SL Uradni list Evropske unije L 75/3

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020

EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: Unija,

ter

KRALJEVINA NORVEŠKA, v nadaljnjem besedilu: Norveška,

v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma, sklenjenega med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško v zvezi s pristopom slednjih k izvajanju, uporabi in razvijanju schengenskega pravnega reda (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi z Norveško),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Unija je z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta vzpostavila instrument za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost (2).

(2) Uredba (EU) št. 515/2014 pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma o pridružitvi z Norveško.

(3) Ker Uredba (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) neposredno vpliva na uporabo določb Uredbe (EU) št. 515/2014, s čimer spreminja njen pravni okvir, in ker so bili za sprejetje Uredbe (EU) št. 514/2014, o katerem je bila Norveška uradno obveščena, uporabljeni postopki iz Sporazuma o pridružitvi z Norveško, pogodbenici priznavata, da Uredba (EU) št. 514/2014 pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma o pridružitvi z Norveško v obsegu, v katerem je potrebna za izvajanje Uredbe (EU) št. 515/2014.

(4) Člen 5(7) Uredbe (EU) št. 515/2014 določa, da države, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda – med njimi Norveška –, sodelujejo v instrumentu v skladu z določbami Uredbe ter da se sklenejo dogovori o finančnih prispevkih teh držav in sprejmejo dopolnilna pravila, potrebna za tako sodelovanje, vključno z določbami, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije in pooblastilo Računskemu sodišču, da izvaja revizije.

(5) Instrument za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: Sklad za notranjo varnost – meje in vizumi) je poseben instrument v okviru schengenskega pravnega reda, ki je bil zasnovan za zagotavljanje delitve bremena in finančne podpore na področju zunanjih meja in vizumske politike v državah članicah in pridruženih državah.

(6) Člen 60 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila o posrednem upravljanju, ki se uporabljajo, kadar so tretjim državam, vključno s pridruženimi državami, poverjene naloge izvrševanja proračuna.

(7) Člen 17(4) Uredbe (EU) št. 514/2014 določa, da so izdatki, ki so odgovornemu organu, ki še ni bil uradno imenovan, nastali v letu 2014, upravičeni, s čimer je zagotovljen gladek prehod s Sklada za zunanje meje na Sklad za notranjo varnost. Prav tako je pomembno, da se enako odraža v tem sporazumu. Glede na to, da ta sporazum ni začel veljati pred koncem leta 2014, je nujno zagotoviti upravičenost izdatkov, nastalih pred tem in do uradnega imenovanja odgovornega organa, pod pogojem, da so bili sistemi upravljanja in nadzora, ki so se uporabljali pred uradnim imenovanjem, dejansko isti kot sistemi, ki so veljavni po uradnem imenovanju odgovornega organa.

(8) Za poenostavitev izračuna in uporabe letnih prispevkov Norveške za Sklad za notranjo varnost – meje in vizumi bodo prispevki Norveške za obdobje 2014–2020 plačani v petih letnih obrokih od leta 2016 do leta 2020. Za leta od 2016 do 2018 so letni prispevki določeni v fiksnih zneskih, prispevka za leti 2019 in 2020 pa bosta določena v letu 2019 na podlagi bruto domačega proizvoda vseh držav, ki sodelujejo v Skladu za notranjo varnost – meje in vizumi, pri čemer se bodo upoštevala dejansko opravljena plačila –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Področje uporabe

Ta sporazum določa dopolnilna pravila, potrebna za sodelovanje Norveške v Skladu za notranjo varnost – meje in vizumi, v skladu z Uredbo (EU) št. 515/2014.

Člen 2

Finančno poslovodenje in nadzor

1. Norveška sprejme potrebne ukrepe za zagotavljanje skladnosti z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in prava Unije, katerega pravna podlaga izhaja iz PDEU, ki zadevajo finančno poslovodenje in nadzor.

Določbe PDEU in sekundarne zakonodaje, ki sos navedene v prvem pododstavku so naslednje:

(a) člen 287(1), (2) in (3) PDEU;

(b) členi 30, 32 in 57, točka (i) člena 58(1)(c), člen 60 ter člena 79(2) in 108(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;

(c) členi 32, 38, 42, 84, 88, 142 in 144 Delegirane Uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (5);

(d) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (6);

(e) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

Pogodbenici se lahko soglasno odločita za spremembo tega seznama.

