PRILOGA V

INDONEZIJSKI SISTEM ZA ZAGOTAVLJANJE ZAKONITOSTI LESA

1. Uvod

Cilj: zagotoviti, da so sečnja, prevoz, predelava in prodaja okroglega lesa in predelanih lesnih proizvodov v skladu z vsemi zadevnimi indonezijskimi zakoni in drugimi predpisi.

Indonezija, ki je znana po pionirski vlogi v boju proti nezakoniti sečnji ter trgovini z nezakonito pridobljenim lesom in lesnimi proizvodi, je septembra 2001 na Baliju gostila vzhodnoazijsko ministrsko konferenco o izvrševanju zakonodaje in upravljanju na področju gozdov (FLEG), ob koncu katere je bila sprejeta Deklaracija o izvrševanju zakonodaje in upravljanju na področju gozdov (Balijska deklaracija). Od takrat Indonezija še vedno vodi mednarodno sodelovanje v boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini.

V okviru mednarodnih prizadevanj za rešitev teh vprašanj se vse več držav porabnic obvezuje, da bodo sprejele ukrepe za preprečevanje trgovine z nezakonitim lesom na svojih trgih, medtem ko se države proizvajalke obvezujejo, da bodo zagotovile mehanizem za zagotavljanje zakonitosti svojih lesnih proizvodov. Pomembno je vzpostaviti verodostojen sistem za zagotavljanje zakonitosti sečnje, prevoza, predelave lesa in trgovine z njim ter predelanih lesnih proizvodov.

Indonezijski sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa (v nadaljnjem besedilu: TLAS) zagotavlja, da so les in lesni proizvodi, izdelani in predelani v Indoneziji, iz zakonitih virov ter popolnoma v skladu z zadevnimi indonezijskimi zakoni in drugimi predpisi, kot je bilo potrjeno z neodvisno revizijo in kar spremlja civilna družba.

1.1 Indonezijski zakoni in drugi predpisi kot temelj sistema TLAS

Z indonezijsko uredbo o standardih in smernicah za oceno uspešnosti trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in preverjanju zakonitosti lesa v gozdovih v državni in zasebni lasti (Uredba ministra za gozdarstvo P.38/Menhut-II/2009) je vzpostavljen sistem TLAS. Sistem TLAS vključuje tudi indonezijski trajnostni sistem in cilje za izboljšanje upravljanja gozdov, odpravo nezakonite sečnje in z njo povezane trgovine z lesom ter zagotavljanje verodostojnosti in izboljšanje ugleda indonezijskih lesnih proizvodov.

Sistem TLAS vključuje naslednje elemente:

1. standarde zakonitosti;

2. nadzor nad dobavno verigo;

3. postopke preverjanja;

4. shemo izdajanja dovoljenj;

5. spremljanje.

TLAS je osnovni sistem, ki se uporablja za zagotavljanje zakonitosti lesa in lesnih proizvodov, izdelanih v Indoneziji za izvoz v Unijo in na druge trge.

1.2 Razvoj sistema TLAS: sodelovanje z več deležniki

Od leta 2003 številni indonezijski deležniki v gozdarstvu dejavno sodelujejo pri razvoju, izvajanju in ocenjevanju sistema TLAS, s čimer zagotavljajo boljši nadzor, preglednost in verodostojnost v postopku. Leta 2009 je bila s pomočjo sodelovanja z več deležniki izdana Uredba ministra za gozdarstvo P.38/Menhut-II/2009, ki so ji sledile tehnične smernice generalnega direktorata za rabo gozdov št. 6/VI-SET/2009 in št. 02/VI-BPPHH/2010, ki so bile spremenjene z uredbami ministra za gozdarstvo P.68/Menhut-II/2011, P.45/Menhut-II/2012, P.42/Menhut-II/2013, ter tehnične smernice generalnega direktorata za rabo gozdov P.8/VI-SET/2011 in P.8/VI-BPPHH/2012.

Na podlagi izkušenj iz začetnega izvajanja sistema TLAS, rezultatov skupne ocene v skladu s Prilogo VIII k temu sporazumu in priporočil različnih deležnikov so bili predpisi ponovno spremenjeni s sodelovanjem z več deležniki, tako da sta bili sprejeti uredbi ministra za gozdarstvo P.43/Menhut-II/2014, in sicer junija 2014, in P.95/Menhut-II/2014 decembra 2014, čemur so sledile tehnične smernice generalnega direktorata za rabo gozdov št. P.14/VI-BPPHH/2014 decembra 2014 in št. P.1/VI-BPPHH/2015 januarja 2015 (v nadaljnjem besedilu: smernice sistema TLAS).

Proces sodelovanja z vsemi deležniki se bo nadaljeval med izvajanjem sistema TLAS.

2. Področje uporabe sistema TLAS

Gozdne vire za indonezijsko proizvodnjo je mogoče okvirno razdeliti glede na dve vrsti lastništva: na državne gozdove in na gozdove/zemljišča v zasebni lasti. Državni gozdovi vključujejo lesnoproizvodne gozdove za dolgoročno trajnostno proizvodnjo lesa na podlagi različnih vrst dovoljenj in gozdna območja, katerih namembnost je mogoče spremeniti za negozdarske namene, na primer za naseljevanje ali kmetijske nasade. Uporaba sistema TLAS za državne gozdove in gozdove/zemljišča v zasebni lasti je določena v Prilogi II.

Sistem TLAS zajema les in lesne proizvode iz vseh vrst dovoljenj ter postopke vseh trgovcev z lesom, predelovalcev nižje v proizvodni verigi, izvoznikov in uvoznikov.

Sistem TLAS zajema lesne proizvode, namenjene za domači in mednarodni trg. Zakonitost se preverja pri vseh indonezijskih proizvajalcih, predelovalcih in trgovcih, vključno s tistimi, ki oskrbujejo domači trg.

Sistem TLAS zahteva, da se uvoženi les in lesni proizvodi ocarinijo ter da so v skladu z indonezijskimi predpisi o uvozu. Navedeni predpisi zahtevajo, da morajo biti uvoženemu lesu in lesnim proizvodom priloženi dokumenti in druga dokazila, ki zagotavljajo zakonitost lesa v državi sečnje. Vse vrste lesa in lesnih proizvodov, uvoženih v Indonezijo, morajo biti zajete v dobavni verigi, nadzor nad katero je v celoti skladen z vsemi zadevnimi indonezijskimi predpisi.

