Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o neposrednih tujih naložbah v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva

(2018/C 343/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

— ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 in skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017,

— ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni strani ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij,

— ob upoštevanju akcijskega načrta za obdobje 2016–2017 konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo,

— ob upoštevanju poročil Konference OZN za trgovino in razvoj o svetovnih naložbah,

— ob upoštevanju naložbene politike Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in poročila FDI in figures (Neposredne tuje naložbe v številkah) iz oktobra 2017,

— ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate),

— ob upoštevanju celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Armenijo, podpisanega novembra 2017 v Bruslju,

— ob upoštevanju prenovljene evropske sosedske politike iz leta 2015 in evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2020,

— ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015 na vrhu OZN o trajnostnem razvoju,

— ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov držav Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu, ki so jo podali po srečanju 12. aprila 2017 v Varšavi in v kateri državam vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, obetajo možnost članstva v EU,

A. ker naj bi s sodelovanjem v okviru parlamentarne skupščine Euronest dosegli pozitivne učinke, tako da bi skupščino uporabili kot platformo za izmenjavo mnenj, iskanje skupnih stališč glede svetovnih izzivov našega časa na področju demokracije, politike, ekonomije, zanesljive oskrbe z energijo in socialnih zadev, pa tudi za krepitev odnosov med državami vzhodnega partnerstva in z EU;

B. ker vezi, oblikovane s pomočjo vzhodnega partnerstva, krepijo tako EU kot partnerice in jim omogočajo boljše spopadanje z notranjimi in zunanjimi izzivi; ker vzhodno partnerstvo temelji na zavezi k spoštovanju načel mednarodnega prava in temeljnih vrednot, kot so demokracija, pravna država ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter tržnega gospodarstva, trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja; ker je vzhodno partnerstvo zavezano k spodbujanju vključujočega sodelovanja vseh segmentov družbe in izboljšanju gospodarskega vključevanja, zlasti enakosti spolov, kot je določeno z akcijskim načrtom EU za enakost spolov;

C. ker so na vrhu vzhodnega partnerstva leta 2017 v Bruslju vsi udeleženci poudarili, da so pridružitveni sporazumi pomembni za pospeševanje političnega združevanja in gospodarskega povezovanja z Evropsko unijo, in potrdili, da EU podpira njihovo izvajanje;

D. ker bi morali pridružitveni sporazumi med EU in državami vzhodnega partnerstva ter celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu z Armenijo temeljiti na dejanskem napredku vlad držav vzhodnega partnerstva pri izvajanju zavez v zvezi z gospodarskimi reformami;

E. ker je splošno priznano, da so lahko neposredne tuje naložbe ključnega pomena za dolgoročno gospodarsko rast in lahko s prenosom tehnologij in veščin prinesti koristi tudi na drugih področjih;

F. ker nakazila izseljencev v nekaterih državah vzhodnega partnerstva predstavljajo znaten delež neposrednih tujih naložb; ker lahko nakazila izseljencev v teh državah predstavljajo velik delež bruto domačega proizvoda;

G. ker je EU v okviru evropske sosedske politike odločena podpirati gospodarski razvoj držav partneric in izboljšati želje, upanje in možnosti lokalnega prebivalstva, obenem pa se še naprej osredotočati na dobro upravljanje, demokracijo in pravno državo;

H. ker lahko vzpostavitev poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja, s katerim so odpravljene tudi ovire za neposredne tuje naložbe in pretok kapitala, pogodbenicam prinese raznolike koristi kot posledica sinergij med poglobljenim in celovitim trgovinskim območjem in procesom približevanja v skladu s pridružitvenim sporazumom;

I. ker je sodelovanje med Armenijo in EU ter med Armenijo in Evrazijsko gospodarsko unijo dober zgled nekonfliktne politike, kar zadeva sodelovanje z različnimi gospodarskimi unijami;

J. ker trgovina z EU predstavlja velik delež mednarodnih trgovinskih tokov in kapitala, gospodarstva držav vzhodnega partnerstva pa so odvisna od njih;

K. ker bi lahko tuji vlagatelji okoljevarstveno, delovno in podobno zakonodajo, ki se pripravlja v državah vzhodnega partnerstva, upoštevali z namenom znižanja stroškov in zagotovitve konkurenčne cenovne prednosti s kratkoročnimi „nomadskimi“ naložbami, ki povzročajo resne izzive na področju zaposlovanja; ker je to v nasprotju s cilji trajnostnega razvoja, za katere se zavzemajo EU in njene države članice in države vzhodnega partnerstva; poudarja, da je treba trajnostno in odločno ukrepati proti korupciji, da bodo neposredne tuje naložbe koristile celotni družbi;

