PREVOD

Konvencija

o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi

DRŽAVE PODPISNICE TE KONVENCIJE SO SE –

ZAVEDAJOČ se potrebe po nakupu in uporabi premične opreme visoke vrednosti ali izjemnega gospodarskega pomena ter po olajšanju učinkovitega financiranja nakupa in uporabe take opreme,

PRIZNAVAJOČ prednosti premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa v ta namen in v želji, da se olajšajo te vrste transakcij z določitvijo jasnih pravil za njihovo izvajanje,

UPOŠTEVAJOČ potrebo po zagotavljanju, da se pravice iz zavarovanja take opreme priznajo in vsesplošno zavarujejo,

V ŽELJI, da bi zagotovile širše in vzajemne gospodarske koristi za vse zainteresirane strani,

V PREPRIČANJU, da morajo taka pravila odražati načela premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa ter spodbujati neodvisnost strank v teh transakcijah,

ZAVEDAJOČ se potrebe po ustanovitvi pravnega okvira za mednarodna zavarovanja take opreme ter oblikovanju mednarodnega sistema registracije za njihovo zaščito,

OB UPOŠTEVANJU ciljev in načel, zapisanih v veljavnih konvencijah v zvezi s tako opremo –

DOGOVORILE:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej konvenciji, razen če iz sobesedila ne izhaja drugače, se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) "sporazum" pomeni sporazum o jamstvu, sporazum o pridržku lastninske pravice ali sporazum o zakupu;

(b) "odstop" pomeni pogodbo, s katero se bodisi z jamstvom bodisi drugače prejemniku odstopijo pripadajoče pravice s prenosom ali brez prenosa povezanega mednarodnega zavarovanja;

(c) "pripadajoče pravice" pomenijo vse pravice do plačila ali izpolnitve druge dolžnikove obveznosti v skladu s sporazumom, ki so zavarovane ali povezane s predmetom;

(d) "začetek stečajnega postopka" pomeni trenutek, ko se šteje, da se je stečajni postopek začel v skladu z veljavno zakonodajo o plačilni nesposobnosti;

(e) "pogojni kupec" pomeni kupca po sporazumu o pridržku lastninske pravice;

(f) "pogojni prodajalec" pomeni prodajalca po sporazumu o pridržku lastninske pravice;

(g) "prodajna pogodba" pomeni pogodbo o prodajalčevi prodaji predmeta kupcu, ki ni sporazum, opredeljen pod (a);

(h) "sodišče" pomeni sodišče ali upravno oziroma arbitražno razsodišče, ki ga ustanovi država pogodbenica;

(i) "upnik" pomeni hipotečnega upnika po sporazumu o jamstvu, pogojnega prodajalca po sporazumu o pridržku lastninske pravice ali zakupodajalca po sporazumu o zakupu;

(j) "dolžnik" pomeni hipotečnega dolžnika po sporazumu o jamstvu, pogojnega kupca po sporazumu o pridržku lastninske pravice, zakupojemalca po sporazumu o zakupu ali osebo, katere pravica na predmetu je obremenjena z nepogodbeno pravico ali zavarovanjem, ki se lahko registrira;

(k) "stečajni upravitelj" pomeni osebo, pooblaščeno za upravljanje sanacije ali likvidacije, vključno z začasno pooblaščeno osebo, in vključuje tudi dolžnika, ki ima v posesti lastnino, če to dovoljuje veljavna zakonodaja o plačilni nesposobnosti;

(l) "stečajni postopek" pomeni stečaj, likvidacijo ali drug kolektivni pravni ali upravni postopek, vključno z začasnim postopkom, med katerim sodišče preverja ali nadzoruje sredstva in posle dolžnika za namene sanacije ali likvidacije;

(m) "zainteresirane osebe" pomeni:

(i) dolžnika;

(ii) vsako osebo, ki za namene zagotavljanja izpolnitve vseh obveznosti v korist upnika da ali izda jamstvo ali jamstvo na prvi poziv, ali pogojni akreditiv, ali katero koli drugo obliko kreditnega zavarovanja;

(iii) vsako drugo osebo, ki ima pravice iz predmeta ali v zvezi z njim;

(n) "notranja transakcija" pomeni vrsto transakcije iz člena 2(2)(a) do (c), kadar sta središče glavnih interesov vseh strank v taki transakciji in zadevni predmet (kot je določen v protokolu) ob sklepanju pogodbe v isti državi pogodbenici in kadar je zavarovanje, ki izhaja iz transakcije, registrirano v nacionalnem registru tiste države pogodbenice, ki je dala izjavo po členu 50(1);

(o) "mednarodno zavarovanje" pomeni zavarovanje upnika, za katero velja člen 2;

(p) "mednarodni register" pomeni mednarodne zmogljivosti za registracijo, ustanovljene za namene te konvencije ali protokola;

(q) "sporazum o zakupu" pomeni sporazum, s katerim ena oseba (zakupodajalec) dodeli posestno pravico na predmetu ali pravico do njegovega nadzora (z možnostjo nakupa ali brez nje) drugi osebi (zakupojemalcu) proti zakupnini ali drugemu plačilu;

(r) "nacionalno zavarovanje" pomeni zavarovanje upnika za predmet, ki izhaja iz notranje transakcije, za katero velja izjava iz člena 50(1);

(s) "nepogodbena pravica ali zavarovanje" pomeni pravico ali zavarovanje, dodeljeno na podlagi zakonodaje države pogodbenice, ki je dala izjavo v skladu s členom 39 za zavarovanje izpolnitve obveznosti, vključno z obveznostjo do države, državne ustanove ali medvladne oziroma zasebne organizacije;

(t) "obvestilo o nacionalnem zavarovanju" pomeni obvestilo o oblikovanju nacionalnega zavarovanja, ki je ali bo registrirano v mednarodnem registru;

(u) "predmet" pomeni predmet iz kategorije, za katero velja člen 2;

(v) "že veljavna pravica ali zavarovanje" pomeni pravico ali zavarovanje kakršne koli vrste ali za kakršen koli predmet, ki je bilo ustvarjeno ali je nastalo pred datumom začetka veljavnosti te konvencije, kot je določen v členu 60(2)(a);

(w) "prihodki od prodaje" pomeni denarne ali nedenarne prihodke od prodaje predmeta, izhajajo pa iz celotne ali delne izgube ali fizičnega uničenja predmeta ali njegovega celotnega ali delnega zasega, zaplembe ali prisilnega odvzema;

(x) "prihodnji odstop" pomeni odstop, ki naj bi se izvedel v prihodnosti, če nastopi navedeni dogodek, ne glede na to, ali se bo dogodek z gotovostjo zgodil ali ne;

(y) "prihodnje mednarodno zavarovanje" pomeni zavarovanje, ki naj bi bilo ustvarjeno ali zagotovljeno za predmet kot mednarodno zavarovanje v prihodnosti, če nastopi navedeni dogodek (ki lahko vključuje dolžnikovo pridobitev zavarovanja predmeta), ne glede na to, ali se bo dogodek z gotovostjo zgodil ali ne;

(z) "prihodnja prodaja" pomeni prodajo, ki naj bi se opravila v prihodnosti, če nastopi navedeni dogodek, ne glede na to, ali se bo dogodek z gotovostjo zgodil ali ne;

(aa) "protokol" v zvezi s katero koli kategorijo predmeta in pripadajočimi pravicami, za katere velja ta konvencija, pomeni protokol v zvezi s to kategorijo predmeta in pripadajočimi pravicami;

(bb) "registriran" pomeni registriran v mednarodnem registru v skladu s poglavjem V;

(cc) "registrirano zavarovanje" pomeni mednarodno zavarovanje, nepogodbeno pravico ali zavarovanje, ki se lahko registrira, ali nacionalno zavarovanje, navedeno v obvestilu o nacionalnem zavarovanju, registriranem v skladu s poglavjem V;

(dd) "nepogodbena pravica ali zavarovanje, ki se lahko registrira" pomeni nepogodbeno pravico ali zavarovanje, ki se lahko registrira na podlagi izjave, podane na podlagi člena 40;

(ee) "registrar" v smislu Protokola pomeni osebo ali organ, ki je imenovan na podlagi navedenega protokola ali člena 17(2)(b);

(ff) "predpisi" pomenijo predpise, ki jih določi ali odobri nadzorni organ na podlagi Protokola;

(gg) "prodaja" pomeni prenos lastništva nad predmetom na podlagi prodajne pogodbe;

(hh) "zavarovana obveznost" pomeni obveznost, ki je zavarovana s pravico iz zavarovanja;

(ii) "sporazum o jamstvu" pomeni sporazum, s katerim hipotečni dolžnik dodeli ali se strinja, da bo dodelil, hipotečnemu upniku pravico (vključno z lastniško udeležbo) do predmeta ali na njem, s katero se zagotovi izpolnitev vseh sedanjih ali prihodnjih obveznosti hipotečnega dolžnika ali tretje osebe;

(jj) "pravica iz zavarovanja" pomeni pravico, ki izhaja iz sporazuma o jamstvu;

(kk) "nadzorni organ" glede na Protokol pomeni nadzorni organ iz člena 17(1);

(ll) "sporazum o pridržku lastninske pravice" pomeni sporazum o prodaji predmeta, če se lastništvo ne prenese do izpolnitve pogoja ali pogojev iz sporazuma;

(mm) "neregistrirano zavarovanje" pomeni pogodbeno zavarovanje oziroma nepogodbeno pravico ali zavarovanje (razen zavarovanja, za katero velja člen 39), ki ni registrirano, ne glede na to, ali se lahko registrira v skladu s to konvencijo, in

(nn) "pisno" pomeni zapis informacij (vključno z informacijami, posredovanimi prek sredstev za daljinski prenos) v fizični ali drugi obliki, ki se lahko pozneje reproducira v fizični obliki in ki razumno dokazuje, da je zapis potrjen.

