PRILOGA V

VIETNAMSKI SISTEM ZA ZAGOTAVLJANJE ZAKONITOSTI LESA

(VNTLAS)

KAZALO

1. UVOD 79

2. PODROČJE UPORABE 79

2.1 Lesni viri 79

2.1.1 Lesni viri, ki se nadzorujejo s sistemom VNTLAS 79

2.1.2 Les v tranzitu 80

2.2 Področje nadzora 80

2.2.1 Opredelitev organizacij in gospodinjstev 81

2.2.2 Opredelitev vladnih agencij 81

2.2.3 Opredelitev organa za preverjanje in subjektov za preverjanje 81

2.3 Prostovoljne ali nacionalne sheme potrjevanja, ki jih priznava sistem VNTLAS 81

3. OPREDELITEV ZAKONITOSTI 82

3.1 Struktura in vsebina opredelitve zakonitosti 82

4. RAZVOJ, PREVERJANJE IN ODOBRITEV DOKAZIL V VSEH FAZAH DOBAVNE VERIGE 84

4.1 Opredelitev dokazil 84

4.1.1 Statična dokazila 84

4.1.2 Dinamična dokazila 85

4.2 Razvoj dokazil 85

4.3 Preverjanje in odobritev/potrditev dokazil 85

4.4 Odgovornosti ustreznih akterjev 86

4.4.1 Odgovornosti organizacij 86

4.4.2 Odgovornosti gospodinjstev 86

4.4.3 Odgovornosti vladnih agencij 86

5. SISTEM ZA RAZVRŠČANJE ORGANIZACIJ IN PREVERJANJE NA PODLAGI TVEGANJA 86

5.1 Namen sistema za razvrščanje organizacij 86

5.2 Merila in kategorije tveganja 87

5.3 Izvajanje sistema za razvrščanje organizacij 87

5.3.1 Postopki samoocenjevanja in presoje ter pogostost njihovega izvajanja 89

5.3.2 Rezultati razvrščanja 89

5.4 Odgovornosti ustreznih akterjev 90

5.4.1 Odgovornosti organizacij 90

5.4.2 Odgovornosti vladnih agencij 90

6. NADZOR NAD DOBAVNO VERIGO 90

6.1 Pregled 90

6.2 Kritične kontrolne točke v dobavni verigi sistema VNTLAS 91

6.3 Preverjanje lesnih virov, ki vstopajo v sistem VNTLAS 92

6.3.1 Les iz glavne sečnje domačega naravnega gozda (kritična kontrolna točka 1a) 92

6.3.2 Les iz zasajenih lesnoproizvodnih in varovalnih gozdov (kritični kontrolni točki 1c in 1d) 92

6.3.3 Les iz sanitarne sečnje in sanitarnega zbiranja lesa (kritične kontrolne točke 1b, 1c in 1d) 92

6.3.4 Les z domačih vrtov in kmetij ter od posameznih dreves (kritična kontrolna točka 1e(2)) 93

6.3.5 Les kavčukovca iz domačih virov (kritični kontrolni točki 1e(1) in 1e(2)) 93

6.3.6 Manipulirani zaseženi les (kritična kontrolna točka 1f) 93

6.3.7 Uvoženi les (kritična kontrolna točka 1g) 94

6.3.7.1 Zahteve glede potrebne skrbnosti in lastne izjave za uvoznike 94

6.3.7.2 Obravnavanje kršitev 95

6.3.7.3 Sistem ocenjevanja carinskega tveganja 95

6.3.7.4 Kategorije tveganj v zvezi z vrsto 96

6.3.7.5 Tveganje, povezano z geografskim poreklom uvoženega lesa 97

6.3.7.6 Nadzor in upravljanje uvoženega lesa na podlagi tveganja 97

6.4 Preverjanje lesa v fazah dobavne verige sistema VNTLAS 100

6.5 Zahteve glede poročanja v dobavni verigi 100

6.6 Odgovornosti ustreznih akterjev 100

6.6.1 Odgovornosti organizacij in gospodinjstev 100

6.6.2 Odgovornosti vladnih agencij 100

7. PREVERJANJE ZA IZVOZ 101

7.1 Glavna načela za preverjanje za izvoz 101

7.1.1 Preverjanje za izvoz za organizacije kategorije 1 102

7.1.2 Preverjanje za izvoz za organizacije kategorije 2 105

7.1.3 Preverjanje za izvoz za gospodinjstva/posameznike 106

7.2 Sum tveganja in fizični pregledi 107

8. IZDAJANJE DOVOLJENJ FLEGT 107

9. NOTRANJI INŠPEKCIJSKI PREGLED, MEHANIZMI PRITOŽB IN POVRATNIH INFORMACIJ 108

9.1 Notranji inšpekcijski pregled 108

9.2 Mehanizmi pritožb, ovadb in povratnih informacij 108

10. NEODVISNO VREDNOTENJE 108

11. UPRAVLJANJE KRŠITEV 109

11.1 Upravljanje kršitev 109

11.2 Evidenca kršitev 109

11.2.1 Podatkovna zbirka kršitev zakona o varstvu in razvoju gozdov 109

11.2.2 Podatkovne zbirke kršitev, ki jih vodijo druge vladne agencije 109

12. UPRAVLJANJE IN HRAMBA PODATKOV 109

12.1 Podatkovne zbirke sistema VNTLAS 109

12.2 Odgovornosti v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov 110

12.2.1 Odgovornosti organizacij in gospodinjstev 110

12.2.2 Odgovornosti provincijske službe za varstvo gozdov 110

12.2.3 Odgovornosti drugih lokalnih vladnih agencij 110

12.2.4 Odgovornosti centralne službe za varstvo gozdov 110

12.2.5 Odgovornosti organa za izdajanje dovoljenj 111

12.2.6 Odgovornosti drugih centralnih vladnih agencij 111

13. INSTITUCIONALNI RAZVOJ ZA IZVAJANJE SISTEMA VNTLAS 111

14. SKUPNI ODBOR ZA IZVAJANJE SPORAZUMA 111

DODATEK 1A Razvoj, preverjanje in odobritev dokazil o zakonitosti za organizacije 113

