutton. Sačinjeno u Briselu devetog dana oktobra u godini dvijehiljadesedamnaestoj. Составен во Брисел на деветиот ден од месецот октомври во две илјади и седумнаесеттата година. Sačinjeno u Briselu devetog dana oktobra dvije hiljade sedamnaeste godine. BËRË në Bruksel, më nëntë tetor, dy mijë e shtatëmbëdhjetë. Сачињено у Бриселу деветог дана октобра у години двијехиљадеседамнаестој. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Za Europsku uniju Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen Për Republikën e Shqipërisë Za Bosnu i Hercegovinu Za Bosnu i Hercegovinu 3a Боснy и Xерueroвннy Za Bivšu Jugoslovensku Republiku Makedoniju Për Kosovën (*2) Za Kosovo (*3) Za Crnu Goru Za Republiku Srbiju

(*1) To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244(1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

(1) Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/758 z dne 4. februarja 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede prilagoditve Priloge III k Uredbi (UL EU L 126, 14.5.2016, str. 3).

(2) Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL EU L 145, 31.5.2001, str. 43).

(*2) Ky përcaktim nuk paragjykon qëndrimin ndaj statusit dhe është në përputhje me Rezolutën 1244/1999 dhe Opinionin e Gjykatës Ndërkombëtare të Drejtësisë mbi shpalljen e pavarësisë së Kosovës.

(*3) Ovaj naziv ne prejudicira stavove о statusu i u skladu je sa RSBUN 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog Suda Pravde о deklaraciji о nezavisnosti Kosova.

PRILOGA II HORIZONTALNE PRILAGODITVE IN NEKATERA POSTOPKOVNA PRAVILA Določbe aktov, navedenih v Prilogi I‚ se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in odstavki 1 do 3 te priloge, razen če ni v Prilogi I določeno drugače. Posebne prilagoditve, potrebne za posamezne akte, so določene v Prilogi I. Ta pogodba se uporablja v skladu s postopkovnimi pravili, določenimi v odstavkih 4 in 6 te priloge. 1. UVODNI DELI AKTOV Preambule navedenih aktov niso prilagojene za namene te pogodbe. Upoštevajo se le, če so v okviru te pogodbe potrebne za pravilno razlago in uporabo določb iz takih aktov. 2. POSEBNA TERMINOLOGIJA AKTOV Naslednji izrazi, uporabljeni v aktih, navedenih v Prilogi I, pomenijo: (a) izrazi „Evropska skupnost“, „Skupnost“, „Evropska unija“ in „Unija“ pomenijo „območje prometne skupnosti“; (b) izrazi „pravo Skupnosti“, „zakonodaja Skupnosti“, „instrumenti Skupnosti“, „pravo Unije“, „zakonodaja Unije“, „instrumenti Unije“ in „Pogodba“, če se nanaša na Pogodbo o Evropski uniji ali Pogodbo o delovanju Evropske unije, pomenijo „Pogodbo o prometni skupnosti“; (c) izraz „železniška infrastruktura“ pomeni „železniško infrastrukturo na območju prometne skupnosti“; (d) izraz „cestna infrastruktura“ pomeni „cestno infrastrukturo na območju prometne skupnosti“; (e) izraz „letališka infrastruktura“ pomeni „letališko infrastrukturo na območju prometne skupnosti“; (f) izraz „infrastruktura celinskih plovnih poti“ pomeni „infrastrukturo celinskih plovnih poti na območju prometne skupnosti“; (g) izraz „Uradni list Evropskih skupnosti“ ali „Uradni list Evropske unije“ pomeni „uradne liste pogodbenic“. 3. SKLICEVANJE NA DRŽAVE ČLANICE Kadar koli akti, navedeni v Prilogi I, vsebujejo sklicevanje na „državo(-e) članico(-e)“, se brez poseganja v odstavek 4 te priloge razume, da poleg držav članic EU vključujejo tudi pogodbenice iz jugovzhodne Evrope. 