Člen 2

Mednarodno zavarovanje

1. Ta konvencija določa ustanovitev in učinke mednarodnega zavarovanja nekaterih kategorij premične opreme ter pripadajoče pravice.

2. Za namene te konvencije je mednarodno zavarovanje premične opreme pravica iz zavarovanja, ustanovljenega v skladu s členom 7, enolično opredeljivega predmeta iz kategorij, navedenih v odstavku 3 in določenih v Protokolu:

(a) ki jo dodeli hipotečni dolžnik po sporazumu o jamstvu;

(b) ki se dodeli osebi, ki je pogojni prodajalec po sporazumu o pridržku lastninske pravice, ali

(c) ki se dodeli osebi, ki je zakupodajalec po sporazumu o zakupu. Zavarovanje, ki spada v pododstavek (a), ne spada v pododstavka (b) ali (c).

3. Kategorije, navedene v prejšnjih odstavkih, so:

(a) osnovna konstrukcija zrakoplovov, motorji zrakoplovov in helikopterji;

(b) železniški vozni park in

(c) premoženje za vesoljske namene.

4. V veljavni zakonodaji je določeno, ali zavarovanje iz odstavka 2 spada v pododstavek (a), (b) ali (c) navedenega pododstavka.

5. Mednarodno zavarovanje predmeta vključuje tudi prihodke od prodaje tega predmeta.

Člen 3

Področje uporabe

1. Ta konvencija se uporablja, kadar je ob sklepanju sporazuma, na podlagi katerega se ustvari ali določi mednarodno zavarovanje, dolžnik v državi pogodbenici.

2. Dejstvo, da je upnik v državi, ki ni pogodbenica, ne vpliva na veljavnost te konvencije.

Člen 4

Lokacija dolžnika

1. Za namene člena 3(1) je dolžnik v tisti državi pogodbenici:

(a) po zakonodaji katere je registriran ali ustanovljen;

(b) v kateri ima registrirani ali uradni sedež;

(c) v kateri ima središče uprave, ali

(d) v kateri je njegov kraj poslovanja.

2. Dolžnikov kraj poslovanja iz pododstavka (d) prejšnjega odstavka je njegov glavni kraj poslovanja, če ima več kot en kraj poslovanja, ali njegovo običajno prebivališče, če nima kraja poslovanja.

Člen 5

Razlaga in veljavna zakonodaja

1. Pri razlagi te konvencije je treba upoštevati namene te konvencije, kot so predstavljeni v preambuli, njeno mednarodno naravo ter potrebo po spodbujanju enotnosti in predvidljivosti pri njeni uporabi.

2. Vprašanja v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta konvencija in v njej niso izrecno urejena, je treba urediti v skladu s splošnimi načeli, na katerih temelji, ali če takih načel ni, v skladu z veljavno zakonodajo.

3. Sklicevanja na veljavno zakonodajo so sklicevanja na nacionalne pravne predpise, ki veljajo na podlagi predpisov mednarodnega zasebnega prava države, ki je sodno pristojna.

4. Kadar država zajema več teritorialnih enot, ki imajo svoje pravne predpise v zvezi s spornim vprašanjem, in kadar ni znano, katera teritorialna enota je pristojna, se na podlagi zakonodaje te države opredeli, predpisi katere teritorialne enote se uporabljajo. Če takih predpisov ni, se uporablja zakonodaja teritorialne enote, s katero je primer najtesneje povezan.

Člen 6

Razmerje med Konvencijo in Protokolom

1. Ta konvencija in Protokol se bereta in razlagata skupaj kot en dokument.

2. V primeru neskladnosti med to konvencijo in Protokolom prevlada Protokol.

POGLAVJE II

USTANOVITEV MEDNARODNEGA ZAVAROVANJA

Člen 7

Formalni pogoji

Zavarovanje je ustanovljeno kot mednarodno zavarovanje v skladu s to konvencijo, kadar je sporazum, na podlagi katerega se ustvari ali določi zavarovanje:

(a) v pisni obliki;

(b) povezan s predmetom, s katerim ima hipotečni dolžnik, pogojni prodajalec ali zakupodajalec pravico razpolagati;

(c) omogočil, da se predmet opredeli v skladu s Protokolom, in

(d) v primeru sporazuma o jamstvu omogočil opredelitev zavarovanih obveznosti, vendar brez potrebe po navedbi zavarovanega zneska ali najvišjega zavarovanega zneska.

POGLAVJE III

PRAVNA SREDSTVA V PRIMERU NEIZPOLNITVE OBVEZNOSTI

Člen 8

Pravna sredstva hipotečnega upnika

1. V primeru neizpolnitve obveznosti iz člena 11 lahko hipotečni upnik, če se je hipotečni dolžnik kadar koli strinjal s tem in v skladu s kakršno koli izjavo, ki jo lahko da država pogodbenica na podlagi člena 54, uporabi eno ali več izmed naslednjih pravnih sredstev:

(a) prevzame posest ali nadzor nad katerim koli predmetom, obremenjenim v njegovo korist;

(b) proda ali da v zakup tak predmet;

(c) izterja ali prejme vsak prihodek ali dobiček, ki nastane pri upravljanju ali uporabi takega predmeta.

2. Hipotečni upnik lahko tudi zaprosi za sodni nalog, s katerim se dovoljuje ali odredi katero koli izmed pravnih sredstev iz prejšnjega odstavka.

3. Vsako pravno sredstvo iz pododstavkov (a), (b) ali (c) odstavka 1 ali iz člena 13 se izvaja na ekonomsko sprejemljiv način. Za pravno sredstvo se šteje, da se izvaja ekonomsko ustrezno, če se izvaja v skladu z določbo sporazuma o jamstvu, razen kadar je taka določba očitno neustrezna.

4. Hipotečni upnik, ki predlaga, da bo predmet prodal ali dal v zakup na podlagi odstavka 1, mora o predlagani prodaji ali zakupu v ustreznem roku prej obvestiti:

(a) zainteresirane osebe, določene v členu 1(m)(i) in (ii), ter

(b) zainteresirane osebe, določene v členu 1(m)(iii), ki so hipotečnega upnika obvestile o svojih pravicah v ustreznem roku pred prodajo ali zakupom.

5. Vsak znesek, ki ga hipotečni upnik izterja ali prejme na podlagi izvajanja katerega koli pravnega sredstva iz odstavkov 1 ali 2, se uporabi za sprostitev zneska zavarovanih obveznosti.

6. Če znesek, ki ga hipotečni upnik izterja ali prejme na podlagi izvajanja katerega koli pravnega sredstva iz odstavkov 1 ali 2, presega znesek, zavarovan s pravico iz zavarovanja, in vse razumne stroške, ki nastanejo pri izvajanju katerega koli takega pravnega sredstva, hipotečni upnik presežek razdeli po prednostnem vrstnem redu med druge imetnike zavarovanj, ki so registrirana ali o katerih je bil hipotečni upnik obveščen, morebitni preostali znesek pa izplača hipotečnemu dolžniku, če sodišče ne določi drugače.

Člen 9

Prenos pravice na predmetu za izpolnitev obveznosti; odkup

1. Hipotečni upnik in vse zainteresirane osebe se lahko kadar koli po neizpolnitvi obveznosti v smislu člena 11 dogovorijo, da se lastništvo (ali katera koli druga pravica hipotečnega dolžnika) nad katerim koli predmetom, zajetim v pravici iz zavarovanja, prenese na hipotečnega upnika za celotno ali delno izpolnitev zavarovanih obveznosti.