DODATEK 1B Razvoj, preverjanje in odobritev dokazil o zakonitosti za gospodinjstva 146

DODATEK 2 Nadzor nad dobavno verigo 172

DODATEK 3 Standardni obrazec za lastno izjavo o uvoženih lesnih virih 189

Kratice EU Evropska unija FPD Služba za varstvo gozdov M/GTC Splošna carinska uprava (v okviru ministrstva za finance) MOF/GDT Splošna davčna uprava (v okviru ministrstva za finance) LD Opredelitev zakonitosti MARD Ministrstvo za kmetijstvo in razvoj podeželja MOF Ministrstvo za finance MOIT Ministrstvo za industrijo in trgovino MOLISA Ministrstvo za delo, invalide in socialne zadeve MONRE Ministrstvo za naravne vire in okolje MPI Ministrstvo za načrtovanje in naložbe OCS Sistem za razvrščanje organizacij VPA Sporazum o prostovoljnem partnerstvu VNFOREST Vietnamska gozdarska uprava VNTLAS Vietnamski sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa

1. UVOD

Namen vietnamskega sistema za zagotavljanje zakonitosti lesa (v nadaljnjem besedilu: sistem VNTLAS) je zagotoviti, da so les in lesni proizvodi, kot so opisani v Prilogi I (v nadaljnjem besedilu: les), zakoniti. Za les, ki se izvaža v Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija), se uporabljajo posebne določbe za izdajanje dovoljenj FLEGT, kot so opisane v Prilogi IV.

Sistem VNTLAS temelji na predpisih, ki se nanašajo na vsako fazo dobavne verige lesa, vključno s pridobivanjem, uvozom, prevozom, predelavo in izvozom lesa ter trgovino z njim.

Sistem VNTLAS temelji na veljavni nacionalni zakonodaji ter predpisih, sprejetih za izvajanje tega sporazuma, ki vključuje sodelovanje ministrstev, sektorjev, krajev ter organizacij zasebnega sektorja in civilne družbe, pomembnih za gozdarstvo in trgovino z lesom.

Sistem VNTLAS sestavlja sedem elementov, navedenih v nadaljevanju.

1. Opredelitev zakonitosti lesa: organizacije in gospodinjstva

2. Razvoj, preverjanje in odobritev dokazil v vseh fazah dobavnih verig

3. Sistem za razvrščanje organizacij in preverjanje na podlagi tveganja

4. Nadzor nad dobavno verigo

5. Izdajanje dovoljenj FLEGT

6. Notranji inšpekcijski pregled, mehanizmi pritožb in povratnih informacij

7. Neodvisno vrednotenje

V tej prilogi je opisana ključna vsebina navedenih elementov sistema, pojasnjeno pa je tudi, kako sistem VNTLAS načeloma deluje v praksi. V drugih prilogah in dodatkih k tej prilogi so navedene tudi dodatne informacije o funkcijah sistema.

Priloga ima naslednje dodatke:

— Dodatek 1A (Razvoj, preverjanje in odobritev dokazil o zakonitosti za organizacije);

— Dodatek 1B (Razvoj, preverjanje in odobritev dokazil o zakonitosti za gospodinjstva);

— Dodatek 2 (Nadzor nad dobavno verigo);

— Dodatek 3 (Standardi obrazec za lastno izjavo o uvoženih lesnih virih).

2. PODROČJE UPORABE

2.1 Lesni viri

2.1.1 Lesni viri, ki se nadzorujejo s sistemom VNTLAS

S sistemom VNTLAS se nadzorujejo naslednji lesni viri:

— les iz domačih naravnih gozdov – opredeljen kot les iz glavne sečnje lesa, sanitarne sečnje in sanitarnega zbiranja lesa iz domačih naravnih gozdov, kot so opredeljene in se urejajo z zakonom;

— les iz domačih zgoščenih gozdnih nasadov – opredeljen kot les iz glavne sečnje lesa, sanitarne sečnje in sanitarnega zbiranja lesa iz zgoščenih gozdnih nasadov, vključno z zasajenimi varovalnimi gozdovi in zasajenimi lesnoproizvodnimi gozdovi, s površino vsaj 0,5 hektarja in najmanj 20 metrov dolgim gozdnim pasom dreves, zasajenih v vsaj treh vrstah;

— les z domačih vrtov in kmetij ter od posameznih dreves – opredeljen kot les, pridobljen iz dreves, posekanih zunaj območij, načrtovanih za gozdna zemljišča in zgoščene nasade, vključno z drevesi okoli hiše in vrta, ob cestah, nasipih in poljih ter okrog templjev in pagod;

— les kavčukovca – opredeljen kot les kavčukovca, posekan v domačih nasadih kavčukovca na kmetijskih in gozdnih zemljiščih;

— zaseženi les – opredeljen kot les, zasežen zaradi upravnih ali kazenskih kršitev, s katerim vietnamski pristojni organi ravnajo kot z državnim premoženjem in ga nato v skladu z zakonom dajo na dražbo;

— uvoženi les – opredeljen kot ves les, vključno z lesom kavčukovca, ki se vnese na ozemlje Vietnama iz tujih držav ali se vnese na posebna območja na ozemlju Vietnama, ki se v skladu z določbami zakona štejejo za izključne carinske cone. V sistemu VNTLAS se razlikuje med primarnimi in kompleksnimi lesnimi proizvodi, od česar je odvisna zahteva po predložitvi dokumentacije za dokazovanje zakonitosti uvoženega lesa. Primarni proizvodi vključujejo hlode in žagan les pod oznakami HS 4403, 4406 in 4407. Kompleksni proizvodi vključujejo lesne proizvode pod vsemi ostalimi oznakami HS iz poglavij 44 in 94.