Nekateri lesni proizvodi lahko vsebujejo reciklirane materiale. Posebne zakonske zahteve za recikliran les so opisane v standardih zakonitosti in smernicah sistema TLAS.

Zaseženi les se lahko prodaja izključno za uporabo na domačem trgu, z izjemo zasežanega lesa, ki je bil posekan v zaščitenih gozdovih in ki ga je treba uničiti. Izvajalci kakršnih koli dejavnosti, ki prejemajo zaseženi les, morajo izvajati ukrepe za ločevanje tega lesa od drugega blaga in obvestiti organ za ugotavljanje skladnosti (OUS), ki bo takoj opravil posebne revizije, da se zagotovi, da ta les ne vstopi v izvozno dobavno verigo. Zaseženi les ne sme biti zajet v izvoznem dovoljenju.

Spremembe v postopkih za izkoriščanje in/ali upravljanje lesa iz tradicionalnih gozdov, s katerimi bi se obravnavalo izvajanje Odločbe ustavnega sodišča (MK) št. 35/PUU-X/2012, se uvedejo po sprejetju ustrezne izvedbene zakonodaje.

Les in lesni proizvodi v tranzitu so izrecno izvzeti iz določenih glavnih carinskih območij. Zato ta les v tranzitu ne vstopa v glavna carinska območja in tudi ne bo vključen v dobavne verige lesa iz Indonezije. Za les v tranzitu ne bo izdano nobeno izvozno dovoljenje.

2.1 Standardi zakonitosti sistema TLAS

Sistem TLAS temelji na posebnih standardih zakonitosti lesa, ki zajema vse vrste lesnih virov (dovoljenj in gospodarskih subjektov) ter vse dejavnosti gospodarskih subjektov. Ti standardi in smernice za njihovo preverjanje so določeni v Prilogi II.

Sistem TLAS vključuje tudi ‚Standard in smernice za oceno uspešnosti trajnostnega upravljanja gozdov (TGG)‘. Pri oceni trajnostnega gospodarjenja z gozdovi na podlagi standarda TGG se preveri tudi, ali revidirani subjekt ravna v skladu z zadevnimi merili zakonitosti sistema TLAS. Imetniki dovoljenj, ki delujejo na območjih lesnoproizvodnih gozdov na zemljiščih v državni lasti (trajno gozdno območje), morajo izpolnjevati zadevni standard zakonitosti in standarde TGG. Za izpolnjevanje standardov zakonitosti se lahko sprva odločijo sami, vendar morajo najpozneje do datuma, ko preneha veljati njihovo prvotno potrdilo o zakonitosti, izpolnjevati tako standarde zakonitosti kot tudi standarde za trajnostno gospodarjenje z gozdovi.

3. Nadzor nad lesno dobavno verigo

Imetnik dovoljenja (v primeru koncesij), ali lastnik zemljišča (v primeru zasebnega zemljišča), ali podjetje (v primeru trgovcev, predelovalcev in izvoznikov) dokaže, da je vsak člen njegove dobavne verige nadzorovan in dokumentiran, kot je določeno v uredbah ministra za gozdarstvo P.30/Menhut-II/2012, P.41/Menhut-II/2014 in P.42/Menhut-II/2014 (v nadaljnjem besedilu: uredbe). S temi uredbami se zahteva, da pokrajinski in okrožni gozdarski uradniki opravijo preverjanje na terenu in potrdijo dokumente, ki jih predložijo imetniki dovoljenj, lastniki zemljišč ali predelovalci v vsakem členu dobavne verige.

Ključni dokumenti za operativni nadzor na vsaki točki dobavne verige so povzeti v diagramu 1.

Vsem pošiljkam v dobavni verigi morajo biti priložene ustrezne prevozne listine, v katerih se navede, ali je material zajet v veljavnem spričevalu SVLK ali razglašen za zakonitega z uporabo dobaviteljeve izjave o skladnosti ali izhaja iz zaseženih virov. Lastnik ali skrbnik kakršne koli pošiljke lesa ali lesnih proizvodov v vsaki točki v dobavni verigi mora zabeležiti, ali ima ta pošiljka potrdilo SVLK ali je razglašena za zakonito z uporabo dobaviteljeve izjave o skladnosti ali izhaja iz zaseženih virov. Če pošiljka vključuje zasežen les, mora lastnik ali skrbnik pošiljke uporabiti učinkovit sistem za ločevanje lesa in lesnih proizvodov iz preverjenih zakonitih virov, zaseženega lesa ali lesnih proizvodov ter voditi evidence, ki razlikujejo med temi viri.

Gospodarski subjekti v dobavni verigi morajo voditi popolne evidence o prejetem, skladiščenem, predelanem in dostavljenem lesu in lesnih proizvodih. Te evidence morajo omogočati poznejše usklajevanje podatkov o količinah med posameznimi členi dobavne verige. Taki podatki se predložijo pokrajinskim in okrožnim gozdarskim uradnikom, ki izvedejo usklajevanje. Glavne dejavnosti in postopki, vključno z usklajevanjem, za vsako fazo dobavne verige in vloga organov za ugotavljanje skladnosti pri ocenjevanju celovitosti dobavne verige so dodatno pojasnjeni v Dodatku k tej prilogi.

Diagram 1

Nadzor nad dobavno verigo s prikazom ključnih dokumentov, ki so potrebni na vsaki točki v dobavni verigi, kjer poteka usklajevanje podatkov

4. Institucionalna ureditev preverjanja zakonitosti in izdajanja izvoznih dovoljenj

4.1 Uvod

Indonezijski sistem TLAS temelji na pristopu, znanem kot ‚izdajanje dovoljenj po posameznih gospodarskih subjektih‘, ki ima veliko skupnega s sistemom za potrjevanje proizvodov ali sistemom gospodarjenja z gozdovi. Indonezijsko ministrstvo za gozdarstvo imenuje vrsto organov za ugotavljanje skladnosti (Lembaga Penilai/LP in Lembaga Verifikasi/LV), ki jih pooblasti za revidiranje zakonitosti postopkov proizvajalcev lesa, trgovcev z lesom, predelovalcev in izvoznikov lesa (v nadaljnjem besedilu: gospodarski subjekti).