2. Sodišče lahko na prošnjo hipotečnega upnika odredi, da se lastništvo (ali katera koli druga pravica hipotečnega dolžnika) nad katerim koli predmetom, zajetim v pravici iz zavarovanja, prenese na hipotečnega upnika za celotno ali delno izpolnitev zavarovanih obveznosti.

3. Sodišče ugodi prošnji iz prejšnjega odstavka le, če je znesek zavarovanih obveznosti, ki naj bi se izpolnile s takim prenosom, sorazmeren z vrednostjo predmeta ob upoštevanju vseh plačil, ki jih mora hipotečni upnik izplačati vsem zainteresiranim osebam.

4. Hipotečni dolžnik in vse zainteresirane osebe lahko kadar koli po neizpolnitvi obveznosti v smislu člena 11 in pred prodajo obremenjenega predmeta ali izdajo odredbe iz odstavka 2 sprostijo pravico iz zavarovanja tako, da v celoti izplačajo zavarovani znesek ob upoštevanju kakršnega koli zakupa, ki ga odobri hipotečni upnik na podlagi člena 8(1)(b) ali je odrejen na podlagi člena 8(2). Če po taki neizpolnitvi obveznosti zainteresirana oseba, ki ni dolžnik, v celoti izplača zavarovani znesek, se pravice hipotečnega upnika prenesejo na to osebo.

5. Lastništvo ali katera koli druga zavarovalna pravica hipotečnega dolžnika, ki se prenese ob prodaji na podlagi člena 8(1)(b) ali na podlagi odstavka 1 ali 2 tega člena, je prosta vseh drugih zavarovanj, pred katerimi ima pravica iz zavarovanja hipotečnega upnika prednost na podlagi določb člena 29.

Člen 10

Pravna sredstva pogojnega prodajalca ali zakupodajalca

V primeru neizpolnitve obveznosti po sporazumu o pridržku lastninske pravice ali sporazumu o zakupu v smislu člena 11 lahko bodisi pogojni prodajalec bodisi zakupodajalec:

(a) v skladu s katero koli izjavo, ki jo lahko da država pogodbenica na podlagi člena 54, prekine sporazum in prevzame posest ali nadzor nad katerim koli predmetom, na katerega se sporazum nanaša, ali

(b) zaprosi za sodni nalog, s katerim je dovoljeno ali odrejeno katero koli izmed navedenih pravnih sredstev.

Člen 11

Pomen neizpolnitve obveznosti

1. Dolžnik in upnik se lahko kadar koli pisno dogovorita glede dogodkov, ki pomenijo neizpolnitev obveznosti ali kako drugače sprožijo izvrševanje pravic in pravnih sredstev iz členov 8 do 10 in člena 13.

2. Kadar dolžnik in upnik ne skleneta navedenega dogovora, "neizpolnitev obveznosti" za namene členov 8 do 10 in člena 13 pomeni neizpolnitev, zaradi katere je upnik znatno oškodovan glede tistega, do česar je po sporazumu upravičen.

Člen 12

Dodatna pravna sredstva

Vsa dodatna pravna sredstva, ki jih dovoljuje veljavna zakonodaja, vključno z vsemi pravnimi sredstvi, o katerih se stranke dogovorijo, se lahko izvršujejo, če niso v neskladju z obveznimi določbami tega poglavja, kot so določene v členu 15.

Člen 13

Začasni ukrepi

1. Država pogodbenica v skladu z vsako izjavo, ki jo lahko da na podlagi člena 55, zagotovi, da upnik, ki navede dokaze o dolžnikovi neizpolnitvi obveznosti, lahko do končne odločitve o njegovem zahtevku, če se je dolžnik kadar koli s tem strinjal, od sodišča zahteva hitre začasne ukrepe v obliki ene ali več izmed naslednjih odredb:

(a) ohranitev predmeta in njegove vrednosti;

(b) posest, nadzor ali skrbništvo nad predmetom;

(c) mirovanje predmeta in

(d) zakup, ali razen kadar se uporabljajo pododstavki od (a) do (c), upravljanje predmeta in prihodkov, ki iz njega izhajajo.

2. Sodišče lahko pri izdaji odredbe iz prejšnjega odstavka določi pogoje, za katere meni, da so potrebni, da se zavarujejo zainteresirane osebe v primeru, če upnik:

(a) pri izvajanju katere koli odredbe, ki dovoljuje take začasne ukrepe, ne izpolni katere koli svoje obveznosti do dolžnika na podlagi te konvencije ali Protokola, ali

(b) med končnim odločanjem o zahtevku ne more v celoti ali delno utemeljiti svojega zahtevka.

3. Sodišče lahko pred izdajo kakršne koli odredbe iz odstavka 1 zahteva, da se katera koli izmed zainteresiranih oseb obvesti o prošnji.

4. Nobena določba tega člena ne vpliva na uporabo člena 8(3) ali omejuje razpoložljivosti oblik začasnih ukrepov, ki niso določene v odstavku 1.

Člen 14

Postopkovne zahteve

V skladu s členom 54(2) se vsako pravno sredstvo, ki je določeno v tem poglavju, izvaja skladno s postopkom, ki je določen v zakonodaji kraja, v katerem naj bi se pravno sredstvo izvajalo.

Člen 15

Odstopanje

Kateri koli dve stranki ali več strank iz tega poglavja se lahko med seboj kadar koli pisno dogovorijo o odstopanju od katere koli izmed prejšnjih določb tega poglavja ali spremembi učinkov katere koli izmed prejšnjih določb tega poglavja, razen člena 8(3) do (6), člena 9(3) in (4), člena 13(2) in člena 14.

POGLAVJE IV

MEDNARODNI SISTEM REGISTRACIJE

Člen 16

Mednarodni register

1. Ustanovi se mednarodni register za registracijo:

(a) mednarodnih zavarovanj, prihodnjih mednarodnih zavarovanj ter nepogodbenih pravic in zavarovanj, ki se lahko registrirajo;

(b) odstopov in prihodnjih odstopov mednarodnih zavarovanj;

(c) pridobitev mednarodnih zavarovanj z zakonskimi ali pogodbenimi prenosi pravic v skladu z veljavno zakonodajo;

(d) obvestil o nacionalnih zavarovanjih, in

(e) prenosov pravic, navedenih v katerem koli izmed predhodnih pododstavkov.

2. Ustanovijo se lahko različni mednarodni registri za različne kategorije predmetov in pripadajočih pravic.

3. V tem poglavju in poglavju V izraz "registracija" vključuje, kadar je to primerno, spremembo, podaljšanje ali izbris registracije.

Člen 17

Nadzorni organ in registrar

1. Vzpostavi se nadzorni organ, kot je določeno v Protokolu.

2. Nadzorni organ:

(a) ustanovi mednarodni register ali zagotovi njegovo ustanovitev;

(b) imenuje in razreši registrarja, razen kadar je v Protokolu določeno drugače;

(c) zagotavlja, da se v primeru zamenjave registrarja novemu registrarju zaupajo ali prenesejo kakršne koli pravice, potrebne za neprekinjeno učinkovito delovanje mednarodnega registra;

(d) po posvetovanju z državami pogodbenicami sprejme ali odobri predpise ter zagotovi njihovo objavo v skladu s Protokolom na področju delovanja mednarodnega registra;

(e) ustanovi upravne postopke, na podlagi katerih se lahko pri nadzornem organu vložijo pritožbe v zvezi z delovanjem mednarodnega registra;

(f) nadzoruje registrarja in delovanje mednarodnega registra;

(g) registrarju na njegovo prošnjo zagotovi take smernice, ki so po mnenju nadzornega organa ustrezne;

(h) določa in redno pregleduje strukturo pristojbin, ki se zaračunavajo za storitve in zmogljivosti mednarodnega registra;

(i) stori vse potrebno, da zagotovi uporabo učinkovitega sistema elektronske registracije sporočil za uresničevanje ciljev te konvencije in Protokola, in

(j) redno poroča državam pogodbenicam o izvajanju svojih nalog na podlagi te konvencije in Protokola.

3. Nadzorni organ lahko sklene kakršen koli sporazum, potreben za opravljanje svojih funkcij, vključno s kakršnim koli sporazumom iz člena 27(3).

4. Nadzorni organ ima vse lastninske pravice glede zbirk podatkov in arhivov mednarodnega registra.

5. Registrar zagotavlja učinkovito delovanje mednarodnega registra in opravlja naloge, ki so mu dodeljene na podlagi te konvencije, Protokola in predpisov.