2. Norveška na svojem ozemlju uporablja določbe iz odstavka 1 skladno s tem sporazumom.

Člen 3

Spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja

Sredstva, dodeljena Norveški v okviru Sklada za notranjo varnost – meje in vizumi, se uporabijo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Člen 4

Spoštovanje načela izogibanja navzkrižja interesov

Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju in upravljanju proračuna, vključno s pripravljalnimi akti v zvezi s tem, reviziji ali kontroli proračuna na ozemlju Norveške, je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Unije.

Člen 5

Izvršba

Sklepi Komisije, ki nalagajo denarno obveznost osebam, ki niso države, so izvršljivi na ozemlju Norveške.

Izvršbo urejajo pravila civilnega postopka, ki veljajo na Norveškem. Nacionalni organ, ki ga v ta namen določi vlada Norveške ter o tem obvesti Komisijo, priloži sklepu izvršilni nalog, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overovitve verodostojnosti sklepa.

Ko so te formalnosti na zahtevo Komisije izpolnjene, lahko ta preide na izvršbo v skladu z nacionalnim pravom tako, da zadevo predloži neposredno pristojnemu organu.

Izvršba se lahko odloži le z odločbo Sodišča Evropske unije. Za odločanje o pritožbah v zvezi z nepravilnim izvajanjem izvršb pa so pristojna sodišča Norveške.

Člen 6

Zaščita finančnih interesov Unije pred goljufijami

1. Norveška

(a) preprečuje goljufije in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, z ukrepi, ki delujejo odvračilno in so takšni, da na Norveškem omogočajo učinkovito zaščito;

(b) za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, sprejme enake ukrepe, kot jih sprejme za preprečevanje goljufij, ki škodijo njegovim lastnim finančnim interesom, ter

(c) usklajuje svoje ukrepe, katerih cilj je zaščita finančnih interesov Unije pred goljufijami, z državami članicami in Komisijo.

2. Norveška sprejme ukrepe, enakovredne ukrepom, ki jih je sprejela Unija v skladu s členom 325(4) PDEU, in ki veljajo na dan podpisa tega sporazuma.

Pogodbenici se lahko soglasno odločita za sprejetje ukrepov, enakovrednih vsem poznejšim ukrepom, ki jih sprejme Unija v skladu s tem členom.

Člen 7

Pregledi in inšpekcije na kraju samem, ki jih opravi Komisija (OLAF)

Brez poseganja v njene pravice na podlagi člena 5(8) Uredbe (EU) št. 514/2014 je Komisija (Evropski urad za boj proti goljufijam – OLAF) pooblaščena za opravljanje pregledov in inšpekcij na kraju samem na ozemlju Norveške v zvezi s Skladom za notranjo varnost – meje in vizumi, in sicer v skladu s pogoji, določenimi v Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96.

Organi Norveške olajšujejo preglede in inšpekcije na kraju samem, ki se lahko na željo organov opravijo skupaj z njimi.

Člen 8

Računsko sodišče

V skladu s členom 287(3) PDEU in poglavjem 1 naslova X prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ima Računsko sodišče možnost, da v zvezi s Skladom za notranjo varnost – meje in vizumi opravlja revizije v prostorih katerega koli organa, ki vodi računovodske evidence prihodkov ali odhodkov v imenu Unije na ozemlju Norveške, ter tudi v prostorih katere koli fizične ali pravne osebe, ki prejema plačila iz proračuna.

Računsko sodišče opravlja revizije na Norveškem v povezavi z nacionalnimi revizijskimi organi ali – če ti nimajo potrebnih pooblasti – s pristojnimi nacionalnimi službami. Računsko sodišče in revizijski organi, uradi ali agencije Norveške sodelujejo v duhu zaupanja, pri čemer ohranjajo svojo neodvisnost. Ti organi, uradi ali agencije ali službe obvestijo Računsko sodišče, ali nameravajo sodelovati pri reviziji.

Računsko sodišče ima najmanj enake pravice kot Komisija, kakor so določene v členu 5(7) Uredbe (EU) št. 514/2014 in členu 7 tega sporazuma.

Člen 9

Javna naročila

Norveška uporablja določbe svoje zakonodaje s področja javnega naročanja v skladu s Prilogo XVI k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (8).