Organe za ugotavljanje skladnosti (OUS) akreditira indonezijski nacionalni akreditacijski organ (KAN). OUS najamejo gospodarski subjekti, ki želijo, da bi bili njihovi postopki potrjeni kot zakoniti. OUS morajo delovati v skladu s standardom ISO/IEC 17065. OUS o rezultatih revizij obvestijo revidirani subjekt in ministrstvo za gozdarstvo. Povzetki poročil so na voljo javnosti.

OUS preveri, ali revidirani subjekt deluje v skladu z indonezijsko opredelitvijo zakonitosti, kot je navedena v Prilogi II, vključno z učinkovitim izvajanjem nadzora za preprečevanje vstopa materiala iz neznanih virov v njegove dobavne verige. Kadar je revidirani subjekt, ki deluje v državnih gozdovih ali veliki industriji (primarna industrija z zmogljivostjo nad 6 000 m3 na leto, sekundarna industrija z naložbo nad 500 milijonov IDR), skladen, se zanj izda potrdilo o zakonitosti SVLK, ki velja 3 (tri) leta. V tem obdobju OUS izvaja letne nadzorne obiske za preverjanje vzdrževanja skladnosti. Za revidirane subjekte, ki delujejo v majhni industriji (primarna industrija z zmogljivostjo, manjšo od 6 000 m3/leto, sekundarna industrija z naložbo pod 500 milijonov IDR), potrdilo o zakonitosti velja 6 (šest) let, 10 (deset) let pa za gospodarske subjekte v gozdovih/na zemljiščih v zasebni lasti. V teh primerih potekajo nadzorni obiski OUS vsako drugo leto (vsaki dve leti).

Gospodarski subjekti v gozdovih/na zemljiščih v zasebni lasti, domače obrti, obrtniki/rokodelci, primarna industrija, ki predeluje izključno les iz gozdov/z zemljišč v zasebni lasti in ne more neposredno izvažati, registrirana skladišča (za trgovanje z lesom ali predelanim lesom, ki izhaja izključno iz gozdov/z zemljišč v zasebni lasti ali po sistemu SVLK preverjenih dejavnosti v okviru Perum Perhutani) in uvozniki lahko za dokazovanje zakonitosti svojega lesa in lesnih proizvodov uporabljajo izjave dobaviteljev o skladnosti in jih zato OUS ne pregledujejo (glej oddelek 5.3).

Organi LV delujejo tudi kot organi za izdajanje izvoznih dovoljenj. Preverjajo veljavnost potrdil SVLK izvoznikov in izvozno registracijo ter usklajenost izvoznikovih izjav o podatkih (mesečne bilance), preden izdajo izvozna dovoljenja v obliki dokumentov V-Legal ali dovoljenj FLEGT. Tako je izvoz lesnih proizvodov, ki so zajeti v Prilogi I in so brez izvoznega dovoljenja, prepovedan. Blagu, ki se izvaža v Evropsko unijo in ki izpolnjuje te pogoje, se izda dovoljenje FLEGT, blagu za izvoz v druge namembne kraje pa se izdajo dokumenti V-Legal.

Smernice TLAS določajo, da imajo indonezijske skupine civilne družbe, posamezniki in skupnosti pravico spremljati izvajanje sistema TLAS v praksi. Taki neodvisni opazovalci lahko ocenijo skladnost poslovanja z zahtevami iz opredelitve zakonitosti in skladnost postopkov revizije in izdaje licenc z zahtevami sistema TLAS ter lahko vložijo pritožbe OUS, organom za izdajanje dovoljenj, KAN in ministrstvu za gozdarstvo.

Diagram 2

Razmerje med različnimi subjekti, vključenimi v izvajanje sistema TLAS

4.2 Organi za ugotavljanje skladnosti in enote za izdajanje dovoljenj

Organi za ugotavljanje skladnosti (OUS) imajo v indonezijskem sistemu ključno vlogo. Pooblaščeni so s strani ministrstva za gozdarstvo, najamejo pa jih posamezni gospodarski subjekti, in sicer za preverjanje zakonitosti proizvodnih, lesnopredelovalnih in trgovinskih dejavnosti posameznih gospodarskih subjektov v dobavni verigi, vključno s celovitostjo dobavne verige.

Obstajata dve vrsti organov OUS: (i) organi za ocenjevanje (Lembaga Penilai/LP), ki revidirajo delovanje enot za gospodarjenje z gozdovi (FMU) v državnih gozdovih na podlagi standardov trajnosti in zahtev iz standarda zakonitosti; in (ii) organi za preverjanje (Lembaga Verifikasi/LV), ki revidirajo delovanje FMU, industrije, temelječe na gozdarstvu, trgovcev in izvoznikov na podlagi standardov zakonitosti.

Organi LP in LV morajo za zagotovitev najboljše kakovosti navedenih revizij, s katerimi se preverjajo standardi zakonitosti, kot so določeni v Prilogi II, razviti potrebne sisteme upravljanja, v katerih so obravnavane pristojnost, doslednost, nepristranskost, preglednost in zahteve glede postopka ocenjevanja, kot so določene v standardu ISO/IEC 17065. Te zahteve so opredeljene v smernicah sistema TLAS. Organe za ugotavljanje skladnosti (OUS) akreditira indonezijski nacionalni akreditacijski organ (KAN).

Organi LV lahko delujejo tudi kot organi za izdajanje dovoljenj. V takem primeru izdajajo izvozna dovoljenja za lesne proizvode, namenjene na mednarodne trge. Za trge, ki niso v Uniji, organi za izdajanje dovoljenj izdajo dokumente V-Legal, za trg Unije pa dovoljenja FLEGT v skladu z zahtevami iz Priloge IV. Podrobni postopki za izdajanje dokumentov V-Legal in dovoljenj FLEGT za izvozne pošiljke so opisani v smernicah TLAS. Organi LP ne morejo delovati kot organi za izdajanje dovoljenj in ne izdajajo izvoznih dovoljenj.