Podrobnosti o preverjanju lesnih virov, ki vstopajo v sistem VNTLAS, so v oddelku 6.3.

2.1.2 Les v tranzitu

Les v tranzitu ni vključen v sistem VNTLAS.

„Lesni proizvodi v tranzitu“ pomeni vse lesne proizvode s poreklom iz tretje države, ki pod carinskim nadzorom vstopijo na ozemlje Vietnama in ga zapustijo v enaki obliki, pri čemer ohranijo svoje poreklo.

Les v tranzitu ostane ločen od lesa, ki vstopi v dobavno verigo sistema VNTLAS, in je pod carinskim nadzorom od vstopne točke v Vietnam do izstopa iz Vietnama, ter je v skladu z vietnamskimi zakoni in drugimi predpisi nepredelan. Les v tranzitu ni predmet preverjanja zakonitosti v sistemu VNTLAS in ni zajet v shemi izdajanja dovoljenj FLEGT.

2.2 Področje nadzora

Področje nadzora sistema VNTLAS se uporablja za:

— vse lesne vire iz oddelka 2.1.1;

— vse kategorije lesnih proizvodov iz Priloge I;

— vse gospodarske subjekte (organizacije in gospodinjstva) v dobavni verigi lesa.

Vsa načela, merila, kazalniki in dokazila, vključeni v opredelitev zakonitosti za organizacije in gospodinjstva, so del sistema VNTLAS.

Na sliki 1 so prikazane povezave med sedmini glavnimi elementi sistema VNTLAS.

Sistem VNTLAS je nacionalni sistem, ki se uporablja za (a) vse organizacije in gospodinjstva ter (b) vse domače in izvozne lesne trge, za katere se uporabljajo v nadaljevanju navedeni elementi sistema.

1. Opredelitev zakonitosti lesa, kot je določena v oddelku 3 te priloge in v Prilogi II.

2. Razvoj, preverjanje in odobritev dokazil v vseh fazah dobavnih verig, kot so določeni v oddelku 4 te priloge.

3. Sistem za razvrščanje organizacij in preverjanje na podlagi tveganja, kot so določeni v oddelku 5 te priloge.

4. Nadzor nad dobavno verigo, kot je določen v oddelkih 6 in 7 te priloge ter Dodatku 2 k tej prilogi.

5. Izdajanje dovoljenj FLEGT, kot je določeno v oddelku 8 te priloge in Prilogi IV.

6. Notranji inšpekcijski pregled, mehanizmi pritožb in povratnih informacij, kot so določeni v oddelku 9.

7. Neodvisno vrednotenje, kot je opredeljeno v oddelku 10 te priloge in Prilogi VI.

Element sistema 5 se uporablja le za izvoz lesa na trg Unije.

Elementa sistema 6 in 7 zajemata vse faze dobavnih verig do vključno točke izdajanja licenc FLEGT (elementi sistema od 1 do 5).

Slika 1: Elementi sistema VNTLAS Nacionalni sistem, ki se uporablja za vse domače in izvozne trge Ukrepi, ki se uporabljajo za trg EU (1) Opredelitev zakonitosti lesa: organizacije in gospodinjstva (2) Razvoj, preverjanje in odobritev dokazil v vseh fazah dobavnih verig (3) Sistem za razvrščanje organizacij in preverjanje na podlagi tveganja (4) Nadzor nad dobavno verigo (5) Izdajanje dovoljenj FLEGT (6) Notranji inšpekcijski pregled, mehanizmi pritožb in povratnih informacij (7) Neodvisno vrednotenje

2.2.1 Opredelitev organizacij in gospodinjstev

Med organizacijami, za katere se uporablja sistem VNTLAS, so gozdarske družbe, državna gozdna podjetja, odbori za gospodarjenje z varovalnimi gozdovi, odbori za gospodarjenje z gozdovi za posebne namene, zadruge in podjetja, ki so vključeni v katero koli fazo dobavne verige in imajo registrirano dejavnost.

Med gospodinjstvi, za katera se uporablja sistem VNTLAS, so domača gospodinjstva, posamezniki, vaške skupnosti in vsi drugi subjekti, ki ne spadajo v zgornjo kategorijo organizacij. Gospodinjstva s poslovno dejavnostjo, ki redno zaposlujejo več kot deset delavcev, se morajo registrirati kot podjetja in se pri uporabi sistema VNTLAS štejejo za organizacije.

2.2.2 Opredelitev vladnih agencij

V okviru tega sporazuma vladne agencije vključujejo več ministrstev in sektorjev na centralni ravni, tehnične službe v okviru provincijskih in okrožnih ljudskih odborov ter ljudske odbore občin, ki sodelujejo pri izvajanju sistema VNTLAS, kot je določeno v dodatkih 1A in 1B k tej prilogi ter povzeto v preglednici 1.

2.2.3 Opredelitev organa za preverjanje in subjektov za preverjanje

V okviru tega sporazuma organ za preverjanje zajema agencije za varstvo gozdov na vseh ravneh, tj. centralno službo za varstvo gozdov v okviru vietnamske gozdarske uprave (VNFOREST) ministrstva za kmetijstvo in razvoj podeželja (MARD) ter provincijsko službo za varstvo gozdov, vključno s provincijskimi in okrožnimi uradi službe za varstvo gozdov (v nadaljnjem besedilu: lokalna služba za varstvo gozdov).