POGLAVJE V

DRUGE ZADEVE V ZVEZI Z REGISTRACIJO

Člen 18

Zahteve v zvezi z registracijo

1. V Protokolu in predpisih so določene zahteve, vključno z merili za opredelitev predmeta:

(a) za izvedbo registracije (vključno z določbami za predhodni elektronski prenos soglasja vsake osebe, katere soglasje se zahteva na podlagi člena 20);

(b) za poizvedbe in izdajo potrdil o poizvedbi ter

(c) za zagotavljanje zaupnosti informacij in dokumentov v mednarodnem registru, razen informacij in dokumentov v zvezi z registracijo.

2. Registrar ni obvezen preveriti, ali je soglasje k registraciji iz člena 20 dejansko izdano oziroma veljavno.

3. Kadar zavarovanje, ki je bilo registrirano kot prihodnje mednarodno zavarovanje, postane mednarodno zavarovanje, ni potrebna dodatna registracija, če informacije v zvezi z registracijo zadostujejo za registracijo mednarodnega zavarovanja.

4. Registrar zagotovi, da vpisi v mednarodni register omogočajo poizvedbe po kronološkem vrstnem redu prejema in da se v datoteki zapišeta datum in ura prejema.

5. V Protokolu se lahko določi, da lahko država pogodbenica imenuje organ ali organe na svojem ozemlju kot vstopno točko ali točke, prek katerih se v mednarodni register prenesejo informacije, potrebne za registracijo. Država pogodbenica lahko ob takem imenovanju določi morebitne zahteve, ki jih je treba izpolniti, preden se take informacije prenesejo v mednarodni register.

Člen 19

Veljavnost in čas registracije

1. Registracija je veljavna le, če je opravljena skladno s členom 20.

2. Registracija, ki je veljavna, se konča z vpisom zahtevanih informacij v zbirko podatkov mednarodnega registra, ki omogoča poizvedbe.

3. Za namene prejšnjega odstavka registracija omogoča poizvedbe, kadar:

(a) ji je v mednarodnem registru dodeljena zaporedna številka dokumenta in

(b) so informacije v zvezi z registracijo, vključno s številko dokumenta, shranjene v trajni obliki in dostopne v mednarodnem registru.

4. Če zavarovanje, ki je bilo najprej registrirano kot prihodnje mednarodno zavarovanje, postane mednarodno zavarovanje, se za to mednarodno zavarovanje šteje, da je registrirano od trenutka registracije prihodnjega mednarodnega zavarovanja, če je bila registracija še vedno veljavna neposredno pred ustanovitvijo mednarodnega zavarovanja, kot to določa člen 7.

5. Prejšnji odstavek se z ustreznimi spremembami uporablja za registracijo prihodnjega odstopa mednarodnega zavarovanja.

6. O registraciji se v zbirki podatkov mednarodnega registra poizveduje na podlagi meril, določenih v Protokolu.

Člen 20

Soglasje k registraciji

1. Vsaka stranka lahko na podlagi pisnega soglasja druge stranke registrira mednarodno zavarovanje, prihodnje mednarodno zavarovanje ali odstop oziroma prihodnji odstop mednarodnega zavarovanja ter spremeni vsako tako registracijo ali jo podaljša pred iztekom veljavnosti.

2. Prenos mednarodnega zavarovanja na drugo mednarodno zavarovanje se lahko registrira kadar koli na podlagi pisnega soglasja osebe, katere pravica se prenese.

3. Registracija se lahko izbriše na podlagi pisnega soglasja stranke, v korist katere je bila opravljena.

4. Pridobitev mednarodnega zavarovanja z zakonskim ali pogodbenim prenosom lahko registrira oseba, na katero so prenesene pravice.

5. Nepogodbeno pravico ali zavarovanje, ki ju je mogoče registrirati, lahko registrira njun imetnik.

6. Obvestilo o nacionalnem zavarovanju lahko registrira njegov imetnik.

Člen 21

Trajanje registracije

Registracija mednarodnega zavarovanja je veljavna, dokler se ne izbriše ali dokler se ne izteče rok, naveden v registraciji.

Člen 22

Poizvedbe

1. Kdor koli lahko na način, določen v Protokolu in predpisih, opravi ali zaprosi za elektronsko poizvedbo v mednarodnem registru v zvezi z zavarovanji ali prihodnjimi mednarodnimi zavarovanji, registriranimi v njem.

2. Registrar po prejemu prošnje na način, določen v Protokolu in predpisih, v elektronski obliki izda potrdilo o poizvedbi v registru v zvezi s katerim koli predmetom:

(a) z navedbo vseh vpisanih informacij v zvezi z registracijo, skupaj s potrdilom o datumu in času registracije takih informacij, ali

(b) z navedbo, da v zvezi z registracijo ni vpisanih informacij v mednarodnem registru.

3. V potrdilu o poizvedbi, izdanem v skladu s prejšnjim odstavkom, se navede, da je upnik, naveden v informacijah v zvezi z registracijo, pridobil ali namerava pridobiti mednarodno zavarovanje predmeta, ne navede pa se, ali gre pri registraciji za mednarodno zavarovanje ali prihodnje mednarodno zavarovanje, čeprav je to razvidno iz ustreznih informacij o registraciji.

Člen 23

Seznam izjav in prijavljenih nepogodbenih pravic ali zavarovanj

Registrar vodi seznam izjav, preklicanih izjav in kategorij nepogodbenih pravic ali zavarovanj, ki so jih prijavile države pogodbenice v skladu s členoma 39 in 40 ter jih je depozitar sporočil registrarju, in datume vsake take izjave ali preklicane izjave. Taki seznami se hranijo in omogočajo poizvedbe v imenu države, ki je dala izjavo, ter so na voljo vsaki osebi, ki to zahteva, v skladu s Protokolom in predpisi.

Člen 24

Dokazna vrednot potrdil

Dokument v predpisani obliki, ki naj bi bil potrdilo, ki ga izda mednarodni register, je zadosten dokaz:

(a) da je izdan kot tak in

(b) o dejstvih, navedenih v njem, vključno z datumom in časom registracije.

Člen 25

Izbris registracije

1. Kadar so bile izbrisane obveznosti, zavarovane z registrirano pravico iz zavarovanja, ali obveznosti, na podlagi katerih se pridobi registrirana nepogodbena pravica ali zavarovanje, ali kadar so izpolnjeni pogoji za prenos lastninske pravice po sporazumu o pridržku lastninske pravice, imetnik takega zavarovanja brez nepotrebnega odlašanja naroči izbris registracije, po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo dolžnika.

2. Kadar je bilo registrirano prihodnje mednarodno zavarovanje ali prihodnji odstop mednarodnega zavarovanja, prihodnji upnik ali prihodnji prejemnik prenesene pravice brez nepotrebnega odlašanja naroči izbris registracije, po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo prihodnjega dolžnika ali odstopnika pravice, preden prihodnji upnik ali prejemnik prenesene pravice predčasno opravi plačilo ali se k temu zaveže.

3. Kadar so se sprostile obveznosti, zavarovane z nacionalnim zavarovanjem, navedenim v registriranem obvestilu o nacionalnem zavarovanju, imetnik takega zavarovanja brez nepotrebnega odlašanja naroči izbris registracije, po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo dolžnika.

4. Kadar se registracija ne bi smela opraviti ali je bila nepravilna, oseba, v korist katere je bila registracija opravljena, brez nepotrebnega odlašanja naroči izbris ali spremembo registracije, po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo dolžnika.

Člen 26

Dostop do zmogljivosti mednarodnega registra

Nobeni osebi se ne sme zavrniti dostop do zmogljivosti za registracijo in poizvedbo v mednarodnem registru iz kakršnega koli razloga, razen zaradi neizpolnitve postopka, določenega v tem poglavju.

POGLAVJE VI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE NADZORNEGA ORGANA IN REGISTRARJA

Člen 27

Pravna osebnost; imuniteta

1. Nadzorni organ pridobi mednarodno pravno osebnost, če takega statusa še nima.

2. Nadzorni organ ter njegovi uradniki in zaposleni uživajo imuniteto pred sodnim ali upravnim postopkom, kot je določena v Protokolu.

3. (a) Nadzorni organ je oproščen plačila davkov in uživa druge take privilegije, ki se lahko določijo sporazumno z državo gostiteljico.

(b) V tem odstavku "država gostiteljica" pomeni državo, v kateri je sedež nadzornega organa.

4. Premoženje, dokumenti, zbirke podatkov in arhivi mednarodnega registra so nedotakljivi in uživajo imuniteto pred zasegom ali drugim sodnim ali upravnim postopkom.