Vsi revizorji, ki delajo v OUS ali organih, pristojnih za izdajo dovoljenj, morajo biti registrirani in morajo imeti veljavno potrdilo o usposobljenosti od organa za poklicno certifikacijo (Lembaga Sertifikasi Profesi – LSP). LSP bo ocenil vsakršno domnevno neustrezno ravnanje revizorjev, na katero bo opozorjen, in lahko zadevnemu revizorju prekliče potrdilo o usposobljenosti.

4.3 Akreditacijski organ

Indonezijski nacionalni akreditacijski organ (Komite Akreditasi Nasional – KAN) je neodvisen akreditacijski organ, ustanovljen na podlagi Vladne uredbe (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 o nacionalni standardizaciji in Predsedniškega odloka (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001 o nacionalnem akreditacijskem odboru. Deluje na podlagi standarda ISO/IEC 17011 (Splošne zahteve za akreditacijske organe, ki akreditirajo organe za ugotavljanje skladnosti). Posebej za sistem TLAS je izdelal notranjo podporno dokumentacijo za akreditacijo organov LP in LV.

Organ KAN na mednarodni ravni priznavata Pacific Accreditation Cooperation (Pacifiško združenje za akreditacijo – PAC) in International Accreditation Forum (Mednarodni akreditacijski forum – IAF) za akreditacijo certifikacijskih organov za sisteme upravljanja kakovosti, sisteme ravnanja z okoljem in certificiranje proizvodov. Priznavata ga tudi Asia Pacific Laboratory Accreditation Cooperation (Azijsko-pacifiško združenje za akreditacijo laboratorijev – APLAC) in International Laboratory Accreditation Cooperation (Mednarodno združenje za akreditacijo laboratorijev – ILAC).

Organ KAN je 14. julija 2009 z ministrstvom za gozdarstvo podpisal memorandum o soglasju o zagotavljanju akreditacijskih storitev za sistem TLAS. Zato je odgovoren za akreditacijo OUS za zagotovitev njihove stalne skladnosti s standardom ISO/IEC 17065.

Pritožbe o delovanju LP ali LV lahko organu KAN predloži katera koli zainteresirana stranka, vključno z gospodarskimi subjekti in neodvisnimi opazovalci.

4.4 Revidirani subjekti

Revidirani subjekti so gospodarski subjekti, pri katerih se opravi preverjanje zakonitosti. To so enote za gospodarjenje z gozdovi (koncesionarji ali imetniki dovoljenja za izkoriščanje lesa, imetniki dovoljenja za gospodarjenje z gozdovi v lokalnih ali vaških skupnostih, lastniki zasebnih gozdov/zemljišč), registrirana skladišča lesa, industrije, temelječe na gozdarstvu, in registrirani izvozniki, ki niso proizvajalci. Enote za gospodarjenje z gozdovi in industrije, temelječe na gozdarstvu, morajo ravnati v skladu z veljavnim standardom zakonitosti. Za izvoz morajo industrije, temelječe na gozdarstvu, in registrirani izvozniki, ki niso proizvajalci, izpolnjevati zahteve za izdajanje izvoznih dovoljenj. TLAS revidiranim subjektom omogoča, da organom LP ali LV predložijo pritožbe glede izvajanja ali rezultatov revizij.

4.5 Neodvisni opazovalec

Civilna družba ima ključno vlogo pri neodvisnem spremljanju sistema TLAS. Skupine civilne družbe, posamezniki in skupnosti, ki delujejo kot neodvisni opazovalci, imajo pravico podati oceno in pripraviti poročilo o skladnosti različnih dejavnosti z zahtevami zakonitosti ter o dejavnostih v zvezi z akreditacijo, preverjanjem in izdajo dovoljenj. Ugotovitve neodvisnega opazovalca se lahko uporabijo tudi kot del redne ocene, ki se zahteva na podlagi tega sporazuma (Priloga VI).

V primeru nepravilnosti v zvezi z zakonitostjo gospodarskega subjekta se pritožbe neodvisnega opazovalca predložijo neposredno zadevnemu organu LP ali LV. Če meni, da je odgovor organa LP ali LV na pritožbo nezadovoljiv, lahko neodvisni nadzornik to prijavi organu KAN in vladi. V primeru pritožb o izdajanju izvoznih dovoljenj lahko neodvisni opazovalec predloži pritožbe organu za izdajanje dovoljenj ali ministrstvu za gozdarstvo.

4.6 Vlada

Ministrstvo za gozdarstvo (od oktobra 2014 je ministrstvo za gozdarstvo združeno z ministrstvom za okolje, tako da je zdaj ministrstvo za okolje in gozdarstvo) ureja sistem TLAS in pooblašča akreditirane organe LP za opravljanje ocene TGG, organe LV pa za preverjanje zakonitosti.

Ministrstvo za gozdarstvo pooblašča LV tudi za izdajo izvoznih dovoljenj (dokumentov V-Legal ali dovoljenj FLEGT).

Ministrstvo za gozdarstvo je izdalo smernice z zahtevami v zvezi s preverjanjem in izdajo dovoljenj. Te smernice vključujejo tudi določbe za nadzor ministrstva za gozdarstvo nad dejavnostmi preverjanja LV ter opredeljujejo postopke ministrstva za odobritev njihovih dejavnosti licenciranja in nadzor nad njimi.

Poleg tega ministrstvo za gozdarstvo ustanovi ad hoc skupino za spremljanje, ki bo odgovorna za preiskavo vsakršne sporočene kršitve, in sicer vsak primer posebej, v zvezi z izdajo potrdila o zakonitosti in/ali dokumenta V-Legal/dovoljenja FLEGT. Sestava skupine za spremljanje je odvisna od narave kršitve, o kateri se poroča. Zajema lahko različne vladne agencije in akterje civilne družbe. Na podlagi ugotovitev in priporočil skupine za spremljanje lahko ministrstvo za gozdarstvo pooblastilo OUS prekliče, kar pomeni, da mora OUS takoj prekiniti svoje dejavnosti preverjanja in izdajanja dovoljenj.

Minister za gozdarstvo bo prav tako nemudoma preklical svoje pooblastilo OUS na podlagi odločitve KAN o odvzemu akreditacije (npr. ki je posledica dejavnosti letnega nadzora KAN nad OUS). OUS se lahko pritožijo KAN, ne pa tudi ministrstvu.