4. DOLOČBE O ODBORIH EVROPSKE UNIJE IN POSVETOVANJU S POGODBENICAMI IZ JUGOVZHODNE EVROPE Evropska komisija se posvetuje s strokovnjaki iz pogodbenic iz jugovzhodne Evrope in jim omogoči, da lahko predložijo svoj nasvet, kadar koli akti, navedeni v Prilogi I, določajo posvetovanje Evropske komisije z odbori Evropske unije in možnost predložitve njihovega nasveta ali mnenja. Vsako posvetovanje obsega eno zasedanje, ki ga vodi Evropska komisija in poteka v okviru regionalnega usmerjevalnega odbora na povabilo Evropske komisije pred posvetovanjem z ustreznim odborom Evropske unije. Evropska komisija vsaki pogodbenici iz jugovzhodne Evrope sporoči vse potrebne informacije vsaj dva tedna pred zasedanjem, razen če je zaradi posebnih okoliščin potreben krajši rok. Pogodbenice iz jugovzhodne Evrope so pozvane, naj svoje mnenje predložijo Evropski komisiji. Evropska komisija ustrezno upošteva nasvete, ki jih predložijo pogodbenice iz jugovzhodne Evrope. Zgornje določbe se ne uporabljajo pri uporabi pravil o konkurenci, ki so določene v tej pogodbi in jih urejajo posebni postopki posvetovanja, določeni v Prilogi III. 5. SODELOVANJE IN IZMENJAVA INFORMACIJ Za lažje izvajanje ustreznih pooblastil pristojnih organov pogodbenic si taki organi na zahtevo vzajemno izmenjajo vse informacije, potrebne za pravilno delovanje te pogodbe. 6. SKLICEVANJE NA JEZIKE Pogodbenice imajo pravico, da v postopkih, določenih v področju uporabe te pogodbe, brez poseganja v Prilogo IV uporabljajo kateri koli uradni jezik institucij Evropske unije ali druge pogodbenice. Zavedajo pa se, da uporaba angleščine olajšuje te postopke. Če se v uradnem dokumentu uporablja jezik, ki ni uradni jezik institucij Evropske unije, se hkrati predloži prevod v uradni jezik institucij Evropske unije ob upoštevanju določb predhodnega stavka. Če pogodbenica v ustnem postopku namerava uporabljati jezik, ki ni uradni jezik institucij Evropske unije, zagotovi simultano tolmačenje v angleščino.

PRILOGA III PRAVILA O KONKURENCI IN DRŽAVNI POMOČI IZ ČLENA 17 OSREDNJE POGODBE Člen 1 Državni monopoli Pogodbenica iz jugovzhodne Evrope postopoma prilagodi vse državne monopole tržne narave, da zagotovi, da do konca drugega obdobja iz protokola k tej pogodbi, ki vsebuje prehodne ukrepe glede zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope, med državljani pogodbenic ni diskriminacije glede pogojev, pod katerimi se naroča in trži blago. Regionalni usmerjevalni odbor se obvesti o ukrepih, sprejetih za dosego tega cilja. Člen 2 Približevanje zakonodaje o državni pomoči in konkurenci 1. Pogodbenice priznavajo pomen približevanja obstoječe zakonodaje pogodbenic iz jugovzhodne Evrope na področju državne pomoči in konkurence ustrezni zakonodaji Evropske unije. Pogodbenice iz jugovzhodne Evrope si prizadevajo, da bi zagotovile, da se njihova obstoječa in prihodnja zakonodaja o državni pomoči in konkurenci postopno uskladi s pravnim redom Unije. 2. To približevanje se začne ob začetku veljavnosti te pogodbe in se postopno razširi na vse elemente določb Evropske unije o državni pomoči in konkurenci iz te priloge do konca drugega obdobja iz protokola k tej pogodbi, ki vsebuje prehodne ukrepe glede zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope. Zadevna pogodbenica iz jugovzhodne Evrope v dogovoru z Evropsko komisijo opredeli tudi pogoje in načine za spremljanje izvajanja približevanja zakonodaje in ukrepov za uveljavljanje zakonodaje. Člen 3 Pravila o konkurenci in druge gospodarske določbe 1. Nadaljnja ravnanja niso združljiva s pravilnim delovanjem te pogodbe, če bi lahko vplivala