5. Za namene kakršnega koli odškodninskega zahtevka proti registrarju v skladu s členom 28(1) ali členom 44 ima upravičenec pravico do dostopa do takih informacij in dokumentov, kot so potrebni pri uresničevanju njegovega zahtevka.

6. Nadzorni organ se lahko odpove pravici do nedotakljivosti in imunitete iz odstavka 4.

POGLAVJE VII

ODGOVORNOST REGISTRARJA

Člen 28

Odgovornost in finančna zagotovila

1. Registrar je odškodninsko odgovoren za izgubo, ki jo neka oseba utrpi neposredno zaradi napake ali opustitve dejanja registrarja ter njegovih uradnikov in zaposlenih ali zaradi napake pri delovanju sistema mednarodne registracije, razen kadar je taka napaka posledica neizogibnega in neustavljivega dogodka, ki ga ni bilo mogoče preprečiti z uporabo najboljše prakse pri obliki in delovanju elektronskega registra, vključno z najboljšo prakso pri varnostnem kopiranju, varnosti sistema in omreženju.

2. Registrar ni odškodninsko odgovoren v skladu s prejšnjim odstavkom za dejansko netočnost informacij v zvezi z registracijo, ki jih prejme ali posreduje v obliki, v kateri jih je prejel, niti za dejanja ali okoliščine, za katere registrar ter njegovi uradniki in zaposleni niso odgovorni in ki so nastali pred prejemom informacij v zvezi z registracijo v mednarodni register.

3. Odškodnina iz odstavka 1 se lahko zmanjša, če je oseba, ki je utrpela škodo, to škodo povzročila ali je prispevala k njeni povzročitvi.

4. Registrar v skladu s Protokolom poskrbi za zavarovanje ali finančno jamstvo, ki zajema odgovornost iz tega člena, v obsegu, ki ga določi nadzorni organ.

POGLAVJE VIII

UČINKI MEDNARODNEGA ZAVAROVANJA PROTI TRETJIM OSEBAM

Člen 29

Prednostna razvrstitev zavarovanj

1. Registrirano zavarovanje ima prednost pred vsemi drugimi zavarovanji, ki so registrirana pozneje, in pred neregistriranim zavarovanjem.

2. Prvoomenjeno zavarovanje iz prejšnjega odstavka ima prednost tudi:

(a) če je prvoomenjeno zavarovanje pridobljeno ali registrirano ob dejanskem poznavanju druge pravice, in

(b) če je imetnik prvoomenjenega zavarovanja ob takem poznavanju opravil plačilo.

3. Kupec predmeta pridobi zavarovanje zanj:

(a) na podlagi zavarovanja, registriranega ob pridobitvi tega zavarovanja, in

(b) brez neregistriranega zavarovanja, čeprav je dejansko seznanjen s takim zavarovanjem.

4. Pogojni kupec ali zakupojemalec pridobi zavarovanje ali pravico za tak predmet:

(a) na podlagi zavarovanja, registriranega pred registracijo mednarodnega zavarovanja, ki ga ima pogojni prodajalec ali zakupodajalec, in

(b) brez kakršnega koli zavarovanja, ki takrat ni bilo registrirano, čeprav je dejansko seznanjen s takim zavarovanjem.

5. Prednostna razvrstitev zavarovanj ali pravic iz tega člena se lahko spremeni na podlagi dogovora med imetniki zadevnih zavarovanj, vendar tak dogovor ne zavezuje prejemnika prenesene pravice, da jo prenese, razen če je bil v trenutku odstopa registriran prenos v zvezi s takim dogovorom.

6. Prednostna razvrstitev zavarovanja na podlagi tega člena velja tudi za prihodke od prodaje.

7. Ta konvencija:

(a) ne vpliva na pravice, ki jih ima oseba iz naslova opreme, razen predmetov, ki jo je imela pred vgradnjo te opreme v predmet, če v skladu z veljavno zakonodajo te pravice še naprej veljajo po vgradnji, in

(b) ne preprečuje ustvarjanja pravic iz naslova opreme, ki ni predmet, ki je bila predhodno vgrajena v predmet, če so te pravice ustvarjene na podlagi veljavne zakonodaje.

Člen 30

Učinki plačilne nesposobnosti

1. V stečajnem postopku proti dolžniku je mednarodno zavarovanje veljavno, če je bilo zavarovanje registrirano v skladu s to konvencijo pred začetkom stečajnega postopka.

2. Nobena določba tega člena ne vpliva na veljavnost mednarodnega zavarovanja v stečajnem postopku, kadar tako zavarovanje učinkuje na podlagi veljavne zakonodaje.

3. Nobena določba tega člena ne vpliva na:

(a) pravne predpise, ki veljajo za stečajne postopke v zvezi z izpodbijanjem transakcije zaradi prednostne obravnave upnikov ali prenosa v škodo upnikov, ali

(b) pravne predpise v zvezi z uveljavljanjem pravic do premoženja, ki ga upravlja in nadzoruje stečajni upravitelj.

POGLAVJE IX

ODSTOP PRIPADAJOČIH PRAVIC IN MEDNARODNIH ZAVAROVANJ; PRAVICE PRENOSA

Člen 31

Učinki odstopa

1. Če se stranke ne dogovorijo drugače, se z odstopom pripadajočih pravic v skladu s členom 32 na prejemnika prenesene pravice prenesejo tudi:

(a) povezano mednarodno zavarovanje in

(b) vse pravice odstopnika pravice in njihove prednostne razvrstitve v skladu s to konvencijo.

2. Nobena določba te konvencije ne preprečuje delnega odstopa odstopnikovih pripadajočih pravic. V primeru takega delnega odstopa se lahko odstopnik in prejemnik dogovorita glede svojih pravic v zvezi s povezanim mednarodnim zavarovanjem, ki se odstopi v skladu s prejšnjim odstavkom, kar pa ne sme škodljivo vplivati na dolžnika brez njegovega soglasja.

3. V skladu z odstavkom 4 so v veljavni zakonodaji določene dolžnikove pravice glede ugovora in pobota proti prejemniku prenesene pravice.

4. Dolžnik se lahko kadar koli na podlagi pisnega dogovora odpove vsem ali katerim koli pravicam glede ugovora in pobota iz prejšnjega odstavka, razen pravicam do ugovora, ki izhajajo iz goljufivih dejanj prejemnika prenesene pravice.

5. V primeru odstopa na podlagi jamstva se odstopljene pripadajoče pravice znova prenesejo na odstopnika pravice, če te pravice še vedno obstajajo po tem, ko so bile sproščene obveznosti, zavarovane z odstopom.

Člen 32

Formalni pogoji za odstop

1. Z odstopom pripadajočih pravic se povezano mednarodno zavarovanje prenese le, če odstop:

(a) obstaja v pisni obliki;

(b) omogoča opredelitev pripadajočih pravic na podlagi pogodbe, iz katere izhajajo, in

(c) v primeru odstopa na podlagi jamstva omogoča opredelitev zavarovanih obveznosti v skladu s Protokolom, vendar brez potrebe po navedbi zavarovanega zneska ali najvišjega zavarovanega zneska.

2. Odstop mednarodnega zavarovanja, ki izhaja iz sporazuma o jamstvu ali je v njem določen, ni veljaven, če se ne prenesejo tudi nekatere ali vse povezane pripadajoče pravice.

3. Ta konvencija se ne uporablja za odstop pripadajočih pravic, ki ne omogoča prenosa povezanega mednarodnega zavarovanja.

Člen 33

Obveznosti dolžnika do prejemnika prenesene pravice

1. Če so pripadajoče pravice in povezano mednarodno zavarovanje preneseni v skladu s členoma 31 in 32, dolžnika, na katerega se te pravice in zavarovanje nanašajo, tak odstop zavezuje in je dolžan opraviti plačila ali izpolniti druge obveznosti do prejemnika prenesene pravice, vendar le, če:

(a) je odstopnik pravice dolžnika pisno obvestil o odstopu ali je bil dolžnik o tem obveščen na podlagi pooblastila odstopnika pravice, in

(b) so v obvestilu opredeljene pripadajoče pravice.

2. Ne glede na kakršen koli drug razlog, zaradi katerega je dolžnik oproščen obveznosti zaradi plačila ali izpolnitve obveznosti, sta plačilo ali izpolnitev obveznosti v ta namen veljavna, če sta opravljena v skladu s prejšnjim odstavkom.