Ministrstvo za gozdarstvo ureja tudi enoto za informacije o dovoljenjih (LIU) kot enoto za upravljanje informacij, ki potrjuje informacije za izdajo dokumenta V-Legal/dovoljenja FLEGT. LIU je odgovorna tudi za splošno izmenjavo informacij v zvezi s sistemom TLAS ter prejema in shranjuje ustrezne podatke in informacije o izdaji potrdil o zakonitosti ter dokumentov V-Legal in dovoljenj FLEGT. Poleg tega odgovarja na poizvedbe pristojnih organov trgovinskih partnerjev in deležnikov. LIU prav tako upravlja postopek izdajanja priporočil glede uvoza na podlagi potrebne skrbnosti, in sicer prek svojega spletnega sistema SILK.

Poleg tega ministrstvo za gozdarstvo nadzira registracijo vladnih tehničnih nadzornikov na različnih področjih (Wasganis) in tehničnega osebja podjetij na terenu (Ganis). Wasganis so zadolženi za izvajanje nadzora in kontrole nad meritvami hlodov. Prav tako dokončajo izpolnjevanje obveznih prevoznih listin in usklajujejo podatke (za več podrobnosti glej Dodatek k tej prilogi). Ganis pripravijo dokumente o proizvodnji lesa in prevozne listine iz vse proizvodnje v državnih gozdovih. Prav tako lahko dokončajo izpolnjevanje obveznih prevoznih listin v primeru, da so Wasganis odsotni več kot 48 ur. Tako Wasganis kot tudi Ganis so registrirani pri ministrstvu za gozdarstvo. Ministrstvo za gozdarstvo njihovo delovanje vsako leto oceni z uradnim pregledom.

5. Preverjanje zakonitosti

5.1 Uvod

Indonezijski les se šteje za zakonit, kadar je za njegovo poreklo in postopek proizvodnje ter nadaljnjo predelavo, prevoz in trgovino potrjeno, da so v skladu z vsemi veljavnimi indonezijskimi zakoni in predpisi, kot so določeni v Prilogi II. OUS ugotavljajo in preverjajo skladnost. Za zmanjšanje bremena zasebnih lastnikov gozdov, trgovcev in domačih obrti/obrtnikov/rokodelcev, ki so v celoti odvisni od lesa iz gozdov v zasebni lasti/gozdov za zasebno izkoriščanje (dovoljenje za zasebno zemljišče), se tem gospodarskim subjektom v jasno opisanih primerih dovoli izdajanje dobaviteljeve izjave o skladnosti kot alternativo za pridobitev potrdila SVLK (za več podrobnosti glej odstavek 5.2 spodaj).

5.2 Postopek preverjanja zakonitosti s strani OUS

V skladu s standardom ISO/IEC 17065 in smernicami sistema TLAS postopek preverjanja zakonitosti vključuje naslednje:

Vloga in podpis pogodbe: gospodarski subjekt OUS predloži vlogo, v kateri so navedeni obseg preverjanja, profil gospodarskega subjekta in druge potrebne informacije. Pred začetkom dejavnosti preverjanja je potrebna pogodba med gospodarskim subjektom in OUS, v kateri so določeni pogoji za preverjanje.

Načrt preverjanja: po podpisu pogodbe o preverjanju OUS pripravi načrt preverjanja, ki vključuje imenovanje revizijske skupine, program preverjanja in časovni razpored dejavnosti. Načrt pošlje revidiranemu subjektu, pristojnemu pokrajinskemu organu za gozdove in drugim ustreznim organom na pokrajinski in regionalni ravni, določijo pa se tudi datumi dejavnosti preverjanja. Te informacije so vnaprej na voljo neodvisnim opazovalcem in javnosti prek spletnih strani OUS in ministrstva za gozdarstvo in/ali sredstev javnega obveščanja ali dopisov.

Dejavnosti preverjanja: preverjanje vključuje tri faze: (i) uvodni revizijski sestanek in usklajevanje, (ii) preverjanje dokumentov in opažanja na terenu ter (iii) zaključni revizijski sestanek.

— Uvodni revizijski sestanek in usklajevanje: usklajevanje z ustreznimi regionalnimi, pokrajinskimi in okrožnimi uradi za obveščanje o revizijskih načrtih in zbiranje informacij od teh uradov. OUS lahko tudi razširja informacije in komunikacira z zadevnimi organizacijami civilne družbe, da bi pridobil dodatne informacije. OUS razpravlja o cilju, obsegu, časovnem načrtu in metodologiji revizije z revidiranim subjektom na uvodnem revizijskem sestanku, tako da se lahko revidirani subjekt pozanima o metodah in izvajanju dejavnosti preverjanja.

— Preverjanje dokumentov in opažanja na terenu: da bi OUS zbral dokaze o skladnosti revidiranega subjekta z zahtevami indonezijskega sistema TLAS, pregleda sisteme in postopke ter ustrezne dokumente in evidence revidiranega subjekta. OUS nato opravi preglede na terenu za preveritev skladnosti, vključno z navzkrižnim preverjanjem svojih ugotovitev z ugotovitvami iz uradnih inšpekcijskih poročil. Preveri tudi sistem sledljivosti lesa, ki ga uporablja revidirani subjekt, s čimer se prepriča o dokazih, da je ves les, ki vstopa v dobavno verigo, v skladu z zahtevami glede zakonitosti.

— Zaključni revizijski sestanek: revidiranemu subjektu se predstavijo rezultati preverjanja, zlasti kakršne koli ugotovljene neskladnosti. Revidirani subjekt se lahko pozanima o rezultatih preverjanja in zagotovi pojasnila k dokazom, ki so bili predstavljeni s strani OUS.

Poročanje in odločanje: revizijska skupina sestavi poročilo o preverjanju, pri čemer upošteva strukturo, ki jo določi ministrstvo za gozdarstvo. Poročilo, ki vključuje opis kakršnih koli ugotovitev neskladnosti in sprejete odločitve o certificiranju, se pošlje revidiranemu subjektu v štirinajstih koledarskih dneh od zaključnega revizijskega sestanka, OUS pa ga predloži ministrstvu za gozdarstvo.