Subjekti za preverjanje so vladne agencije in lokalni vladni organi ali druge enote, agencije ali posamezniki v skladu z vladnimi predpisi, ki so odgovorni za razvoj, preverjanje in odobritev dokazil v okviru svojih področij pristojnosti, kot so opredeljeni v dodatkih 1A in 1B k tej prilogi ter povzeti v preglednici 1.

2.3 Prostovoljne ali nacionalne sheme potrjevanja, ki jih priznava sistem VNTLAS

Prostovoljna shema potrjevanja je tržni neregulativni mehanizem, ki ga ocenjujejo tretje osebe.

Nacionalna shema potrjevanja je prostovoljni ali regulativni mehanizem na podlagi opredeljenega sklopa meril, ki ga ocenjuje in spremlja vlada.

Priznane prostovoljne in nacionalne sheme potrjevanja se upoštevajo kot dodatno dokazilo za preverjanje uvoza lesa na podlagi tveganja v skladu z oddelkom 6.3.7. Uvoženi les z dovoljenjem FLEGT ali CITES se samodejno prizna za zakonit, kot je določeno v oddelku 6.3.7.

Vietnam oceni prostovoljne in nacionalne sheme potrjevanja v skladu z zahtevami sistema VNTLAS in sestavi seznam shem potrjevanja, ki ga v vednost posreduje skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma.

Prostovoljne in nacionalne sheme potrjevanja se ocenijo na podlagi metodologije, ki jo odobrita obe pogodbenici v skupnem odboru za izvajanje Sporazuma, metodologija pa se pripravi pred oceno sistema VNTLAS (Priloga VII). Seznam priznanih shem se lahko med izvajanjem tudi ponovno oceni, posodobi in sporoči skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma.

3. OPREDELITEV ZAKONITOSTI

Opredelitev zakonitosti določa temeljne zahteve zakonodaje, ki velja za les v Vietnamu, kot je predstavljena v Prilogi II.

Temelji na veljavnih zakonih in vzpostavljeni zakonodaji, razvita pa je bila v posvetovanju z vlado ter zainteresiranimi stranmi iz zasebnega sektorja in civilne družbe v Vietnamu.

Vietnam po ratifikaciji tega sporazuma prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma Unijo obvesti o vseh spremembah v zvezi z dokazili ali pravno podlago opredelitve zakonitosti, skupni odbor za izvajanje Sporazuma pa preuči obseg sprememb in vplive na opredelitev zakonitosti vsaj vsako drugo leto izvajanja tega sporazuma, kot je določeno v Prilogi IX.

Vietnam objavi vso ustrezno zakonodajo, navedeno v opredelitvi zakonitosti, in vse njene morebitne spremembe, kot je določeno v Prilogi VIII.

3.1 Struktura in vsebina opredelitve zakonitosti

Opredelitev zakonitosti je razdeljena na dva dela: enega za organizacije in enega za gospodinjstva, da se: (i) upoštevajo razlike v predpisih, ki se uporabljajo za ti ciljni skupini; (ii) upoštevajo razlike v velikosti naložb ter obsegu in ureditvi njihovih dejavnosti, in (iii) zagotovita skladnost opredelitve zakonitosti za ti skupini ter jasen, specifičen in izvedljiv sistem VNTLAS.

Razlike med opredelitvijo zakonitosti za organizacije in gospodinjstva so dodatno opredeljene v uvodu Priloge II.

Vsak del opredelitve zakonitosti sestavlja sedem načel, vsako načelo pa je razdeljeno na merila, kazalnike in dokazila.

— Načelo I: Pridobivanje domačega lesa je v skladu s predpisi o pravicah do rabe zemljišč, pravicah za uporabo gozdov, upravljanju, okolju in družbi.

— Načelo II: Skladnost s predpisi o manipulaciji z zaseženim lesom.

— Načelo III: Skladnost s predpisi o uvozu lesa.

— Načelo IV: Skladnost s predpisi o prevozu lesa in trgovini z njim.

— Načelo V: Skladnost s predpisi o predelavi lesa.

— Načelo VI: Skladnost s predpisi o carinskih postopkih za izvoz.

— Načelo VII (organizacije): Skladnost s predpisi o davkih in zaposlenih.

— Načelo VII (gospodinjstva): Skladnost s predpisi o davkih.

Organizacije in gospodinjstva za skladnost z opredelitvijo zakonitosti upoštevajo vse veljavne kazalnike v okviru sedmih načel, ki jih izvajajo organ za preverjanje in subjekti za preverjanje, kot so opredeljeni v oddelku 2.2.3 in preglednici 1.

Skladnost kazalnikov se oceni na podlagi veljavnih ustreznih dokazil.

Da bi bil kazalnik skladen, morajo biti pregledana in skladna vsa dokazila.