na trgovino med dvema ali več pogodbenicami: (a) vsi sporazumi med podjetji, sklepi združenj podjetij in usklajena ravnanja med podjetji, katerih namen ali učinek je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence; (b) zloraba s strani enega ali več podjetij, ki imajo prevladujoč položaj na celotnem ozemlju pogodbenic ali na precejšnjem delu tega ozemlja; (c) vsaka državna pomoč, s katero se izkrivlja ali bi se lahko izkrivljala konkurenca z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodom. 2. Vsa ravnanja, ki so v nasprotju s tem členom, se ocenjujejo po merilih, ki izhajajo iz uporabe pravil o konkurenci, ki se uporabljajo v Evropski uniji, zlasti iz členov 93, 101, 102, 106, 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter razlagalnih instrumentov, ki so jih sprejele institucije Evropske unije. 3. Vsaka pogodbenica iz jugovzhodne Evrope zagotovi, da bo imel operativno neodvisen javni organ dovolj pooblastil za polno izvajanje točk (a) in (b) odstavka 1 v zvezi z zasebnimi in javnimi podjetji ter podjetji, ki so jim bile dodeljene posebne pravice. 4. Vsaka pogodbenica iz jugovzhodne Evrope imenuje ali ustanovi operativno neodvisen organ, ki ima dovolj pooblastil za polno izvajanje točke (c) odstavka 1. Takšen organ ima med drugim pooblastila, da odobri sheme državne pomoči in posamezne pomoči v skladu z odstavkom 2, ter pooblastila za odreditev vračila nezakonito dodeljene državne pomoči. 5. Vsaka pogodbenica zagotovi preglednost na področju državnih pomoči med drugim tako, da za drugo pogodbenico pripravi redno letno poročilo ali ustrezen enakovreden dokument v skladu z metodologijo in predstavljeno analizo Evropske unije o državnih pomočeh. Pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice zagotovi informacije o posameznih primerih državne pomoči. 6. Vsaka pogodbenica iz jugovzhodne Evrope pripravi izčrpen popis shem pomoči, vzpostavljenih pred ustanovitvijo organa iz odstavka 4, in takšne sheme pomoči uskladi z merili iz člena 2. 7. (a) Za namene uporabe določb točke (c) odstavka 1 pogodbenice priznavajo, da se med obdobji iz protokola k tej pogodbi, ki vsebuje prehodne ukrepe glede zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope, vsaka državna pomoč, ki jo ta pogodbenica iz jugovzhodne Evrope odobri, oceni ob upoštevanju, da je treba zadevno pogodbenico iz jugovzhodne Evrope obravnavati kot območje, ki je enako območjem Evropske unije, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je velika podzaposlenost iz točke (a) člena 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije; (b) ta pogodbenica Evropski komisiji do konca prvega obdobja iz ustreznega protokola k tej pogodbi, ki vsebuje prehodne ukrepe glede zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope, predloži podatke o BDP na prebivalca, usklajene na ravni NUTS II. Organ iz odstavka 4 in Evropska komisija nato skupaj ocenita upravičenost regij zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope in največjo stopnjo intenzivnosti pomoči zanje, da se pripravi zemljevid regionalne pomoči na podlagi ustreznih smernic Evropske unije. 8. Če ena od pogodbenic meni, da posamezno ravnanje ni združljivo s pogoji iz odstavka 1, lahko sprejme ustrezne ukrepe po posvetovanju z regionalnim usmerjevalnim odborom ali po preteku 30 delovnih dni po zahtevi za takšno posvetovanje. 9. Pogodbenice izmenjajo informacije in pri tem upoštevajo omejitve, ki jih nalagajo zahteve za varovanje strokovne in poslovne tajnosti.