Ugotovitve revizijske skupine se uporabijo predvsem za odločitev o izidu preverjanja, ki jo sprejme OUS. OUS sprejme odločitev o izdaji potrdila o zakonitosti na podlagi poročila o preverjanju, ki ga je pripravila revizijska skupina.

Če je ugotovljena kakršna koli neskladnost, OUS ne izda potrdila o zakonitosti, kar prepreči vstop lesa v dobavno verigo s preverjenim zakonito pridobljenim lesom. Gospodarski subjekt lahko po odpravi neskladnosti ponovno predloži zahtevo za preverjanje zakonitosti.

Kršitve, ki jih OUS odkrije med preverjanjem, se prijavijo ministrstvu za gozdarstvo, obravnavajo pa jih odgovorni organi v skladu z upravnimi ali sodnimi postopki. Če v zvezi z gospodarskim subjektom obstaja sum kršitve predpisov, se lahko nacionalni, pokrajinski in okrožni organi odločijo ustaviti njegove dejavnosti.

Izdaja potrdila o zakonitosti in ponovna izdaja potrdila: OUS izda potrdilo o zakonitosti, če je ugotovljeno, da revidirani subjekt v celoti deluje v skladu z vsemi kazalniki in dokazili iz standarda zakonitosti, vključno s pravili o nadzoru nad dobavno verigo lesa.

OUS lahko ministrstvu za gozdarstvo kadar koli poroča o izdanih, spremenjenih, začasno preklicanih in odvzetih potrdilih ter vsake tri mesece izda poročilo. Ministrstvo za gozdarstvo ta poročila objavi na svoji spletni strani.

Glede na vrsto dovoljenja, ki ga ima revidirani subjekt, potrdilo o zakonitosti velja tri do deset let, nato pa mora gospodarski subjekt prestati revizijo za ponovno izdajo potrdila. Postopek za ponovno izdajo potrdila se opravi pred datumom poteka veljavnosti potrdila.

Nadzor: glede na vrsto dovoljenja, ki ga ima revidirani subjekt, se pri gospodarskih subjektih s potrdilom o zakonitosti opravi letni nadzor ali nadzor vsaki dve leti, pri katerem se upoštevajo načela zgoraj povzetih dejavnosti preverjanja. OUS lahko nadzor opravi prej, kot je predvideno, če je bil obseg preverjanja razširjen.

Nadzorna ekipa pripravi poročilo o nadzoru. Izvod poročila, ki vključuje opis kakršne koli ugotovljene neskladnosti, se predloži ministrstvu za gozdarstvo. Zaradi neskladnosti, ugotovljenih pri nadzoru, se potrdilo o zakonitosti začasno prekliče ali odvzame.

Posebne revizije: gospodarski subjekti s potrdilom o zakonitosti morajo OUS sporočiti vse spremembe v lastništvu, strukturah, upravljanju in postopkih, ki bi lahko vplivale na kakovost nadzorov zakonitosti med veljavnostjo potrdila. OUS lahko opravi posebne revizije, s katerimi razišče pritožbe ali spore, ki so jih vložili neodvisni opazovalci, vladne institucije ali drugi deležniki, ali na podlagi poročila gospodarskega subjekta o spremembah, ki vplivajo na kakovost nadzorov zakonitosti. OUS prav tako opravijo posebne revizije, če gospodarski subjekt sporoči, da namerava predelovati zasežen les.

5.3 Preverjanje zakonitosti z uporabo dobaviteljeve izjave o skladnosti in notranjih preverjanj

Dobaviteljeva izjava o skladnosti, ki temelji na standardu SNI/ISO 17050, je ‚lastna izjava‘, kot je opredeljena v standardu ISO/IEC 17000, tj. potrditev samega dobavitelja po pregledu, da je bilo dokazano izpolnjevanje posebnih zahtev.

Dobaviteljevo izjavo o skladnosti lahko uporabijo (i) lastnik zasebnih gozdov, (ii) registrirana skladišča lesa (samo tista skladišča, ki prejemajo les izključno iz gozdov/z zemljišč v zasebni lasti ali les s potrdilom SVLK od Perum Perhutani), (iii) domače obrti/obrtniki/rokodelci ter (iv) primarna in sekundarna industrija, ki predeluje izključno les iz gozdov/z zemljišč v zasebni lasti in nima izvoznega dovoljenja. Dobaviteljeva izjava o skladnosti se uporablja za (a) les iz gozdov/z zemljišč v zasebni lasti, (b) les iz regeneracij obcestnih površin in pokopališč, (c) recikliran/porušen les in (d) uvožen les in lesne proizvode.

Dobaviteljeva izjava o skladnosti vsebuje informacije o dobavitelju, proizvodih in njihovih virih, prevozni listini in prejemniku proizvodov ter datum izdaje. Dobaviteljeva izjava o skladnosti lastnikov zasebnih gozdov zajema tudi dokazilo o lastništvu zemljišča, s katerega les prihaja. Dobaviteljeva izjava o skladnosti je priložena prevozni listini, ki temelji na predpisih za upravljanje lesa. Podrobni postopki za izdajo dobaviteljeve izjave o skladnosti in z njo povezana preverjanja so navedeni v smernicah sistema TLAS.

Prejemnik dobaviteljeve izjave o skladnosti iz zasebnih gozdov opravi in dokumentira notranja preverjanja veljavnosti informacij, ki jih je treba navesti v dobaviteljevi izjavi o skladnosti, pred podpisom pogodbe o nakupu in vsaj enkrat na leto po podpisu pogodbe. Informacije v dobaviteljevi izjavi o skladnosti, ki jo izdajo skladišča lesa, preverja prejemnik dobaviteljeve izjave o skladnosti (primarna ali sekundarna industrija) v časovnih presledkih treh mesecev zaradi sledljivosti virov hlodov. To v primeru, da je prejemnik potrjen, OUS preveri pri opravljanju revizije SVLK pri prejemniku s pregledom dokumentov. Poleg tega lahko ministrstvo za gozdarstvo izvaja naključne preglede, za katere se lahko najamejo ustrezno usposobljene tretje osebe. V primeru znakov goljufije in nepravilnosti lahko ministrstvo za gozdarstvo izvede posebne inšpekcijske preglede gospodarskega subjekta, ki uporablja dobaviteljevo izjavo o skladnosti.