Preglednica 1: Vladne agencije, odgovorne za razvoj, preverjanje in odobritev dokazil v okviru sistema VNTLAS

Načelo in vrste dokazil Odgovorne agencije NAČELO I: PRIDOBIVANJE DOMAČEGA LESA JE V SKLADU S PREDPISI O PRAVICAH DO RABE ZEMLJIŠČ, PRAVICAH ZA UPORABO GOZDOV, UPRAVLJANJU, OKOLJU IN DRUŽBI Pravice do rabe zemljišč in pravice za uporabo gozdov Provincijski in okrožni ljudski odbori ter ljudski odbori občin; ministrstvo za naravne vire in okolje; ministrstvo za kmetijstvo in razvoj podeželja Registracija dejavnosti/podjetja Ministrstvo za načrtovanje in naložbe; upravni odbori industrijskih parkov/izvozne predelovalne cone Trajnostno gospodarjenje z gozdovi Ministrstvo za kmetijstvo in razvoj podeželja Okoljski predpisi Provincijski in okrožni ljudski odbori ter ljudski odbori občin; ministrstvo za naravne vire in okolje Sprememba namembnosti gozdnega zemljišča Provincijski in okrožni ljudski odbor Nadzor nad dobavno verigo Agencije za varstvo gozdov; ljudski odbori občin NAČELO II: SKLADNOST S PREDPISI O MANIPULACIJI Z ZASEŽENIM LESOM Manipulacija z zaseženim premoženjem in njegova dražba Ministrstvo za finance; provincijski in okrožni ljudski odbor Nadzor nad dobavno verigo Agencije za varstvo gozdov NAČELO III: SKLADNOST S PREDPISI O UVOZU LESA Carinski postopki in predpisi Ministrstvo za finance/splošna carinska uprava; carinski organi na meji Dovoljenja CITES Upravni organ CITES Karantena rastlin Ministrstvo za kmetijstvo in razvoj podeželja; carinski organi na meji Nadzor nad dobavno verigo Agencije za varstvo gozdov Trgovinski predpisi o uvozu in izvozu lesa Ministrstvo za industrijo in trgovino NAČELO IV: SKLADNOST S PREDPISI O PREVOZU LESA IN TRGOVINI Z NJIM Registracija dejavnosti/podjetja Ministrstvo za načrtovanje in naložbe; upravni odbori industrijskih parkov/izvozne predelovalne cone Nadzor nad dobavno verigo Agencije za varstvo gozdov; ljudski odbori občin Predpisi o domači trgovini z lesom Ministrstvo za industrijo in trgovino NAČELO V: SKLADNOST S PREDPISI O PREDELAVI LESA Registracija dejavnosti/podjetja Ministrstvo za načrtovanje in naložbe; upravni odbori industrijskih parkov/izvozne predelovalne cone Okoljski predpisi Provincijski in okrožni ljudski odbori ter ljudski odbori občin; ministrstvo za naravne vire in okolje Požarna varnost in gasilstvo Provincijska gasilska policija Nadzor nad dobavno verigo Agencije za varstvo gozdov Predpisi za lesnopredelovalno industrijo Ministrstvo za industrijo in trgovino NAČELO VI: SKLADNOST S PREDPISI O CARINSKIH POSTOPKIH ZA IZVOZ Carinski postopki in predpisi Ministrstvo za finance/splošna carinska uprava; carinski organi na meji Dovoljenja CITES Upravni organ CITES Karantena rastlin Ministrstvo za kmetijstvo in razvoj podeželja; carinski organi na meji Nadzor nad dobavno verigo Agencije za varstvo gozdov Trgovinski predpisi o uvozu in izvozu lesa Ministrstvo za industrijo in trgovino NAČELO VII (ORGANIZACIJE): SKLADNOST S PREDPISI O DAVKIH IN ZAPOSLENIH NAČELO VII (GOSPODINJSTVA): SKLADNOST S PREDPISI O DAVKIH Davčni predpisi Ministrstvo za finance/splošna carinska uprava; provincijski davčni direktorat Predpisi o delu, zdravju in varnosti Ministrstvo za delo, invalide in socialne zadeve; svet delavcev na delovnem mestu konfederacije sindikatov Socialno zavarovanje Vietnamski organ za socialno zavarovanje

4. RAZVOJ, PREVERJANJE IN ODOBRITEV DOKAZIL V VSEH FAZAH DOBAVNE VERIGE

4.1 Opredelitev dokazil

Dokazila so dokumenti iz Priloge II, s katerimi organizacije in gospodinjstva dokažejo pravno skladnost z ustreznim kazalnikom. Za pojasnitev metodologij preverjanja, ki se uporabljajo v okviru sistema VNTLAS, se razlikuje med „statičnimi“ in „dinamičnimi“ dokazili, kot je pri vsakem dokazilu opredeljeno v Prilogi II.

4.1.1 Statična dokazila

Statična dokazila, kot so navedena v opredelitvi zakonitosti, se uporabljajo za preverjanje pravne skladnosti ustanavljanja in dejavnosti organizacij in gospodinjstev na področju pridobivanja, predelave in prevoza lesa ter trgovine z njim.

Statična dokazila:

— se razvijejo in odobrijo enkrat, nato pa se lahko redno podaljšujejo;

— redno preverjajo in odobrijo subjekti za preverjanje, in sicer za vsako dokazilo tako pogosto, kot se zahteva z zakonom:

— se uporabljajo kot merilo v okviru rednega ocenjevanja sistema za razvrščanje organizacij;

— se po potrebi dajo na voljo v podporo zagotavljanju točnosti informacij in zakonitosti vsega lesa pri pridobivanju lesa na domačem trgu;

— med drugim vključujejo dokazila, kot so registracija dejavnosti, pravice za rabo gozdnih zemljišč ter davčni, delovni in okoljski predpisi.

4.1.2 Dinamična dokazila

Dinamična dokazila, kot so navedena v opredelitvi zakonitosti, se uporabljajo za preverjanje pravne skladnosti porekla lesa in lesa v obtoku v vsaki fazi dobavne verige. Dinamična dokazila ocenjujejo organ za preverjanje in drugi pristojni subjekti za preverjanje z rednim in pogostim postopkom nadzora v dobavni verigi lesa in oceni sistema za razvrščanje organizacij za organizacije.