PRILOGA IV PREDLOŽITEV ZADEV SODIŠČU EVROPSKE UNIJE 1. Splošna pravila, ki se nanašajo na člen 19 osrednje pogodbe 1. Določbe statuta Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) in njegovega poslovnika glede predlogov za predhodno odločanje se, kolikor je to ustrezno, uporabljajo za zahteve za predhodno odločanje, ki jih predloži sodišče ali tribunal pogodbenice iz jugovzhodne Evrope na podlagi člena 19 osrednje pogodbe. 2. V teh primerih imajo pogodbenice iz jugovzhodne Evrope v okviru področja uporabe te pogodbe tako kot države članice EU pravico, da Sodišču predložijo pripombe. 2. Obseg ter pogoji in načini postopka, določenega v členu 19 osrednje pogodbe 1. Če pogodbenica iz jugovzhodne Evrope v skladu s členom 19(2) osrednje pogodbe sprejme sklep o obsegu ter pogojih in načinih za napotitev na Sodišče, ta sklep določa bodisi: (a) da lahko katero koli sodišče ali tribunal pogodbenice iz jugovzhodne Evrope, zoper odločitev katerega po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva, zaprosi Sodišče za predhodno odločanje o vprašanju v zadevi, ki jo obravnava in ki se nanaša na veljavnost ali razlago te pogodbe ali določbe iz člena 19 osrednje pogodbe, če to sodišče ali tribunal meni, da je za izrek njegove sodbe potrebna odločitev o tem vprašanju, bodisi (b) da lahko katero koli sodišče ali tribunal zadevne pogodbenice iz jugovzhodne Evrope zaprosi Sodišče za predhodno odločanje o vprašanju v zadevi, ki jo obravnava in ki se nanaša na veljavnost ali razlago te pogodbe ali določbe iz odstavka 19 osrednje pogodbe, če to sodišče ali tribunal meni, da je za izrek njegove sodbe potrebna odločitev o tem vprašanju. 2. Pogoji in načini uporabe člena 19 osrednje pogodbe temeljijo na načelih iz določb, ki urejajo delovanje Sodišča, vključno z ustreznimi določbami Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije, statuta in poslovnika Sodišča ter sodno prakso Sodišča. Pogodbenica iz jugovzhodne Evrope pri sprejetju odločitev o pogojih in načinih uporabe te določbe upošteva tudi priporočila, ki jih je Sodišče predložilo nacionalnim sodiščem ali tribunalom glede začetka postopka predhodnega odločanja. 3. Spori, predloženi Sodišču v skladu s členom 37(3) osrednje pogodbe Določbe statuta Sodišča in njegovega poslovnika glede sporov, predloženih Sodišču v skladu s členom 273 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se, kolikor je to ustrezno, uporabljajo za spore, ki so mu predloženi v skladu s členom 37(3) osrednje pogodbe. 4. Predložitev zadev Sodišču in jeziki Pogodbenice iz jugovzhodne Evrope imajo pravico, da v postopkih pred Sodiščem, določenih v področju uporabe te pogodbe, uporabljajo kateri koli uradni jezik institucij Evropske unije ali pogodbenic iz jugovzhodne Evrope. Če se v uradnem dokumentu uporablja jezik, ki ni uradni jezik institucij Evropske unije, se hkrati predloži prevod v francoščino. Če pogodbenica iz jugovzhodne Evrope v ustnem postopku namerava uporabljati jezik, ki ni uradni jezik institucij Evropske unije, zagotovi simultano tolmačenje v francoščino.

PRILOGA V PRISPEVEK K PRORAČUNU PROMETNE SKUPNOSTI Pogodbenice Prispevek v odstotkih Evropska unija 80,00 Republika Albanija 3,20 Bosna in Hercegovina 3,55 nekdanja jugoslovanska republika Makedonija 2,88 Kosovo (*1) 2,57 Črna gora 2,38 Republika Srbija 5,42 Prispevek se razdeli na dva dela: 80 % za Evropsko unijo in 20 % za šest pogodbenic iz jugovzhodne Evrope. 20 % za pogodbenice iz jugovzhodne Evrope se nadaljnje razčleni, kot sledi: vsaka pogodbenica prispeva 2 % k proračunu in preostalih 8 % se razdeli med šest pogodbenic iz jugovzhodne Evrope glede na njihov delež BDP v skupnem BDP pogodbenic iz jugovzhodne Evrope. (*1) To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244(1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

PROTOKOL I PREHODNE UREDITVE MED EVROPSKO UNIJO NA ENI STRANI IN REPUBLIKO ALBANIJO NA DRUGI STRANI I. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za železniški promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Republika Albanija (v nadaljnjem besedilu: Albanija) ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler Albanija ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 3. Albanija lahko ob koncu prvega prehodnega obdobja Evropsko komisijo pozove, naj oceni napredek v skladu s členom 40 osrednje pogodbe, da bi prešla neposredno na povezovanje trgov v skladu s členom 11 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Albanija do konca prvega prehodnega obdobja (a) izvede vso železniško zakonodajo v skladu s Prilogo I; (b) doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 17 osrednje pogodbe oziroma v Prilogi III. 2. Albanija začne do konca drugega prehodnega obdobja uporabljati to pogodbo, vključno z vso železniško zakonodajo ter pravili o državni pomoči in konkurenci iz odstavka 1. ČLEN 3 1. Ne glede na člen 1(1) osrednje pogodbe: (a) se v prvem prehodnem obdobju prevoznikom v železniškem prometu, ki jim je licenco podelila Albanija, zagotovi dostop do železniške infrastrukture v Albaniji; (b) lahko v drugem prehodnem obdobju prevozniki v železniškem prometu, ki jim je licenco podelila Albanija, uveljavljajo prometne pravice, določene v železniški zakonodaji iz Priloge I, na železniški infrastrukturi katere koli druge pogodbenice iz jugovzhodne Evrope. II. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za pomorski promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Albanija ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler Albanija ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Do konca prvega prehodnega obdobja: (a) Albanija izvede vso pomorsko zakonodajo v skladu s Prilogo I, z izjemo Uredbe (EGS) št. 3577/92; (b) imajo državljani Albanije in ladijski prevozniki s sedežem v Albaniji pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem v državi članici in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice ali države, ki ni članica Evropske unije. Enako velja za državljane Albanije, ki prebivajo zunaj Albanije, in za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj Albanije in so pod nadzorom državljanov Albanije, če so njihova plovila registrirana v Albaniji v skladu z njeno zakonodajo. Recipročno imajo lastniki plovil iz Unije pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države članice in Albanije ter katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države, ki ni članica Evropske unije, in Albanije. Enako velja za državljane držav članic, ki prebivajo zunaj Evropske unije, in za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj Evropske unije in so pod nadzorom državljanov države članice, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici v skladu z njeno zakonodajo. 2. Do konca drugega prehodnega obdobja: (a) Albanija začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) bodo lastniki plovil iz Unije, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici EU ali Albaniji in plujejo pod zastavo te države članice ali Albanije, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa v Albaniji pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. Recipročno bodo lastniki plovil iz Albanije, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici ali Albaniji in plujejo pod zastavo te države članice ali Albanije, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa v kateri koli državi članici pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. III. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za promet po celinskih plovnih poteh ČLEN 1 1. Prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Albanija ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2 tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Do konca prehodnega obdobja: (a) Albanija začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) ima Albanija pravico do prevoza potnikov ali blaga po celinskih plovnih poteh med katerim koli pristaniščem v državi članici in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice.

PROTOKOL II PREHODNE UREDITVE MED EVROPSKO UNIJO NA ENI STRANI TER BOSNO IN HERCEGOVINO NA DRUGI STRANI I. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za železniški promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Bosna in Hercegovina ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler Bosna in Hercegovina ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 3. Bosna in Hercegovina lahko ob koncu prvega prehodnega obdobja Evropsko komisijo pozove, naj oceni napredek v skladu s členom 40 osrednje pogodbe, da bi prešla neposredno na povezovanje trgov v skladu s členom 11 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Bosna in Hercegovina do konca prvega prehodnega obdobja (a) izvede vso železniško zakonodajo v skladu s Prilogo I; (b) doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 17 osrednje pogodbe oziroma v Prilogi III. 2. Bosna in Hercegovina začne do konca drugega prehodnega obdobja uporabljati to pogodbo, vključno z vso železniško zakonodajo ter pravili o državni pomoči in konkurenci iz odstavka 1. ČLEN 3 1. Ne glede na člen 1(1) osrednje pogodbe: (a) se v prvem prehodnem obdobju prevoznikom v železniškem prometu, ki jim je licenco podelila Bosna in Hercegovina, zagotovi dostop do železniške infrastrukture v Bosni in Hercegovini; (b) lahko v drugem prehodnem obdobju prevozniki v železniškem prometu, ki jim je licenco podelila Bosna in Hercegovina, uveljavljajo prometne pravice, določene v železniški zakonodaji iz Priloge I, na železniški infrastrukturi katere koli druge pogodbenice iz jugovzhodne Evrope. II. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za pomorski promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Bosna in Hercegovina ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler Bosna in Hercegovina ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Do konca prvega prehodnega obdobja: (a) Bosna in Hercegovina izvede vso pomorsko zakonodajo v skladu s Prilogo I, z izjemo Uredbe (EGS) št. 3577/92; (b) imajo državljani Bosne in Hercegovine ter ladijski prevozniki s sedežem v Bosni in Hercegovini pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem v državi članici in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice ali države, ki ni članica Evropske unije. Enako velja za državljane Bosne in Hercegovine, ki prebivajo zunaj Bosne in Hercegovine, ter za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj Bosne in Hercegovine in so pod nadzorom državljanov Bosne in Hercegovine, če so njihova plovila registrirana v Bosni in Hercegovini v skladu z njeno zakonodajo. Recipročno imajo lastniki plovil iz Unije pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države članice EU in Bosne in Hercegovine ter katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države, ki ni članica Evropske unije, in Bosne in Hercegovine. Enako velja za državljane držav članic, ki prebivajo zunaj Evropske unije, in za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj Evropske unije in so pod nadzorom državljanov države članice, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici v skladu z njeno zakonodajo. 