1. poudarja strateški pomen evropske sosedske politike, s katero se vzpostavljajo večplastni odnosi; poudarja, da je temeljni izziv evropske sosedske politike državljanom držav partneric zagotoviti oprijemljive in občutne izboljšave; meni, da bi bilo treba evropsko sosedsko politiko okrepiti in izboljšati njeno učinkovitost, med drugim z okrepitvijo njenih pozitivnih elementov, denimo, tako da se nameni več pozornosti razvoju učinkovite naložbene politike, ki bo temeljila na dobri praksi EU;

2. je prepričana, da so še vedno pomembni prvotni cilji evropske sosedske politike, tj. vzpostaviti območje blaginje, stabilnosti, varnosti in dobrih sosedskih odnosov na podlagi skupnih vrednot in načel Evropske unije, in sicer z zagotavljanjem pomoči in spodbud za korenite strukturne gospodarske reforme v sosednjih državah, ki se izvajajo na njihovo lastno odgovornost in v dogovoru z njimi, omogočile pa bodo okrepljeno sodelovanje z EU; zato poudarja, da je treba za zagotavljanje gospodarskega razvoja privabiti več neposrednih tujih naložb;

3. poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo ključni vidiki novega pristopa privabljanje neposrednih tujih naložb, preglednost, dobro upravljanje, vzajemna odgovornost in vključevanje, da bo koristi evropske sosedske politike čutiti na vseh ravneh družbe v zadevnih državah, ne le v nekaterih skupinah;

4. želi spomniti, da je v skupnem interesu Evropske unije, da državam vzhodnega partnerstva pomaga pri prizadevanjih za dolgoročno stabilno in trdno gospodarsko rast in vzpostavitev sodobnega gospodarskega upravljanja, kar je mogoče doseči s poglobljenimi in celovitimi prostotrgovinskimi območji, prek katerih bodo gospodarstva držav vzhodnega partnerstva povezana z enotnim trgom EU, pri tem pa v celoti upoštevala načelo večje diferenciacije, ki odraža raznolikost držav vzhodnega partnerstva; poudarja, da so neposredne tuje naložbe ključnega pomena za dvig konkurenčnosti in da bi morale privesti do večje produktivnosti, ustvarjanja delovnih mest in dolgoročno trajnostne rasti;

5. poudarja, da bi lahko tesnejše povezovanje trgov EU in držav vzhodnega partnerstva prispevalo k večji gospodarski rasti tako v EU kot v državah vzhodnega partnerstva in k odpravljanju regionalnih gospodarskih neravnovesij in socialne neenakosti v teh državah in regijah ter med njimi, s tem pa tudi izboljšalo blaginjo njihovih prebivalcev, kar bi bil pomemben dosežek, zlasti v času počasnega gospodarskega okrevanja in vse večje socialne in gospodarske neenakosti ter geopolitične nestabilnosti;

6. poudarja, da so lahko neposredne tuje naložbe ključnega pomena za prehod gospodarske paradigme na produktivne in trajnostne naložbe in izvoz; nadalje poudarja, da lahko neposredne tuje naložbe prispevajo k potrebnemu dvigu konkurenčnosti, saj je z njihovo pomočjo mogoče razvijati veščine in infrastrukturo ter odpirati nove trge za blago in storitve iz držav vzhodnega partnerstva in jim omogočati sodelovanje v vseevropskih vrednostnih verigah;

7. priznava, da so se države vzhodnega partnerstva s prehodom na tržno gospodarstvo odprle neposrednim tujim naložbam, a so jih doslej privabile le v omejenem obsegu; meni, da si je treba še naprej prizadevati za ustvarjanje stabilnega poslovnega okolja in izkoriščenje vseh možnosti v teh državah na področju pravne države;

8. ugotavlja, da bi lahko neposredne tuje naložbe državam vzhodnega partnerstva pomagale diverzificirati oskrbo z energijo in izboljšati energetsko infrastrukturo, s tem pa doseči neodvisnost glede oskrbe z energijo in večjo učinkovitost;

9. ugotavlja, da si države vzhodnega partnerstva močno prizadevajo izboljšati splošno naložbeno ozračje; nadalje ugotavlja, da so nedavne in tekoče reforme osredotočena na dva glavna stebra, in sicer uskladitev s pravili in predpisi EU in uvedbo mednarodnih primerov dobre prakse v podporo razvoju zasebnega sektorja;

10. priznava, da sta finančna in tehnična pomoč EU, financirani iz instrumentov, kot sta evropski instrument sosedstva in makrofinančna pomoč, prispevali k izboljšanju poslovnega okolja v državah vzhodnega partnerstva in privabljanju več neposrednih tujih naložb;