3. Nobena določba tega člena ne vpliva na prednostno razvrstitev odstopov.

Člen 34

Pravna sredstva v primeru neizpolnitve obveznosti v zvezi z odstopom na podlagi jamstva

V primeru neizpolnitve obveznosti odstopnika pravice pri odstopu pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja na podlagi jamstva se člena 8 in 9 ter členi 11 do 14 uporabljajo za odnose med odstopnikom in prejemnikom prenesene pravice (ter v odnosu do pripadajočih pravic, če se lahko te določbe uporabljajo za nematerialno lastnino) tako, da se sklicevanja:

(a) na zavarovano obveznost in pravico iz zavarovanja štejejo za sklicevanja na obveznost, zavarovano z odstopom pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja, ter pravico iz zavarovanja, ustvarjeno s tem odstopom;

(b) na hipotečnega upnika ali upnika ter hipotečnega dolžnika ali dolžnika štejejo za sklicevanja na prejemnika in odstopnika prenesene pravice;

(c) na imetnika mednarodnega zavarovanja štejejo za sklicevanja na prejemnika prenesene pravice in

(d) na predmet štejejo za sklicevanja na odstopljene pripadajoče pravice in povezano mednarodno zavarovanje.

Člen 35

Prednostna razvrstitev odstopov

1. Kadar je več konkurenčnih odstopov pripadajočih pravic in vsaj eden od odstopov vključuje povezano mednarodno zavarovanje in je registriran, se določbe člena 29 uporabljajo tako, da se sklicevanja na registrirano zavarovanje štejejo za sklicevanja na odstop pripadajočih pravic in povezanega registriranega zavarovanja, sklicevanja na registrirano ali neregistrirano zavarovanje pa se štejejo za sklicevanja na registriran ali neregistriran odstop.

2. Člen 30 se uporablja za odstop pripadajočih pravic tako, da se sklicevanja na mednarodno zavarovanje štejejo za sklicevanja na odstop pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja.

Člen 36

Prednostna razvrstitev prejemnika prenesene pravice glede pripadajočih pravic

1. Prejemnik prenesenih pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja, katerih odstop je bil registriral, ima v skladu s členom 35(1) prednost pred drugim prejemnikom prenesenih pripadajočih pravic le v primeru:

(a) če je v pogodbi, iz katere izhajajo pripadajoče pravice, navedeno, da so zavarovane s predmetom ali pripadajo predmetu, in

(b) če so pripadajoče pravice povezane s predmetom.

2. Za namene pododstavka (b) prejšnjega odstavka so pripadajoče pravice povezane s predmetom le, če vključujejo pravice do plačila ali izpolnitve obveznosti v zvezi z:

(a) zneskom, vnaprej zagotovljenim ali porabljenim za nakup predmeta;

(b) zneskom, vnaprej zagotovljenim ali porabljenim za nakup drugega predmeta, za katerega ima odstopnik pravice drugo mednarodno zavarovanje, če je odstopnik pravice to zavarovanje prenesel na prejemnika prenesene pravice in je bil odstop registriran;

(c) ceno, ki jo je treba plačati za predmet;

(d) zakupnino, ki jo je treba plačati za predmet, ali

(e) drugimi obveznostmi, ki izhajajo iz transakcije, navedene v katerem koli od prejšnjih pododstavkov.

3. V vseh drugih primerih se prednostna razvrstitev odstopov pripadajočih pravic določi na podlagi veljavne zakonodaje.

Člen 37

Učinki plačilne nesposobnosti odstopnika pravice

Določbe člena 30 se uporabljajo za stečajne postopke proti odstopniku pravice tako, da se sklicevanja na dolžnika štejejo za sklicevanja na odstopnika pravice.

Člen 38

Prenos

1. V skladu z odstavkom 2 nobena določba te konvencije ne vpliva na pridobitev pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja z zakonskim ali pogodbenim prenosom v skladu z veljavno zakonodajo.

2. Prednostna razvrstitev katere koli pravice iz prejšnjega odstavka glede na druge pravice se lahko spremeni na podlagi pisnega dogovora med imetniki zadevnih pravic, vendar tak dogovor ne zavezuje prejemnika prenesene pravice, da jo prenese, razen če je bil v trenutku odstopa registriran prenos v zvezi s takim dogovorom.

POGLAVJE X

PRAVICE ALI ZAVAROVANJA, ZA KATERE VELJAJO IZJAVE DRŽAV POGODBENIC

Člen 39

Prednostne pravice brez registracije

1. Država pogodbenica lahko kadar koli v izjavi, ki jo vloži pri depozitarju Protokola, na splošno ali posebej določi:

(a) kategorije nepogodbenih pravic ali zavarovanj (razen pravice ali zavarovanja, za katera velja člen 40), ki imajo v skladu z zakonodajo te države prednost pred zavarovanjem predmeta, ki je enako zavarovanju imetnika registriranega mednarodnega zavarovanja, in ki imajo prednost pred registriranim mednarodnim zavarovanjem, bodisi v stečajnem postopku bodisi zunaj njega, in

(b) da nobena določba te konvencije ne vpliva na pravico države ali državnega organa, medvladne organizacije ali drugega zasebnega izvajalca javnih storitev, da v skladu z zakonodajo te države zaseže ali zadrži predmet zaradi plačila zneskov, ki so dolgovani takemu organu, organizaciji ali izvajalcu in se neposredno nanašajo na te storitve v zvezi s tem ali drugim predmetom.

2. Izjava, podana na podlagi prejšnjega odstavka, se lahko oblikuje tako, da vključuje kategorije, ki so ustvarjene po vložitvi navedene izjave.

3. Nepogodbena pravica ali zavarovanje ima prednost pred mednarodnim zavarovanjem le, če spada v kategorijo, zajeto v izjavi, ki je bila vložena pred registracijo mednarodnega zavarovanja.

4. Ne glede na prejšnji odstavek lahko država pogodbenica ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da ima pravica ali zavarovanje iz kategorije, zajete v izjavi, podani v skladu s pododstavkom (a) odstavka 1, prednost pred mednarodnim zavarovanjem, registriranim pred datumom take ratifikacije, sprejetja, odobritve ali pristopa.

Člen 40

Nepogodbene pravice ali zavarovanja, ki se lahko registrirajo

Država pogodbenica lahko kadar koli v izjavi, ki jo vloži pri depozitarju Protokola, navede seznam kategorij nepogodbenih pravic ali zavarovanj, ki se lahko registrirajo v skladu s to konvencijo v zvezi s katero koli kategorijo predmeta, kot če bi bila pravica ali zavarovanje mednarodno zavarovanje, in ki se skladno s tem tudi urejajo. Taka izjava se lahko kadar koli spremeni.

POGLAVJE XI

UPORABA KONVENCIJE ZA PRODAJO

Člen 41

Prodaja in prihodnja prodaja

Ta konvencija se uporablja za prodajo ali prihodnjo prodajo predmeta, kot je določeno v Protokolu, z vsemi spremembami, določenimi v njem.

POGLAVJE XII

PRISTOJNOST

Člen 42

Izbira sodišča

1. V skladu s členoma 43 in 44 so sodišča države pogodbenice, ki so jih izbrale stranke v transakciji, pristojna za kakršne koli zahtevke, podane na podlagi te konvencije, ne glede na to, ali ima izbrano sodišče kakšno povezavo s strankami v transakciji. Taka pristojnost je izključna, razen če se stranke ne dogovorijo drugače.

2. Vsak tak dogovor mora biti sklenjen v pisni obliki in v skladu s formalnimi zahtevami zakonodaje izbranega sodišča.

Člen 43

Pristojnost na podlagi člena 13

1. Sodišča države pogodbenice, ki so jih izbrale stranke, in sodišča države pogodbenice, na ozemlju katere je predmet, so pristojna za odobritev začasnih ukrepov v skladu s členom 13(1)(a), (b) in (c) ter členom 13(4) v zvezi z navedenim predmetom.

2. Pristojnost za odobritev ukrepov na podlagi člena 13(1)(d) ali drugih začasnih ukrepov v skladu s členom 13(4) lahko izvajajo:

(a) sodišča, ki so jih izbrale stranke, ali

(b) sodišča države pogodbenice, na ozemlju katere je dolžnik, pri čemer je tak ukrep v skladu s pogoji iz odredbe o ukrepu izvršljiv le na ozemlju te države pogodbenice.

3. Sodišče je na podlagi prejšnjih odstavkov pristojno tudi, če se bo o zahtevku v skladu s členom 13(1) dokončno odločalo na sodišču druge države pogodbenice ali z arbitražo.

Člen 44

Pristojnost za izdajanje odredb zoper registrarja

1. Sodišča v kraju, kjer registrar ima sedež uprave, so izključno pristojna za dodelitev nadomestila škode ali izdajanje odredb zoper registrarja.