2. Do konca drugega prehodnega obdobja: (a) Bosna in Hercegovina začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) bodo lastniki plovil iz Unije, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici ali Bosni in Hercegovini ter plujejo pod zastavo te države članice ali Bosne in Hercegovine, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa v Bosni in Hercegovini pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. Recipročno bodo lastniki plovil iz Bosne in Hercegovine, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici ali Bosni in Hercegovini ter plujejo pod zastavo te države članice ali Bosne in Hercegovine, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa v kateri koli državi članici pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. III. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za promet po celinskih plovnih poteh ČLEN 1 1. Prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Bosna in Hercegovina ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2 tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Do konca prehodnega obdobja: (a) Bosna in Hercegovina začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) ima Bosna in Hercegovina pravico do prevoza potnikov ali blaga po celinskih plovnih poteh med katerim koli pristaniščem v državi članici EU in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice EU.

PROTOKOL III PREHODNE UREDITVE MED EVROPSKO UNIJO NA ENI STRANI IN NEKDANJO JUGOSLOVANSKO REPUBLIKO MAKEDONIJO NA DRUGI STRANI I. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za železniški promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 3. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija lahko ob koncu prvega prehodnega obdobja Evropsko komisijo pozove, naj oceni napredek v skladu s členom 40 osrednje pogodbe, da bi prešla neposredno na povezovanje trgov v skladu s členom 11 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija do konca prvega prehodnega obdobja (a) izvede vso železniško zakonodajo v skladu s Prilogo I; (b) doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 17 osrednje pogodbe oziroma v Prilogi III. 2. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija začne do konca drugega prehodnega obdobja uporabljati to pogodbo, vključno z vso železniško zakonodajo ter pravili o državni pomoči in konkurenci iz odstavka 1. ČLEN 3 1. Ne glede na člen 1(1) osrednje pogodbe: (a) se v prvem prehodnem obdobju prevoznikom v železniškem prometu, ki jim je licenco podelila nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, zagotovi dostop do železniške infrastrukture v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji; (b) lahko v drugem prehodnem obdobju prevozniki v železniškem prometu, ki jim je licenco podelila nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, uveljavljajo prometne pravice, določene v železniški zakonodaji iz Priloge I, na železniški infrastrukturi katere koli druge pogodbenice iz jugovzhodne Evrope. II. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za pomorski promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Do konca prvega prehodnega obdobja: (a) nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izvede vso pomorsko zakonodajo v skladu s Prilogo I, z izjemo Uredbe (EGS) št. 3577/92; (b) imajo državljani nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ter ladijski prevozniki s sedežem v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem v državi članici EU in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice EU ali države, ki ni članica Evropske unije. Enako velja za državljane nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki prebivajo zunaj nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ter za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in so pod nadzorom državljanov nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, če so njihova plovila registrirana v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji v skladu z njeno zakonodajo. Recipročno imajo lastniki plovil iz Unije pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države članice EU in nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ter katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države, ki ni članica EU, in nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Enako velja za državljane držav članic EU, ki prebivajo zunaj Evropske unije, in za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj Evropske unije in so pod nadzorom državljanov države članice EU, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici EU v skladu z njeno zakonodajo. 2. Do konca drugega prehodnega obdobja: (a) nekdanja jugoslovanska republika Makedonija začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) bodo lastniki plovil iz Unije, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici EU ali nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in plujejo pod zastavo te države članice ali nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. Recipročno bodo lastniki plovil iz nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici EU ali nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in plujejo pod zastavo te države članice ali nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa v kateri koli državi članici EU pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. III. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za promet po celinskih plovnih poteh ČLEN 1 1. Prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2 tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 Do konca prehodnega obdobja: (a) nekdanja jugoslovanska republika Makedonija začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) ima nekdanja jugoslovanska republika Makedonija pravico do prevoza potnikov ali blaga po celinskih plovnih poteh med katerim koli pristaniščem v državi članici EU in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice.