Vsi lesni proizvodi iz dokumenta V-Legal ali dovoljenja FLEGT morajo izhajati iz dobavne verige s potrdilom SVLK in/ali dobavne verige z dobaviteljevo izjavo o skladnosti. Les in lesni proizvodi iz dobaviteljeve izjave o skladnosti nimajo neposrednega dostopa do mednarodnih trgov. Takšen dostop je mogoč samo gospodarskim subjektom s potrdilom SVLK.

5.4 Preverjanje zakonitosti uvoženega lesa in lesnih proizvodov

Uredba ministra za trgovino 78/M-DAG/PER/10/2014 navaja, da se za uvoženi les in lesne proizvode zahteva dokaz o zakonitosti v državi sečnje. V zvezi s tem se predloga dobaviteljeve izjave o skladnosti uporablja tudi za uvoz. Les in/ali lesne proizvode lahko v Indonezijo uvažajo samo registrirani uvozniki (trgovci) in gospodarski subjekti, ki predelujejo les. Ti gospodarski subjekti morajo izkazovati potrebno skrbnost glede uvoženega lesa in/ali lesnih proizvodov, da se zmanjšajo tveganja, da bi v indonezijsko dobavno verigo vstopil nezakonit les. Od njih se zahteva, da zagotovijo informacije, kot so oznake HS proizvodov, tovorni list, država sečnje, država porekla, dokazilo o zakonitosti lesa in pristanišče izvoza iz predloge izjave. Postopki potrebne skrbnosti zajemajo zbiranje podatkov, analizo tveganja in zmanjševanje tveganja. Postopki se izvajajo z uporabo spletnega sistema SILK ministrstva za gozdarstvo. Ministrstvo izda priporočilo za uvoz ministrstvu za trgovino po oceni vsakega postopka potrebne skrbnosti, ki ga izvaja gospodarski subjekt.

OUS pri izvajanju revizij uvoznika opravijo pregled dokumentov sistema potrebne skrbnosti, ki se uporablja. Podrobni postopki za sistem potrebne skrbnosti in povezana preverjanja bodo določeni v smernicah sistema TLAS in z njimi povezanih uvoznih predpisih.

5.5 Odgovornost vlade za izvrševanje

Ministrstvo za gozdarstvo ter pokrajinski in okrožni gozdarski uradi so odgovorni za nadzor nad dobavno verigo lesa in preverjanje s tem povezanih dokumentov (npr. letnih delovnih načrtov, poročil o sečnji, bilančnih preglednic hlodovine, prevoznih listin, bilančnih preglednic hlodovine/surovin/predelanih proizvodov in kontrolnih seznamov proizvodnje). V primeru nedoslednosti lahko gozdarski uradniki zadržijo odobritev dokumentov o nadzoru, kar povzroči začasno ustavitev dejavnosti.

Kršitve, ki jih odkrijejo gozdarski uradniki ali neodvisni opazovalci, se sporočijo OUS, ki lahko izdano potrdilo o zakonitosti po preverjanju začasno prekliče ali odvzame. Gozdarski uradniki lahko v skladu z regulativnimi postopki ustrezno nadalje ukrepajo.

Ministrstvo za gozdarstvo prejme tudi izvode poročil o preverjanju ter poznejša poročila o nadzoru in posebnih revizijah, ki jih sestavijo OUS. O kršitvah, ki jih odkrijejo OUS, gozdarski uradniki ali neodvisni opazovalci, se vpleteni akterji medsebojno obveščajo, kršitve pa se obravnavajo v skladu z upravnimi in sodnimi postopki. Če v zvezi z gospodarskim subjektom obstaja sum kršitve predpisov, se lahko nacionalni, pokrajinski in okrožni organi odločijo začasno ali dokončno ustaviti njegove dejavnosti. OUS takoj razveljavijo potrdila o zakonitosti, če zahteve iz standarda zakonitosti niso več izpolnjene.

Ministrstvo za gozdarstvo ustanovi ad hoc skupino, ki bo odgovorna za raziskovanje in spremljanje vseh sporočenih kršitev v zvezi z izdajo potrdila o zakonitosti in/ali dokumenta V-Legal/dovoljenja FLEGT (skupina za spremljanje), in sicer za vsak primer posebej.

6. Izdajanje dovoljenj FLEGT

Indonezijsko izvozno dovoljenje za zakonite lesne proizvode je znano kot ‚dokument V-Legal‘. To je izvozno dovoljenje, s katerim se dokazuje, da so izvoženi lesni proizvodi v skladu z zahtevami indonezijskega standarda zakonitosti, kot je določen v Prilogi II, in izvirajo iz dobavne verige z ustreznim nadzorom za preprečevanje vstopa lesa iz virov, ki niso potrjeni kot zakoniti. Dokument V-Legal izdajajo organi LV, ki delujejo kot organi za izdajanje dovoljenj, kot dovoljenje FLEGT za pošiljke v Unijo pa se bo uporabljal, ko se bosta pogodbenici dogovorili o začetku sheme izdajanja dovoljenj FLEGT.

Postopki za izdajanje dovoljenj FLEGT/dokumentov V-Legal so navedeni v smernicah sistema TLAS.

Ministrstvo za gozdarstvo je ustanovilo enoto za informacije o dovoljenjih, ki skrbi za elektronsko podatkovno zbirko s kopijami vseh dokumentov V-Legal/dovoljenj FLEGT in poročil o neskladnosti, ki so jih pripravili organi za izdajanje dovoljenj. Enota za informacije o dovoljenjih bo pristojnim organom Unije odobrila spletni dostop do svoje zbirke podatkov. V primeru poizvedbe o verodostojnosti, popolnosti in veljavnosti določenega dovoljenja FLEGT bo pristojni organ v Uniji lahko preveril podatke z dovoljenja s pomočjo spletne podatkovne baze SILK. Pristojni organi Unije lahko za dodatne informacije stopijo v stik z enoto za informacije o dovoljenjih, ki se bo po potrebi povezala z zadevnim organom za izdajanje dovoljenj.