11. poudarja, da dobra zakonodaja sama po sebi ne privede do ugodnega naložbenega okolja in da so kakovost javne uprave in njene zmogljivosti za izvajanje zakonodaje pri tem izrednega pomena; v zvezi s tem meni, da so v državah vzhodnega partnerstva potrebna dodatna prizadevanja; meni, da je za dosego odličnosti nujno izvesti reformo na področju javne uprave in sodstva ter se boriti proti korupciji; meni, da je treba izboljšati strokovno usposobljenost javnih uslužbencev in jim dvigniti plače ter da je za reformo javne uprave treba izboljšati uporabo zmogljivosti IT, poskrbeti za usposabljanja in racionalizirati vire; meni, da se je treba izredno posvetiti tudi izboljšanju upravljanja;

12. ugotavlja, da lahko države vzhodnega partnerstva s primernimi ukrepi privabijo več neposrednih tujih naložb višje vrednosti; potrjuje, da bi več neposrednih tujih naložb državam pomagalo doseči nacionalne in trajnostne razvojne cilje, saj bi prispevale k ustvarjanju delovnih mest, prenosu tehnologij, povečanju izvoza, trajnostni rasti in zmanjšanju revščine; ugotavlja, da bi neposredne tuje naložbe večje vrednosti privedle do izboljšav na področju razvoja infrastrukture, sektorske diverzifikacije in izobraževalnega sistema;

13. opozarja, da bi lahko bile pregledne neposredne tuje naložbe ključnega pomena za zmanjšanje deleža in pomena neformalne ekonomije v državah vzhodnega partnerstva in bi s tem pripomogle k boju proti davčni utaji, organiziranemu kriminalu in korupciji;

14. zatrjuje, da bi lahko bilo ustvarjanje novih delovnih mest s pomočjo neposrednih tujih naložb dobro za zmanjšanje brezposelnosti mladih; poleg tega meni, da bi lahko neposredne tuje naložbe v panogah, za katere je potrebna kvalificirana delovna sila, pomagale zmanjšati število brezposelnih mladih in slabo plačanih mladih diplomantov, če bi jih dopolnjevala aktivna politika zaposlovanja in bi bil poudarek med izobraževanjem in usposabljanjem na relevantnih veščinah;

15. poudarja, da bi lahko bilo spodbujanje podjetništva med ženskami učinkovito orodje za spodbujanje gospodarske rasti, zmanjševanje brezposelnosti, spodbujanje vključevanja in enakosti spolov ter zmanjševanje socialnih neravnovesij;

16. poudarja, kako pomembna so mala in srednja podjetja za gospodarstva držav vzhodnega partnerstva; meni, da naložbe v mala in srednja podjetja nudijo najboljšo priložnost za ustvarjanje trajnostne rasti, boj proti brezposelnosti in spodbujanje trgovine med državami vzhodnega partnerstva in EU; poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj si skupaj prizadevajo privabiti več neposrednih tujih naložb v mala in srednja podjetja v državah vzhodnega partnerstva;

17. se zaveda, da bodo države vzhodnega partnerstva poleg tega v boljšem položaju za razmislek o spremembi svoje davčne osnove, kar bi zagotovilo sredstva za izboljšanje življenjskega standarda in postopno zmanjšanje odvisnosti od mednarodne pomoči in nakazil izseljencev; meni, da bi to državam vzhodnega partnerstva sčasoma omogočilo uvedbo progresivnejše obdavčitve za premostitev neenakosti in družbenih razlik v svojih družbah;

18. priznava, da morajo države partnerice z ozirom na to, da je eden od ciljev držav vzhodnega partnerstva prejeti več neposrednih tujih naložb s pomočjo kvalificirane delovne sile, sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bodo izboljšale določene poklicne veščine med prebivalstvom; poudarja, da neposredne tuje naložbe sicer lahko v tem procesu pomagajo na različne načine, da pa ne morejo prevzeti vloge nacionalnih izobraževalnih sistemov pri zagotavljanju veščin, potrebnih za močno gospodarstvo, kar je odgovornost vlad teh držav;

19. poziva k zajetnim naložbam v infrastrukturo, poklicne kvalifikacije in gospodarski razvoj držav vzhodnega partnerstva, ki ne bodo okrepile le zmogljivosti lokalnega javnega ali zasebnega sektorja;

20. poziva oblasti v državah vzhodnega partnerstva, naj razvijejo vrsto spodbud za ustvarjanje delovnih mest, da bodo tako privabile neposredne tuje naložbe in tako znatno povečale vlogo zasebnega sektorja pri ustvarjanju delovnih mest;