Dinamična dokazila:

— se razvijejo in odobrijo za dokazovanje pravne skladnosti posameznih serij lesa;

— se po potrebi dajo na voljo v podporo ravnanju s posebno skrbnostjo in se uporabljajo za preverjanje zakonitosti posameznih serij lesa v dobavni verigi sistema VNTLAS;

— med drugim vključujejo dokazila, kot so dobavnice za les in računi, kot jih za organizacije zahteva ministrstvo za finance ter ki so vključeni v dokumentacijo o lesnih proizvodih v vsaki kritični kontrolni točki v dobavni verigi;

— (i) preverijo in odobrijo organ za preverjanje in drugi pristojni subjekti za preverjanje na podlagi pogostosti v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za posamezno dokazilo, ter (ii) se ocenjujejo sistematično v okviru (a) sistema za razvrščanje organizacij, (b) nadzora nad dobavno verigo in (c) preverjanja za izvoz. Statična in dinamična dokazila, kot so opredeljena v Prilogi II, se lahko spremenijo, dopolnijo ali nadomestijo. Priloga II se posodablja in dopolnjuje v skladu s členom 24 tega sporazuma.

4.2 Razvoj dokazil

Razvoj dokazil je priprava dokumenta ali dokumentacije organizacij in gospodinjstev ali subjektov za preverjanje v skladu z vietnamskimi zakoni in drugimi predpisi, kakor so določeni v Prilogi II ter v dodatkih 1A in 1B k tej prilogi.

V skladu s pravnimi zahtevami iz Priloge II lahko dokazila razvijejo organizacije in gospodinjstva v dobavni verigi lesa ali subjekti za preverjanje za vsako fazo dobavne verige lesa.

Pristojni subjekti, odgovorni za razvoj dokazil, so opredeljeni v stolpcu z naslovom „Pripravil“ v dodatkih 1A in 1B k tej prilogi.

4.3 Preverjanje in odobritev/potrditev dokazil

Preverjanje in odobritev dokazil se izvedeta, kot je opisano v nadaljevanju.

Preverjanje dokazil je postopek preverjanja zakonitosti, veljavnosti in skladnosti dokazil na podlagi pregleda dokumentov in/ali fizičnega pregleda, ki ga izvedejo subjekti za preverjanje v skladu s predpisi iz Priloge II.

Odobritev dokazil s strani subjektov za preverjanje je priznanje skladnosti posameznega dokazila s predpisi, kakor so določeni v Prilogi II ter dodatkih 1A in 1B k tej prilogi.

Izraz potrditev dokazil se uporablja za odobritev dobavnice.

Pristojni subjekti, odgovorni za preverjanje in odobritev dokazil, so opredeljeni v stolpcu z naslovom „Odobril - potrdil“ v dodatkih 1A in 1B k tej prilogi. Pristojni subjekti, odgovorni za preverjanje posameznega dokazila, so opredeljeni v stolpcu z naslovom „Preveril“ v dodatkih 1A in 1B k tej prilogi.

4.4 Odgovornosti ustreznih akterjev

4.4.1 Odgovornosti organizacij

1. Organizacije prevzamejo odgovornost za točnost informacij in zakonitost vseh lesnih virov, vključno z lesom iz domačih virov. Pri uvoženem lesu organizacije ravnajo s potrebno skrbnostjo, kot je določeno v oddelku 6.3.7.

2. Organizacije so odgovorne za razvoj, preverjanje in odobritev dokazil ali zahtevanje od subjektov za preverjanje, naj razvijejo, preverijo in odobrijo dokazila za vsak nakup lesa na vsaki točki dobavne verige.

3. Organizacije pri nakupu lesa od katerega koli vira pregledajo in evidentirajo dokazila o zakonitosti kupljenega lesa.

4. Pregledi, ki jih izvedejo organizacije, zajemajo ugotavljanje veljavnosti, verodostojnosti in skladnosti dokumentacije o lesnih proizvodih, vključno s povezavo z lesom, za zagotovitev, da je kupljeni les iz zakonitih virov. Če organizacije za les sumijo, da je nezakonit, ga ne kupijo.

5. Organizacije ocenijo, ali dobavitelj lesa preverja dokazila za zakonitost kupljenega lesa in jih dokumentira.

S presojo in preverjanjem organizacij v sistemu za razvrščanje organizacij, kot sta določeni v oddelku 5, se pregleda, ali so organizacije ustrezno pregledale in dokumentirale dokazila o zakonitosti kupljenega lesa.

4.4.2 Odgovornosti gospodinjstev

1. Gospodinjstva prevzamejo odgovornost za točnost informacij in zakonitost vseh lesnih virov, vključno z lesom iz domačih virov. Pri uvoženem lesu gospodinjstva ravnajo s potrebno skrbnostjo, kot je določeno v oddelku 6.3.7.

2. Gospodinjstva prevzamejo odgovornost za razvoj, preverjanje in odobritev dokazil ali zahtevanje od subjektov za preverjanje, da razvijejo, preverijo in odobrijo dokazila za vsak nakup lesa na vsaki točki dobavne verige.

3. Gospodinjstva pri nakupu lesa od katerega koli vira pregledajo in evidentirajo dokazila o zakonitosti kupljenega lesa.

4. Pregledi, ki jih izvedejo gospodinjstva, zajemajo ugotavljanje veljavnosti, verodostojnosti in skladnosti dokumentacije o lesnih proizvodih, vključno s povezavo z lesom, za zagotovitev, da je kupljeni les iz zakonitih virov. Če gospodinjstva sumijo, da je les nezakonit, ga ne kupijo.

5. Gospodinjstva ocenijo, ali dobavitelj lesa pregleda dokazila za zakonitost kupljenega lesa in jih dokumentira.

4.4.3 Odgovornosti vladnih agencij

Odgovornosti vladnih agencij pri razvoju, preverjanju in odobritvi dokazil so določene v dodatkih 1A in 1B k tej prilogi ter povzete v preglednici 1.