PROTOKOL IV PREHODNE UREDITVE MED EVROPSKO UNIJO NA ENI STRANI IN KOSOVOM (*1) NA DRUGI STRANI I. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za železniški promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Kosovo ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler Kosovo ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 3. Kosovo lahko ob koncu prvega prehodnega obdobja Evropsko komisijo pozove, naj oceni napredek v skladu s členom 40 osrednje pogodbe, da bi prešla neposredno na povezovanje trgov v skladu s členom 11 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Kosovo do konca prvega prehodnega obdobja: (a) izvede vso železniško zakonodajo v skladu s Prilogo I; (b) doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 17 osrednje pogodbe oziroma v Prilogi III. 2. Kosovo začne do konca drugega prehodnega obdobja uporabljati to pogodbo, vključno z vso železniško zakonodajo ter pravili o državni pomoči in konkurenci iz odstavka 1. ČLEN 3 1. Ne glede na člen 1(1) osrednje pogodbe: (a) se v prvem prehodnem obdobju prevoznikom v železniškem prometu, ki jim je licenco podelilo Kosovo, zagotovi dostop do železniške infrastrukture na Kosovu; (b) lahko v drugem prehodnem obdobju prevozniki v železniškem prometu, ki jim je licenco podelilo Kosovo, uveljavljajo prometne pravice, določene v železniški zakonodaji iz Priloge I, na železniški infrastrukturi katere koli druge pogodbenice iz jugovzhodne Evrope. II. Pogoji, ki se nanašajo na cestni promet Evropska unija in Kosovo se dogovorita, da se ne glede na člen 61(1) Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani in Kosovom (*1) na drugi strani (1) poglavje III Sporazuma o tranzitnem prometu še vedno uporablja, ko začne veljati Pogodba o ustanovitvi prometne skupnosti. III. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za pomorski promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Kosovo ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler Kosovo ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Do konca prvega prehodnega obdobja: (a) Kosovo izvede vso pomorsko zakonodajo v skladu s Prilogo I, z izjemo Uredbe (EGS) št. 3577/92; (b) imajo državljani Kosova in ladijski prevozniki s sedežem na Kosovu pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem v državi članici EU in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice EU ali države, ki ni članica Evropske unije. Enako velja za državljane Kosova, ki prebivajo zunaj Kosova, in za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj Kosova in so pod nadzorom državljanov Kosova, če so njihova plovila registrirana na Kosovu v skladu z njegovo zakonodajo. Recipročno imajo lastniki plovil iz Unije pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države članice EU in Kosova ter katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države, ki ni članica Evropske unije, in Kosova. Enako velja za državljane držav članic EU, ki prebivajo zunaj Evropske unije, in za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj Evropske unije in so pod nadzorom državljanov države članice EU, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici EU v skladu z njeno zakonodajo. 2. Do konca drugega prehodnega obdobja: (a) Kosovo začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) bodo lastniki plovil iz Unije, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici EU ali na Kosovem in plujejo pod zastavo te države članice ali Kosova, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa na Kosovem pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. Recipročno bodo lastniki plovil s Kosova, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici EU ali na Kosovu in plujejo pod zastavo te države članice ali Kosova, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa v kateri koli državi članici EU pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. IV. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za promet po celinskih plovnih poteh ČLEN 1 1. Prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Kosovo ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2 tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 Do konca prehodnega obdobja: (a) Kosovo začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) ima Kosovo pravico do prevoza potnikov ali blaga po celinskih plovnih poteh med katerim koli pristaniščem v državi članici in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice EU. (*1) To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244(1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova. (1) UL EU L 71, 16.3.2016, str. 3.