21. poziva k opredelitvi kratko-, srednje- in dolgoročnih prednostnih nalog in strateških ciljev, pri čemer je treba upoštevati, da bi si morali v okviru evropske sosedske politike prizadevati za vzpostavitev diferenciranega pristopa za privabljanje naložb; poudarja, da bi morala EU pri opredeljevanju svojega pristopa upoštevati svoje interese in prednostne naloge ter interese in prednostne naloge posameznih zadevnih držav ter njihovo stopnjo razvitosti, hkrati pa bi morala upoštevati interese in želje njihovih družb, njihove politične ambicije in geopolitično okolje;

22. poziva EU, naj se v odnosih z državami vzhodnega partnerstva po potrebi osredotoči na skupne interese in specifične koristi, zlasti na gospodarski razvoj in privabljanje neposrednih tujih naložb; EU poleg tega poziva, naj državam vzhodnega partnerstva pomaga pospešiti delo v zvezi reformo industrijske politike, od katere bi lahko bil odvisen prehod na konkurenčno gospodarstvo, temelječe na znanju;

23. poziva oblasti držav vzhodnega partnerstva, ki so z EU podpisale sporazum o pridružitvi, in tistih, ki so z EU podpisale celovit in okrepljeni sporazum o partnerstvu, naj pospešijo približevanje svoje zakonodaje zakonodaji EU na področju izboljšanja naložbenega ozračja, kot to določajo sporazumi z vsako od držav;

24. poziva Evropsko komisijo, naj poveča pomoč in podporo pri gradnji zmogljivosti tistim državam vzhodnega partnerstva, ki izvajajo ukrepe, ki vplivajo na naložbeno ozračje;

25. poziva Komisijo in oblasti držav članic EU, naj državam vzhodnega partnerstva pomagajo pri razvoju nacionalnih načrtov za privabljanje neposrednih tujih naložb;

26. poziva k spremljanju kakovosti naložb ter k oceni in opredelitvi dolgoročnih ukrepov za izbor naložb; poleg tega poziva, naj se morebitne problematične ugotovitve v sklopu spremljanja naložb ustrezno obravnavajo;

27. poziva nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj pospešijo proces harmonizacije nacionalne gospodarske zakonodaje s pravnim redom EU, in podpira ukrepe, ki so jih sprejeli nacionalni parlamenti za izvedbo reform, povezanih s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem, s tem ko so sprejeli ustrezna priporočila; spodbuja oblikovanje večstranskih delovnih skupin, da si bodo lahko medsebojno pomagale pri procesu približevanja pravnemu redu EU na področju trgovine in naložb;

28. poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj povečajo sodelovanje pri boju proti podnebnim spremembam, zlasti v okviru sporazuma COP21; spodbuja sodelovanje glede energetsko učinkovitih tehnologij z nizkimi emisijami, zlasti za njihov prenos in inovacije na tem področju, s čimer bi gospodarstva teh držav povečala svoje zmogljivosti za prilagajanje v procesu privabljanja neposrednih tujih naložb; poudarja, kako pomembne so raziskave in inovacije na splošno za izboljšanje konkurenčnosti, produktivnosti, trajnostnosti in ustvarjanje delovnih mest; ugotavlja, da namerava EU do leta 2020 v raziskave in razvoj vložiti 3 % svojega bruto domačega proizvoda;

29. poudarja, kako pomembno je za države vzhodnega partnerstva, da se okrepi vloga diplomacije pri spodbujanju politike in programov ter izmenjavi pridobljenih izkušenj in primerov dobre prakse v zvezi s privabljanjem neposrednih tujih naložb;

30. poudarja, kako pomembna je komunikacijska politika, da je treba državljanom držav vzhodnega partnerstva predstaviti koristi reform in da je zato treba še povečati prizadevanja za strateško komunikacijo;

31. podpira izvajanje primerov dobre prakse, ki jih spodbujajo EU, države vzhodnega partnerstva ter mednarodne in regionalne organizacije, vključno s finančnimi organizacijami, bankami in donatorji v posameznih državah, za spodbujanje neposrednih tujih naložb;

32. spodbuja države članice EU, naj razvijejo močnejše dvo- in večstranske odnose z državami vzhodnega partnerstva in dejavno sodelujejo pri nudenju prehodne in tehnične pomoči, gradnji zmogljivosti in izmenjavi izkušenj za spodbujanje neposrednih tujih naložb ter ozaveščanje o priložnostih, ki jih prinaša poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje;

33. priznava, da so mnogi izzivi, s katerimi se soočajo države vzhodnega partnerstva, skupni vsem; zato spodbuja tesnejše sodelovanje in v prihodnost usmerjen politični dialog med državami vzhodnega partnerstva, da se bodo lahko spopadale s skupnimi izzivi in povečale naložbe;

34. poziva k sprejetju ukrepov za preprečevanje pranja denarja in zagotavljanje preglednosti in družbene odgovornosti v zvezi s tujimi naložbami;