2. Kadar se neka oseba ne odzove na zahtevo, dano na podlagi člena 25, in je ta oseba prenehala obstajati ali je ni mogoče najti z namenom, da bi se lahko zoper njo izdala odredba, da mora naročiti izbris registracije, so sodišča iz prejšnjega odstavka izključno pristojna, da na podlagi prošnje dolžnika ali prihodnjega dolžnika izdajo odredbo, naslovljeno na registrarja, v njej pa zahtevajo, da registrar izbriše registracijo.

3. Kadar neka oseba ne izpolni odredbe sodišča, ki je pristojno na podlagi te konvencije, ali v primeru nacionalnega zavarovanja ne izpolni odredbe pristojnega sodišča, ki od te osebe zahteva, da naroči spremembo ali izbris registracije, lahko sodišča iz odstavka 1 registrarju naložijo, da sprejme ukrepe za izvršitev te odredbe.

4. Razen če v prejšnjih odstavkih ni določeno drugače, nobeno sodišče ne sme izdajati odredb ali izrekati sodb ali odločitev zoper registrarja ali ki naj bi registrarja zavezovale.

Člen 45

Pristojnost v zvezi s stečajnim postopkom

Določbe tega poglavja se ne uporabljajo za stečajne postopke.

POGLAVJE XIII

RAZMERJE DO DRUGIH KONVENCIJ

Člen 45a

Razmerje do Konvencije Združenih narodov o odstopu terjatev v mednarodni trgovini

Ta konvencija ima prednost pred Konvencijo Združenih narodov o odstopu terjatev v mednarodni trgovini, ki je bila na voljo za podpis v New Yorku 12. decembra 2001, če se nanaša na odstop terjatev, ki so pripadajoče pravice, povezane z mednarodnimi zavarovanji za letalske predmete, železniški vozni park in premoženje za vesoljske namene.

Člen 46

Povezava s Konvencijo UNIDROIT o mednarodnem finančnem leasingu

Protokol lahko določi razmerje med to konvencijo in Konvencijo UNIDROIT o mednarodnem finančnem leasingu, ki je bila podpisana v Ottawi 28. maja 1988.

POGLAVJE XIV

KONČNE DOLOČBE

Člen 47

Podpis, ratifikacija, sprejetje, potrditev ali pristop

1. Ta konvencija je na voljo za podpis v Cape Townu 16. novembra 2001 državam, ki so sodelovale na diplomatski konferenci za sprejetje Konvencije o premični opremi in Protokola o zrakoplovih, ki je potekala v Cape Townu od 29. oktobra do 16. novembra 2001. Po 16. novembru 2001 je Konvencija na voljo vsem državam za podpis na sedežu Mednarodnega inštituta za poenotenje zasebnega prava (UNIDROIT) v Rimu do začetka njene veljavnosti v skladu s členom 49.

2. To konvencijo morajo ratificirati, sprejeti ali odobriti države, ki so jo podpisale.

3. Vsaka država, ki ni podpisnica te konvencije, lahko kadar koli pristopi k njej.

4. Ratifikacija, sprejetje, odobritev ali pristop se izvedejo z deponiranjem ustrezne listine pri depozitarju.

Člen 48

Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje

1. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ki so jo ustanovile neodvisne države in je pristojna za nekatere zadeve, ki jih ureja ta konvencija, lahko prav tako podpišejo, sprejmejo, odobrijo to konvencijo ali pristopijo k njej. V tem primeru ima regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje pravice in obveznosti države pogodbenice na podlagi pristojnosti te organizacije za zadeve, ki jih ureja ta konvencija. Kadar je v tej konvenciji število držav pogodbenic pomembno, se regionalna organizacija za gospodarsko sodelovanje ne šteje kot dodatna država pogodbenica poleg držav pogodbenic, ki so njene članice.

2. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob podpisu, sprejetju, odobritvi ali pristopu vloži izjavo pri depozitarju in v njej navede zadeve, ki jih ureja ta konvencija in v zvezi s katerimi so njene države članice nanjo prenesle pristojnost. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje takoj obvesti depozitarja o vseh spremembah glede razdelitve pristojnosti, vključno z novimi prenosi pristojnosti, navedenimi v izjavi iz tega odstavka.

3. Vsako sklicevanje na "državo pogodbenico" ali "države pogodbenice" oziroma "državo podpisnico" ali "države podpisnice" v tej konvenciji se enako uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, kadar okoliščine to zahtevajo.

Člen 49

Začetek veljavnosti

1. Ta konvencija začne veljati prvi dan v mesecu po preteku treh mesecev po datumu deponiranja tretje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, vendar le kar zadeva kategorijo predmetov, za katere Protokol velja:

(a) od začetka veljavnosti navedenega protokola;

(b) v skladu s pogoji navedenega protokola in

(c) kot da je sklenjena med državami pogodbenicami te konvencije in navedenega protokola.

2. Za druge države začne ta konvencija veljati prvi dan v mesecu po preteku treh mesecev po datumu deponiranja listine držav članic o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, vendar le kar zadeva kategorijo predmetov, za katere Protokol velja, ter v skladu z zahtevami iz pododstavkov (a), (b) in (c) prejšnjega odstavka v zvezi z navedenim protokolom.

Člen 50

Notranje transakcije

1. Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da se ta konvencija ne uporablja za transakcijo, ki je notranja transakcija v odnosu do te države, kar zadeva vse ali nekatere vrste predmetov.

2. Ne glede na prejšnji odstavek se za notranjo transakcijo uporabljajo določbe člena 8(4), člena 9(1), člena 16, poglavja V, člena 29 in vse določbe te konvencije, ki se nanašajo na registrirane pravice.

3. Kadar je obvestilo o nacionalnem zavarovanju registrirano v mednarodnem registru, dejstvo, da je bilo tako zavarovanje preneseno na drugo osebo na podlagi odstopa ali prenosa v skladu z veljavno zakonodajo, ne vpliva na prednostni vrstni red imetnika tega zavarovanja na podlagi člena 29.

Člen 51

Prihodnji protokoli

1. Depozitar lahko v sodelovanju z nevladnimi organizacijami, ki so po njegovem mnenju primerne, oblikuje delovne skupine, ki ocenijo izvedljivost razširitve uporabe te konvencije na podlagi enega ali več protokolov na predmete katere koli kategorije premične opreme visoke vrednosti, razen kategorije iz člena 2(3), ki so vsak zase enolično opredeljivi, ter pripadajoče pravice, povezane s takimi predmeti.

2. Depozitar sporoči besedilo vsakega predhodnega osnutka protokola v zvezi s kategorijo predmetov, ki ga pripravi taka delovna skupina, vsem državam pogodbenicam te konvencije, vsem državam članicam depozitarja, državam članicam Združenih narodov, ki niso članice depozitarja, in ustreznim medvladnim organizacijam, ter take države in organizacije pozove, naj sodelujejo na medvladnih pogajanjih za oblikovanje osnutka protokola na podlagi takega predhodnega osnutka protokola.

3. Depozitar sporoči besedilo vsakega predhodnega osnutka protokola, ki ga pripravi taka delovna skupina, taki nevladni organizaciji, ki je po njegovem mnenju ustrezna. Take nevladne organizacije se takoj pozovejo, naj depozitarju predložijo pripombe v zvezi z besedilom predhodnega osnutka protokola in sodelujejo kot opazovalke pri pripravi osnutka protokola.

4. Kadar pristojni organi depozitarja presodijo, da je tak osnutek protokola primeren za sprejetje, depozitar skliče diplomatsko konferenco za sprejetje osnutka protokola.

5. Po sprejetju takega protokola se ta konvencija na podlagi odstavka 6 uporablja za kategorijo predmetov, za katero velja protokol.

6. Člen 45a te konvencije se uporablja za tak protokol le, če je v protokolu to posebej določeno.

Člen 52

Teritorialne enote

1. Če ima država pogodbenica teritorialne enote, v katerih veljajo različni pravni sistemi v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta konvencija, lahko ob ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu da izjavo, da se ta konvencija uporablja za vse njene teritorialne enote ali le za eno ali več teritorialnih enot, svojo izjavo pa lahko kadar koli spremeni s predložitvijo druge izjave.

2. V vsaki taki izjavi je treba izrecno navesti teritorialne enote, za katere se uporablja ta konvencija.

3. Če država pogodbenica ne da nobene izjave v skladu z odstavkom 1, se ta konvencija uporablja za vse njene teritorialne enote.

4. Kadar država pogodbenica uporabo te konvencije razširi na eno ali več svojih teritorialnih enot, se lahko izjave, dovoljene na podlagi te konvencije, dajo za vsako tako teritorialno enoto, pri čemer se lahko izjave za eno teritorialno enoto razlikujejo od izjav za drugo teritorialno enoto.