5. SISTEM ZA RAZVRŠČANJE ORGANIZACIJ IN PREVERJANJE NA PODLAGI TVEGANJA

5.1 Namen sistema za razvrščanje organizacij

Sistem za razvrščanje organizacij je sestavni del preverjanja na podlagi tveganja v okviru sistema VNTLAS.

Namen sistema za razvrščanje organizacij je:

(i) oceniti stopnjo tveganja vseh organizacij v okviru sistema VNTLAS, kar zadeva njihovo skladnost z zahtevami sistema VNTLAS, da bi se uspešno, učinkovito in pravočasno uporabili ustrezni ukrepi preverjanja;

(ii) oceniti pravno skladnost organizacij glede na statična in dinamična dokazila, kot so določena v opredelitvi zakonitosti, in

(iii) omejiti upravne postopke, olajšati proizvodne in poslovne dejavnosti organizacij ter spodbuditi organizacije, naj ravnajo v skladu z zakonom.

Sistem za razvrščanje organizacij se uporablja za vse organizacije v dobavni verigi sistema VNTLAS.

5.2 Merila in kategorije tveganja

Organizacije so razvrščene na podlagi naslednjih meril:

1. skladnost z dinamični dokazili/dokazili za nadzor nad dobavno verigo za zagotavljanje, da v dobavno verigo vstopi le zakonit les (kot so opredeljena v oddelku 4.1);

2. izpolnjevanje zahtev glede izjave o nadzoru nad dobavno verigo in poročanja o dobavni verigi (kot so opisane v oddelku 6.5);

3. skladnost s statičnimi dokazili (kot so opredeljena v oddelku 4.1);

4. evidenca kršitev (kot je opisana v oddelku 11).

Vietnam preuči, kako se lahko prostovoljne sheme potrjevanja, prostovoljna potrebna skrbnost in sistemi nadzorne verige, priznani v okviru sistema VNTLAS, vključijo v metodologijo sistema za razvrščanje organizacij.

Organizacije so na podlagi teh meril razvrščene v dve kategoriji tveganj:

— Kategorija 1 (skladne organizacije): organizacije, ki izpolnjujejo merila;

— Kategorija 2 (neskladne organizacije): organizacije, ki meril ne izpolnjujejo v celoti, ali novoustanovljene organizacije.

Uporaba meril za obe kategoriji tveganja je pojasnjena v preglednici 2.

Preglednica 2: Minimalna merila in kategorije tveganja v sistemu za razvrščanje organizacij

Merila Kategorija tveganja organizacije in minimalna merila za sprejem Kategorija 1 Kategorija 2 1. Skladnost z dinamični dokazili/dokazili za nadzor nad dobavno verigo za zagotavljanje, da v dobavno verigo vstopi le zakonit les Popolnoma skladna Kakršna koli neskladnost 2. Izpolnjevanje zahtev glede izjave in poročanja o dobavni verigi Popolnoma skladna Nepredložitev izjav in poročil v skladu s pravno zahtevo 3. Skladnost s statičnimi dokazili Popolnoma skladna Neskladnost 4. Evidenca kršitev in sankcij Ni evidence kršitev in sankcij Kakršna koli evidenca kršitev in sankcij 5. Druga merila Novoustanovljene organizacije

5.3 Izvajanje sistema za razvrščanje organizacij

Sistem za razvrščanje organizacij se stalno izvaja s samoocenjevanjem organizacij ter presojo in preverjanjem, ki ju izvajajo provincijska služba za varstvo gozdov ali drugi subjekti s pooblastilom vlade.

Vlada Vietnama izda zakonodajo, ki usmerja izvajanje sistema VNTLAS, vključno s sistemom za razvrščanje organizacij. Predpisi, merila, postopki, pogostost, metodologija in odgovornosti ustreznih akterjev se pojasnijo v smernicah o izvajanju sistema VNTLAS.

Postopek, metodologija in odgovornosti v zvezi s sistemom za razvrščanje organizacij so opisani na sliki 2.

Slika 2: Postopek, metodologija in odgovornosti v zvezi s sistemom za razvrščanje organizacij

Organizacije • Registracija v sistemu za razvrščanje organizacij • Samoocena/ponovna samoocena v skladu z merili sistema za razvrščanje organizacij Predložitev registracije in samoocene Provlncijska služba za varstvo gozdov (ali drugi subjekti s pooblastilom vlade) • Prejem registracije in samoocene • Presoja statusa kategorije tveganja organizacij v skladu z merili sistema za razvrščanje organizacij Spremljanje in preverjanje statusa organizacij v zvez i s skladnostjo s pregledi dokumentacije in pregledi na terenu Povezovanje z drugimi provincijskimi vladnimi agencijami in subjekti za preverjanje zaradi preverjanja statusa v zvezi s skladnostjo Podatkovna zbirka provincijske službe za varstvo gozdov o kršitvah zakonodaje na področju gozdov Obveščanje o rezultatih presoje Obveščanje o morebitni neskladnosti ali kršitvi ter spremembah statusa kategorije tveganja Podatkovna zbirka sistema za razvrščanje organizacij • Javna objava seznama organizacij v vsaki kategoriji tveganja Centralna služba za varstvo gozdov • Izdaja izvedbenih smernic o sistemu za razvrščanje organizacij • Odločitev o statusu kategorije tveganja organizacij • Upravljanje podatkovnih zbirk Podatkovna zbirka centralne službe za varstvo gozdov o kršitvah zakonodaje na področju gozdov

5.3.1 Samoocenjevanje in postopek presoje ter pogostost izvajanja

Provincijska služba za varstvo gozdov ali drugi subjekti s pooblastilom vlade po prejetju samoocene organizacij izvedejo presojo samoocene s pregledom dokumentacije in/ali pregledi na terenu v skladu z merili od 1 do 4 v oddelku 5.2 in preglednico 2, vključno s statičnimi in dinamičnimi dokazili, ter informacijami drugih provincijskih vladnih agencijah in subjektov za preverjanje o primerih neskladnosti. Informacije o skladnosti organizacij s predpisi o carinskih postopkih za uvoz in izvoz se uporabijo v oceni sistema za razvrščanje organizacij v skladu z načeloma III in VI opredelitve zakonitosti v Prilogi II.