Dokument V-Legal/dovoljenje FLEGT se izda na mestu, kjer je pošiljka konsolidirana pred izvozom. Postopek je naslednji:

6.1 Dokument V-Legal/dovoljenje FLEGT izda organ za izdajanje dovoljenj, ki ima pogodbo z izvoznikom, za pošiljko lesnih proizvodov, ki bo izvožena.

6.2 Izvoznikov notranji sistem sledljivosti zagotavlja dokaze o zakonitosti lesa za izdajo dovoljenja za izvoz. Predhodna faza v dobavni verigi je vključena v izvoznikov notranji sistem sledljivosti.

6.3 Da bi se lahko izdal dokument V-Legal/dovoljenje FLEGT, so morali vsi dobavitelji v izvoznikovi dobavni verigi, ki sestavljajo pošiljko, imeti veljavno potrdilo o zakonitosti ali TGG ali dobaviteljevo izjavo o skladnosti.

6.4 Za pridobitev dokumenta V-Legal/dovoljenja FLEGT mora biti gospodarski subjekt registriran kot izvoznik (imetnik ETPIK), ki ima veljavno potrdilo o zakonitosti. Imetnik ETPIK organu za izdajanje dovoljenj predloži vlogo in priloži naslednje dokumente, s katerimi dokaže, da lesne surovine v proizvodu izvirajo samo iz preverjenih zakonitih virov (s potrdilom SVLK ali dobaviteljevo izjavo o skladnosti): 6.4.1 povzetek prevoznih listin za ves les/surovine, ki jih je proizvodni obrat prejel od zadnje revizije (do največ dvanajst mesecev); in 6.4.2 povzetke bilančnih preglednic lesa/surovin in bilančnih preglednic predelanega lesa od zadnje revizije (do največ dvanajst mesecev).

6.5 Organ za izdajanje dovoljenj nato opravi naslednje korake preverjanja: 6.5.1 preverjanje veljavnosti potrdila o zakonitosti gospodarskega subjekta in registracije ETPIK s pomočjo svoje lastne podatkovne baze in podatkovne baze SILK; 6.5.2 usklajevanje podatkov na podlagi povzetkov prevoznih listin, bilančnih preglednic lesa/surovin ter bilančnih preglednic predelanega lesa; 6.5.3 nadzor izkoristka za vsako vrsto proizvoda (samo za primarno industrijo) na podlagi analize bilančnih preglednic lesa/surovin in bilančnih preglednic predelanega lesa; 6.5.4 po potrebi lahko organ za izdajanje dovoljenj po usklajevanju podatkov opravi obisk na terenu, da se zagotovi skladnost z informacijami, ki jih je treba navesti v dokumentu V-Legal/dovoljenju FLEGT. To lahko vključuje preglede vzorcev izvoznih pošiljk ter inšpekcijske preglede delovanja proizvodnega obrata ali skladišča lesa in vodenja evidenc.

6.6 Rezultat preverjanja: 6.6.1 Če imetnik ETPIK ravna v skladu z zahtevami glede zakonitosti in dobavne verige, organ za izdajanje dovoljenj izda dokument V-Legal/dovoljenje FLEGT v obliki, ki je predstavljena v Prilogi IV. 6.6.2 Imetnik ETPIK, ki izpolnjuje zgoraj navedene zahteve, lahko na proizvodih in/ali embalaži uporabi znak skladnosti (znak V-Legal). Nacionalne smernice o uporabi znaka skladnosti so opisane v smernicah sistema TLAS. 6.6.3 Če imetnik ETPIK ne ravna v skladu z zahtevami glede zakonitosti in dobavne verige, organ za izdajanje dovoljenj namesto dokumenta V-Legal/dovoljenja FLEGT izda poročilo o neskladnosti. Poročilo o neskladnosti ustavi pretok zadevnega lesa in/ali lesnih proizvodov. 6.6.4 V primeru spremembe sestave pošiljke pred odhodom iz pristanišča izvoza (npr. spremembe namembnega kraja, obsega, vrst, kot so opredeljene v smernicah sistema TLAS) mora izvoznik zaprositi organ za izdajanje dovoljenj, naj prvotno izvozno dovoljenje prekliče in izda novo dovoljenje oz. dovoljenja. Organ za izdajanje dovoljenj mora o vseh preklicanih izvoznih dovoljenjih obvestiti LIU. 6.6.5 V primeru zlorab ali ponarejanja potrdil o zakonitosti in/ali izvoznih dovoljenj s strani gospodarskega subjekta ministrstvo za gozdarstvo naloži sankcijo, kot je opredeljeno v veljavnih predpisih.

6.7 Organ za izdajanje dovoljenj: 6.7.1 pošlje izvod dokumenta V-Legal/dovoljenja FLEGT ali poročila o neskladnosti ministrstvu za gozdarstvo v štiriindvajsetih urah od sprejetja odločitve; 6.7.2 vsake tri mesece ministrstvu za gozdarstvo predloži izčrpno poročilo in javno zbirno poročilo, v katerih so navedeni število izdanih dokumentov V-Legal/dovoljenj FLEGT ter število in vrsta odkritih neskladnosti, kopije teh poročil pa pošlje ministrstvu za trgovino in ministrstvu za industrijo.

7. Spremljanje

Indonezijski sistem TLAS vključuje spremljanje, ki ga izvaja civilna družba (neodvisno spremljanje). Dodana je še redna ocena, da bi sistem postal še zanesljivejši za prostovoljni sporazum o partnerstvu FLEGT.

Civilna družba izvaja neodvisno spremljanje za oceno skladnosti gospodarskih subjektov ter organov LP, LV in organov za izdajanje dovoljenj z zahtevami indonezijskega sistema TLAS, vključno z akreditacijskimi standardi in smernicami. Civilna družba v tem okviru so indonezijski pravni subjekti, ki vključujejo nevladne organizacije, skupnosti in posamezne indonezijske državljane.

Cilj redne ocene je neodvisno zagotovilo, da indonezijski sistem TLAS deluje, kot je opisano, s čimer se utrjuje verodostojnost izdanih dovoljenj FLEGT. Pri redni oceni se uporabljajo ugotovitve in priporočila iz neodvisnega spremljanja. Pristojnosti in naloge pri redni oceni so določene v Prilogi VI.