PROTOKOL V PREHODNE UREDITVE MED EVROPSKO UNIJO NA ENI STRANI IN ČRNO GORO NA DRUGI STRANI I. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za železniški promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Črna gora ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler Črna gora ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 3. Črna gora lahko ob koncu prvega prehodnega obdobja Evropsko komisijo pozove, naj oceni napredek v skladu s členom 40 osrednje pogodbe, da bi prešla neposredno na povezovanje trgov v skladu s členom 11 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Črna gora do konca prvega prehodnega obdobja: (a) izvede vso železniško zakonodajo v skladu s Prilogo I; (b) doseže zadostni napredek pri izvajanju pravil o državni pomoči in konkurenci, zajetih v sporazumu iz člena 17 osrednje pogodbe oziroma v Prilogi III. 2. Črna gora začne do konca drugega prehodnega obdobja uporabljati to pogodbo, vključno z vso železniško zakonodajo ter pravili o državni pomoči in konkurenci iz odstavka 1. ČLEN 3 1. Ne glede na člen 1(1) osrednje pogodbe: (a) se v prvem prehodnem obdobju prevoznikom v železniškem prometu, ki jim je licenco podelila Črna gora, zagotovi dostop do železniške infrastrukture v Črni gori; (b) lahko v drugem prehodnem obdobju prevozniki v železniškem prometu, ki jim je licenco podelila Črna gora, uveljavljajo prometne pravice, določene v železniški zakonodaji iz Priloge I, na železniški infrastrukturi katere koli druge pogodbenice iz jugovzhodne Evrope. II. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za pomorski promet ČLEN 1 1. Prvo prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Črna gora ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(1) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. 2. Drugo prehodno obdobje traja od konca prvega prehodnega obdobja, dokler Črna gora ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2(2) tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 1. Do konca prvega prehodnega obdobja: (a) Črna gora izvede vso pomorsko zakonodajo v skladu s Prilogo I, z izjemo Uredbe (EGS) št. 3577/92; (b) imajo državljani Črne gore in ladijski prevozniki s sedežem v Črni gori pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem v državi članici EU in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice EU ali države, ki ni članica Evropske unije. Enako velja za državljane Črne gore, ki prebivajo zunaj Črne gore, in za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj Črne gore in so pod nadzorom državljanov Črne gore, če so njihova plovila registrirana v Črni gori v skladu z njeno zakonodajo. Recipročno imajo lastniki plovil iz Unije pravico do prevoza potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države članice EU in Črne gore ter katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo države, ki ni članica Evropske unije, in Črne gore. Enako velja za državljane držav članic EU, ki prebivajo zunaj Evropske unije, in za ladijske prevoznike, ki imajo sedež zunaj Evropske unije in so pod nadzorom državljanov države članice EU, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici EU v skladu z njeno zakonodajo. 2. Do konca drugega prehodnega obdobja: (a) Črna gora začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) bodo lastniki plovil iz unije, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici EU ali Črni gori in plujejo pod zastavo te države članice ali Črne gore, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa v Črni gori pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. Recipročno bodo lastniki plovil iz Črne gore, ki upravljajo ladje, ki so registrirane v državi članici EU ali Črni gori in plujejo pod zastavo te države članice ali Črne gore, dobili svobodo opravljanja storitev pomorskega prometa v kateri koli državi članici EU pod pogoji iz Uredbe (EGS) št. 3577/92. III. Pogoji, ki se nanašajo na prehod, za promet po celinskih plovnih poteh ČLEN 1 1. Prehodno obdobje traja od začetka veljavnosti te pogodbe, dokler Črna gora ne izpolni vseh pogojev, določenih v členu 2 tega oddelka, kar potrdi ocena, ki jo opravi Evropska komisija v skladu s postopkom iz člena 40 osrednje pogodbe. ČLEN 2 Do konca prehodnega obdobja: (a) Črna gora začne uporabljati to pogodbo, vključno z vso zakonodajo, določeno v Prilogi I; (b) ima Črna gora pravico do prevoza potnikov ali blaga po celinskih plovnih poteh med katerim koli pristaniščem v državi članici EU in katerim koli pristaniščem ali priobalno napravo druge države članice EU.