5. Če se na podlagi izjave iz odstavka 1 uporaba te konvencije razširi na eno ali več teritorialnih enot države pogodbenice:

(a) se za dolžnika šteje, da je v državi pogodbenici, le če je registriran ali ustanovljen v skladu z zakoni, ki veljajo v teritorialni enoti, za katero se uporablja ta konvencija, ali če ima svoj registrirani ali uradni sedež, središče uprave, kraj poslovanja ali običajno prebivališče v teritorialni enoti, za katero se uporablja ta konvencija;

(b) se vsako sklicevanje na lokacijo predmeta v državi pogodbenici šteje za sklicevanje na lokacijo predmeta v teritorialni enoti, za katero se uporablja ta konvencija, in

(c) se vsako sklicevanje na upravne organe v tej državi pogodbenici šteje za sklicevanje na upravne organe, ki so pristojni v teritorialni enoti, na katero se nanaša ta konvencija.

Člen 53

Določitev sodišč

Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu določi ustrezno "sodišče" ali "sodišča" za namene člena 1 in poglavja XII te konvencije.

Člen 54

Izjave glede pravnih sredstev

1. Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da hipotečni upnik ne sme odobriti zakupa obremenjenega predmeta na njenem ozemlju, če je obremenjeni predmet na njenem ozemlju ali se nadzoruje z njenega ozemlja.

2. Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, ali se lahko katero koli pravno sredstvo, ki je na voljo upniku na podlagi določb te konvencije in za katero v tej konvenciji ni izrecno določeno, da je zanj potrebna sodna odločba, izvaja le na podlagi odločbe sodišča.

Člen 55

Izjave v zvezi z začasnimi ukrepi

Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da v celoti ali delno ne bo uporabljala določb člena 13 ali 43 ali obeh členov. V taki izjavi mora navesti, pod katerimi pogoji se bo ustrezni člen uporabljal, če se bo izvajal delno, oziroma katere druge oblike začasnih ukrepov se bodo uporabljale.

Člen 56

Pridržki in izjave

1. V zvezi s to konvencijo ni mogoče dati pridržkov, lahko pa se dajo izjave, določene v členih 39, 40, 50, 52, 53, 54, 55, 57, 58 in 60, v skladu z navedenimi določbami.

2. Depozitarja je treba pisno obvestiti o vsaki izjavi ali naknadni izjavi ali vsakem preklicu izjave, dane na podlagi te konvencije.

Člen 57

Naknadne izjave

1. Država pogodbenica lahko da naknadno izjavo, razen izjave, dovoljene na podlagi člena 60, kadar koli po datumu začetka veljavnosti te konvencije, tako da o tem obvesti depozitarja.

2. Vsaka taka naknadna izjava začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo. Kadar je v obvestilu določeno daljše obdobje za začetek veljavnosti take izjave, ta začne veljati po preteku takega daljšega obdobja po tem, ko je depozitar prejel obvestilo.

3. Ne glede na prejšnje odstavke se ta konvencija še naprej uporablja, kot da niso bile dane nobene naknadne izjave, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti katere koli take naknadne izjave.

Člen 58

Preklic izjave

1. Vsaka država pogodbenica, ki je dala izjavo v skladu s to konvencijo, razen izjave, dovoljene na podlagi člena 60, lahko izjavo kadar koli prekliče, tako da o tem obvesti depozitarja. Tak preklic začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.

2. Ne glede na prejšnji odstavek se ta konvencija še naprej uporablja, kot da ni bil podan noben tak preklic izjave, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti katerega koli takega preklica.

Člen 59

Odpovedi

1. Katera koli država pogodbenica lahko to konvencijo odpove, tako da o tem pisno obvesti depozitarja.

2. Vsaka taka odpoved začne veljati prvi dan v mesecu po preteku 12 mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.

3. Ne glede na prejšnji odstavek se ta konvencija še naprej uporablja, kot da ni bila dana taka odpoved, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti katere koli take odpovedi.

Člen 60

Prehodne določbe

1. Razen če država pogodbenica kadar koli da drugačno izjavo, se Konvencija ne uporablja za že veljavno pravico ali zavarovanje, ki ohranja prednostno razvrstitev, ki jo je imela po veljavni zakonodaji pred datumom začetka veljavnosti te konvencije.

2. Za namene člena 1(v) in opredelitev prednostne razvrstitve v skladu s to konvencijo:

(a) "datum začetka veljavnosti te konvencije" pomeni v odnosu do dolžnika datum, ko ta konvencija začne veljati, ali datum, ko država, v kateri je dolžnik, postane država pogodbenica, glede na to, kaj je pozneje,

in

(b) je dolžnik v državi, v kateri je njegovo središče uprave, ali če nima središča uprave, njegov kraj poslovanja, ali če ima več kot en kraj poslovanja, njegov glavni kraj poslovanja, ali če nima kraja poslovanja, njegovo običajno prebivališče.

3. Država pogodbenica lahko v izjavi iz odstavka 1 določi datum, in sicer ne prej kot tri leta po datumu, ko izjava začne veljati, na katerega se začneta uporabljati ta konvencija in Protokol, za namene določitve prednostne razvrstitve, vključno z zaščito vseh veljavnih prednostnih razvrstitev, za že veljavne pravice ali zavarovanja, ki izhajajo iz sporazuma, sklenjenega v času, ko je bil dolžnik v državi iz pododstavka (b) prejšnjega odstavka, vendar le v obsegu in na način, ki je določen v izjavi.

Člen 61

Revizijske konference, spremembe in povezane zadeve

1. Depozitar vsako leto ali kadar tako narekujejo okoliščine, pripravi poročila o tem, kako se je mednarodni sistem, določen v tej konvenciji, izvajal v praksi. Pri pripravi takih poročil depozitar upošteva poročila nadzornega organa v zvezi z delovanjem mednarodnega sistema registracije.

2. Na zahtevo najmanj 25 odstotkov držav pogodbenic depozitar po posvetovanju z nadzornim organom občasno skliče revizijske konference držav pogodbenic za preučitev:

(a) praktičnega izvajanja te konvencije in njene učinkovitosti pri omogočanju premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa predmetov, zajetih v njenih določbah;

(b) pravne razlage pogojev te konvencije in predpisov ter njihove uporabe;

(c) delovanja mednarodnega sistema registracije, delovanja registrarja in njegovega nadzora, ki ga izvaja nadzorni organ, ob upoštevanju poročil nadzornega organa, in

(d) ali so zaželene kakšne spremembe te konvencije ali ureditev, povezanih z mednarodnim registrom.

3. V skladu z odstavkom 4 se vse spremembe te konvencije odobrijo z najmanj dvotretjinsko večino držav podpisnic, ki sodelujejo na konferenci, navedeni v prejšnjem odstavku, ter začnejo veljati za države, ki so tako spremembo ratificirale, sprejele ali odobrile, kadar jih ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo tri države v skladu z določbami člena 49 o začetku veljavnosti.

4. Kadar naj bi se predlagana sprememba te konvencije uporabljala za več kot eno kategorijo opreme, se mora taka sprememba odobriti še z najmanj dvotretjinsko večino držav podpisnic vsakega protokola, ki sodelujejo na konferenci, navedeni v odstavku 2.

Člen 62

Depozitar in njegove naloge

1. Listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri Mednarodnem inštitutu za poenotenje zasebnega prava (UNIDROIT), ki je določen za depozitarja.

2. Depozitar:

(a) obvesti vse države pogodbenice o:

(i) vsakem novem podpisu ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z ustreznim datumom;

(ii) datumu začetka veljavnosti te konvencije;

(iii) vsaki izjavi, podani v skladu s to konvencijo, skupaj z ustreznim datumom;

(iv) preklicu ali spremembi vsake izjave, skupaj z ustreznim datumom, in

(v) vsakem obvestilu o odpovedi te konvencije, skupaj z datumom, ko je bila dana, in datumom, ko odpoved začne veljati;

(b) pošlje overjene izvode te konvencije vsem državam pogodbenicam;

(c) nadzornemu organu in registrarju zagotovi izvod vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z datumom, ko je bila deponirana, vsake izjave oziroma preklica ali spremembe izjave ter vsakega obvestila o odpovedi skupaj z datumom obvestila, pri čemer zagotovi, da so informacije preprosto in v celoti razpoložljive, in

(d) opravlja druge naloge, ki so običajne za depozitarje.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali to konvencijo.

V Cape Townu, šestnajstega novembra dva tisoč ena, v enem izvirniku v angleškem, arabskem, kitajskem, francoskem, ruskem in španskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna, taka verodostojnost pa začne veljati, ko skupni sekretariat konference pod vodstvom predsednika konference v devetdesetih dneh potrdi skladnost besedil.

--------------------------------------------------