Člen 10

Finančni prispevki

1. Norveška za leta od 2016 do 2018 izvrši letna plačila v proračun Sklada za notranjo varnost – meje in vizumi v skladu z naslednjo razpredelnico:

(Vsi zneski v EUR) 2016 2017 2018 Norveška 19 777 712 19 777 712 19 777 712

2. Prispevki Norveške za leti 2019 in 2020 se izračunajo v skladu z njegovim bruto domačim proizvodom (BDP) v ustreznem letu kot odstotkom BDP vseh držav, ki sodelujejo v Skladu za notranjo varnost – meje in vizumi, v skladu s formulo, opredeljeno v Prilogi.

3. Norveška plača finančne prispevke iz tega člena ne glede na datum sprejetja nacionalnega programa iz člena 14 Uredbe (EU) št. 514/2014.

Člen 11

Uporaba finančnih prispevkov

1. Skupni znesek letnih plačil za leti 2016 in 2017 se razporedi na naslednji način:

(a) 75 % za vmesni pregled iz člena 8 Uredbe (EU) št. 515/2014;

(b) 15 % za razvoj informacijskih sistemov iz člena 15 Uredbe (EU) št. 515/2014, če bodo do 30. junija 2017 sprejeti ustrezni zakonodajni akti Unije;

(c) 10 % za ukrepe Unije iz člena 13 Uredbe (EU) št. 515/2014 in nujno pomoč iz člena 14 Uredbe (EU) št. 515/2014.

Če se znesek iz točke (b) ne dodeli ali porabi, ga Komisija v skladu s postopkom iz drugega pododstavka člena 5(5)(b) Uredbe (EU) št. 515/2014 ponovno dodeli za posebne ukrepe iz člena 7 Uredbe (EU) št. 515/2014.

Če ta sporazum ne začne veljati ali se začasno uporabljati do 1. junija 2017, se celoten prispevek Norveške uporabi v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2. Skupni znesek letnih plačil za leta 2018, 2019 in 2020 se razporedi na naslednji način:

(a) 40 % za posebne ukrepe iz člena 7 Uredbe (EU) št. 515/2014;

(b) 50 % za razvoj informacijskih sistemov iz člena 15 Uredbe (EU) št. 515/2014, če bodo do 31. decembra 2018 sprejeti ustrezni zakonodajni akti Unije;

(c) 10 % za ukrepe Unije iz člena 13 Uredbe (EU) št. 515/2014 in nujno pomoč iz člena 14 Uredbe (EU) št. 515/2014.

Če se znesek iz točke (b) ne dodeli ali porabi, ga Komisija v skladu s postopkom iz drugega pododstavka člena 5(5)(b) Uredbe (EU) št. 515/2014 ponovno dodeli za posebne ukrepe iz člena 7 Uredbe (EU) št. 515/2014.

3. Dodatni zneski, dodeljeni za vmesni pregled, ukrepe Unije, posebne ukrepe ali program o razvoju informacijskih sistemov, se uporabijo v skladu z ustreznim postopkom iz ene od naslednjih določb:

(a) člena 6(2) Uredbe (EU) št. 514/2014;

(b) člena 8(7) Uredbe (EU) št. 515/2014;

(c) člena 7(3) Uredbe (EU) št. 515/2014;

(d) drugega pododstavka člena 15 Uredbe (EU) št. 515/2014.

4. Komisija lahko iz plačil, ki jih je izvršila Norveška, na leto porabi do 142 919 EUR za financiranje upravnih odhodkov v zvezi z osebjem ali zunanjim osebjem, potrebnim za podporo izvajanju Uredbe (EU) št. 515/2014 in tega sporazuma s strani Norveške.

Člen 12

Zaupnost

Informacije v kakršni koli obliki, sporočene ali pridobljene na podlagi tega sporazuma, so poslovna skrivnost in se varujejo tako, kot je za podobne informacije določeno z določbami, ki veljajo za institucije Unije, in z zakonodajo Norveške. Take informacije se smejo sporočati le osebam v institucijah Unije, državah članicah ali na Norveškem, ki morajo biti zaradi svoje funkcije z njimi seznanjene, in se ne smejo uporabljati v drug namen kot za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov pogodbenic.

Člen 13

Imenovanje odgovornega organa

1. Norveška uradno obvesti Komisijo o uradnem imenovanju na ministrski ravni odgovornega organa, pristojnega za upravljanje in nadzor izdatkov v okviru Sklada za notranjo varnost – meje in vizumi, in sicer čim prej po odobritvi nacionalnega programa.

2. Imenovanje iz odstavka 1 se organu podeli, če izpolnjuje merila za imenovanje v zvezi z notranjim okoljem, dejavnostmi nadzora, obveščanjem, sporočanjem ter spremljanjem, kakor so določena v Uredbi (EU) št. 514/2014 oziroma na podlagi te uredbe.

3. Imenovanje odgovornega organa temelji na mnenju revizijskega telesa, ki je lahko revizijski organ in ki oceni, ali odgovorni organ izpolnjuje merila za imenovanje. To revizijsko telo je lahko avtonomna javna institucija, pristojna za spremljanje, vrednotenje in revizijo uprave. Revizijsko telo deluje neodvisno od odgovornega organa in svoje delo opravlja skladno z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi. Norveška lahko odločitev o imenovanju utemelji na podlagi tega, ali so sistemi upravljanja in nadzora v bistvu enaki kot tisti, ki so se uporabljali v predhodnem obdobju, in ali so delovali učinkovito. Če obstoječi rezultati revizije in nadzora pokažejo, da imenovani organ ne izpolnjuje več meril za imenovanje, Norveška s sprejetjem potrebnih ukrepov zagotovi, da so pomanjkljivosti pri izvajanju nalog tega organa odpravljene, med drugim tudi s preklicem imenovanja.

Člen 14

Opredelitev proračunskega leta

Za namene tega sporazuma proračunsko leto iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 zajema plačane izdatke in prejete prejemke, ki so bili knjiženi v računovodski izkaz odgovornega organa v obdobju od 16. oktobra leta „N –1“ do 15. oktobra leta „N“.

Člen 15

Upravičenost izdatkov

Z odstopanjem od člena 17(3)(b) in člena 17(4) Uredbe (EU) št. 514/2014 so izdatki upravičeni tudi, kadar jih je odgovorni organ plačal, preden je bil uradno imenovan v skladu s členom 13 tega sporazuma, pod pogojem, da so sistemi upravljanja in nadzora, ki so se uporabljali pred uradnim imenovanjem, dejansko isti kot sistemi, ki so veljavni po uradnem imenovanju odgovornega organa.

Člen 16

Zahtevek za plačilo letne razlike

1. Do 15. februarja leta, ki sledi proračunskemu letu, Norveška Komisiji predloži dokumente in informacije, ki se zahtevajo v točkah (b) in (c) prvega pododstavka člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Z odstopanjem od člena 44(1) Uredbe (EU) št. 514/2014 in v skladu s tretjim pododstavkom člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Norveška Komisiji predloži mnenje iz drugega pododstavka člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 najpozneje do 15. marca leta, ki sledi proračunskemu letu.

Predloženi dokumenti iz tega odstavka se uporabijo kot zahtevek za plačilo letne razlike.

2. Dokumenti iz odstavka 1 se pripravijo v skladu s predlogami, ki jih je Komisija sprejela na podlagi člena 44(3) Uredbe (EU) št. 514/2014.

Člen 17

Poročilo o izvajanju

Z odstopanjem od člena 54(1) Uredbe (EU) št. 514/2014 in v skladu s tretjim pododstavkom člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Norveška Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju nacionalnega programa v preteklem proračunskem letu do 15. februarja vsakega leta do vključno leta 2022 in lahko te informacije objavi na ustrezni ravni.

Prvo letno poročilo o izvajanju nacionalnega programa se predloži 15. februarja po začetku veljavnosti ali začasne uporabe tega sporazuma.

Prvo poročilo zajema proračunska leta od 2014 naprej do proračunskega leta pred letom, v katerem je bilo treba predložiti prvo letno poročilo v skladu z drugim odstavkom. Norveška predloži končno poročilo o izvajanju nacionalnega programa do 31. decembra 2023.

Člen 18

Sistem elektronske izmenjave podatkov

V skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) št. 514/2014 se vse uradne izmenjave informacij med Norveško in Komisijo izvedejo s sistemom elektronske izmenjave podatkov, ki ga za ta namen zagotovi Komisija.

Člen 19

Začetek veljavnosti

1. Depozitar tega sporazuma je generalni sekretar Sveta Evropske unije.

2. Pogodbenici ta sporazum odobrita v skladu s svojimi postopki. O dokončanju teh postopkov se medsebojno uradno obvestita.

3. Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca, ki sledi predložitvi zadnjega uradnega obvestila iz odstavka 2.

4. Pogodbenici začasno uporabljata ta sporazum, razen člena 5, od dneva, ki sledi dnevu podpisa Sporazuma, ne glede na ustavne zahteve.

Člen 20

Veljavnost in prenehanje

1. Unija ali Norveška lahko ta sporazum odpovesta z uradnim obvestilom drugi pogodbenici o taki odločitvi. Sporazum preneha veljati tri mesece po dnevu tega uradnega obvestila. Projekti in dejavnosti, ki so v trenutku prenehanja v teku, se nadaljujejo v skladu s pogoji, določenimi v tem sporazumu. Pogodbenici soglasno urejata vse morebitne ostale posledice prenehanja.

2. Ta sporazum preneha veljati, ko preneha veljati Sporazum o pridružitvi z Norveško v skladu s členom 8(4), členom 11(3) ali členom 16 Sporazuma o pridružitvi z Norveško.

Člen 21

Jeziki

Ta sporazum je sestavljen v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in norveškem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Съставено в Брюксел на осми декември през две хиляди и шестнадесета година. Hecho en Bruselas, el ocho de diciembre de dos mil dieciséis. V Bruselu dne osmého prosince dva tisíce šestnáct. Udfærdiget i Bruxelles den ottende december to tusind og seksten. Geschehen zu Brüssel am achten Dezember zweitausendsechzehn. Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta detsembrikuu kaheksandal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι. Done at Brussels on the eighth day of December in the year two thousand and sixteen. Fait à Bruxelles, le huit décembre deux mille seize. Sastavljeno u Bruxellesu osmog prosinca godine dvije tisuće šesnaeste. Fatto a Bruxelles, addì otto dicembre duemilasedici. Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada astotajā decembrī. Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų gruodžio aštuntą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év december havának nyolcadik napján. Magħmul fi Brussell, fit-tmien jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u sittax. Gedaan te Brussel, acht december tweeduizend zestien. Sporządzono w Brukseli dnia ósmego grudnia roku dwa tysiące szesnastego. Feito em Bruxelas, em oito de dezembro de dois mil e dezasseis. Întocmit la Bruxelles la opt decembrie două mii șaisprezece. V Bruseli ôsmeho decembra dvetisícšestnásť. V Bruslju, dne osmega decembra leta dva tisoč šestnajst. Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakuusitoista. Som skedde i Bryssel den åttonde december år tjugohundrasexton. Utferdiget i Brussel, den åttende desember totusenogseksten. За Европейския съюз Рог la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Za Europsku uniju Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen For Den europeiske union За Кралство Норвегия Por el Reino de Noruega Za Norské království For Kongeriget Norge Für das Königreich Norwegen Norra Kuningriigi nimel Για το Βασίλειο της Νορβηγίας For the Kingdom of Norway Pour le Royaume de Norvège Za Kraljevinu Norvešku Per il Regno di Norvegia Norvēģijas Karalistes vārdā – Norvegijos Karalystės vardu A Norvég Királyság részéről Għar-Renju tan-Norveġja Voor het Koninkrijk Noorwegen W imieniu Królestwa Norwegii Pelo Reino da Noruega Pentru Regatul Norvegiei Za Nórske kráľovstvo Za Kraljevino Norveško Norjan kuningaskunnan puolesta För Konungariket Norge For Kongeriket Norge

(1) ULEU L 176, 10.7.1999, str. 36.

(2) Uredba (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES (ULEU L 150, 20.5.2014, str. 143).

(3) Uredba (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (UL L 150, 20.5.2014, str. 112).

(4) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (ULEU L 298, 26.10.2012, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) št. 547/2014 z dne 15. maja 2014 (ULEU L 163, 29.5.2014, str. 18).

(5) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (ULEU L 362, 31.12.2012, str. 1).

(6) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (ULEU L 292, 15.11.1996, str. 2).

(7) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (ULEU L 248, 18.9.2013, str. 1).

(8) ULEU L 1, 3.1.1994, str. 461.