Pogostost izvajanja postopka sistema za razvrščanje organizacij vključuje: (i) redno razvrščanje organizacij in (ii) izredno razvrščanje organizacij zaradi neskladnosti ali kršitev, ki jih odkrijejo vladne agencije. Samoocenjevanje in postopek presoje ter pogostost izvajanja so določeni v preglednici 3.

Preglednica 3: Samoocenjevanje in postopek presoje ter pogostost/časovni razpored izvajanja v okviru sistema za razvrščanje organizacij

Postopek Pogostost/časovni razpored 1. Redno razvrščanje organizacij Registracija v sistemu za razvrščanje organizacij V sistemu za razvrščanje organizacij se morajo registrirati vse organizacije v dobavni verigi sistema VNTLAS. Samoocena/ponovna samoocena organizacij — Prva samoocena, ki jo organizacija izvede po registraciji v sistemu za razvrščanje organizacij. — Druga samoocena, ki se izvede za obe kategoriji organizacij v enem letu po prvi odločitvi o razvrstitvi. — Tretja ocena in naslednje: + za organizacije kategorije 1 v okviru sistema za razvrščanje organizacij: vsaki dve leti; + za organizacije kategorije 2 v okviru sistema za razvrščanje organizacij: vsako leto. Presoja samoocene, ki jo izvedejo provincijska služba za varstvo gozdov ali drugi subjekti s pooblastilom vlade, in posredovanje rezultatov presoje centralni službi za varstvo gozdov. Presoja (po prejemu samoocene organizacij), ki jo je treba izvesti v določenem obdobju, ki bo opredeljeno v prihodnji zakonodaji o sistemu za razvrščanje organizacij. Odločitev in objava rezultatov razvrščanja s strani centralne službe za varstvo gozdov Odločitev (po prejetju rezultatov presoje), ki jo je treba objaviti v določenem obdobju, ki bo opredeljeno v prihodnji zakonodaji o sistemu za razvrščanje organizacij. 2. Izredno razvrščanje organizacij Kadar so pri organizacijah opažene upravne ali kazenske neskladnosti in kršitve. Centralna služba za varstvo gozdov kategorijo 1 samodejno spremeni v kategorijo 2 in objavi rezultate ponovne razvrstitve.

5.3.2 Rezultati razvrščanja

Obvestila o organizacijah, ki spadajo v posamezno kategorijo tveganja, se redno posodabljajo v podatkovni zbirki sistema za razvrščanje organizacij, ki jo upravlja centralna služba za varstvo gozdov, kot je določeno v oddelku 12 te priloge in Prilogi VIII.

Organizacije lahko po registraciji v sistemu za razvrščanje organizacij dostopajo do svojih informacij in odločitev o kategorizaciji tveganja v podatkovni zbirki sistema za razvrščanje organizacij. Organizacije na podlagi kategorij tveganja sistema za razvrščanje organizacij pripravijo ustrezno dokumentacijo o lesnih proizvodih za izvoz, kot je opisano v oddelku 7 te priloge in Prilogi IV.

Sistem za razvrščanje organizacij in sistem ocenjevanja carinskega tveganja sta dva ločena sistema, ki zajemata različne podatke, vendar se dopolnjujeta. Carinski urad Vietnama in služba za varstvo gozdov si redno izmenjujeta informacije o ustrezni razvrstitvi organizacij glede na tveganje. V primeru spremembe razvrstitve organizacij glede na tveganje se agenciji o tem obvestita in to spremembo ustrezno upoštevata.

5.4 Odgovornosti ustreznih akterjev

5.4.1 Odgovornosti organizacij

Vse organizacije v dobavni verigi so odgovorne za registracijo v sistem za razvrščanje organizacij in predložitev samoocene v skladu z merili provincijske službe za varstvo gozdov ali drugih subjektov, ki jih je za presojo pooblastila vlada.

Organizacije izvajajo redno ponovno samoocenjevanje, kot je opisano v preglednici 3, in provincijski službi za varstvo gozdov ali drugim subjektom, ki jih je za presojo pooblastila vlada, predložijo ponovno samooceno.

5.4.2 Odgovornosti vladnih agencij

Vlada Vietnama splošno odgovornost za sistem za razvrščanje organizacij in preverjanje na podlagi tveganja dodeljuje centralni službi za varstvo gozdov in provincijski službi za varstvo gozdov.

Centralna služba za varstvo gozdov je odgovorna za:

— pripravo izvedbenih smernic o sistemu za razvrščanje organizacij na podlagi predpisov, ki jih izda vlada;

— vzpostavitev in upravljanje centralizirane razvrstitve organizacij in podatkovne zbirke sistema za razvrščanje organizacij;

— upravljanje centralizirane podatkovne zbirke kršitev zakona o varstvu in razvoju gozdov;

— odločanje o statusu kategorije tveganja organizacij na podlagi rezultatov presoje, ki jih sporočijo provincijska služba za varstvo gozdov ali drugi subjekti s pooblastilom vlade;

— objavo in posodobitev seznama organizacij v vsaki kategoriji tveganja na spletišču službe za varstvo gozdov.

Provincijska služba za varstvo gozdov ali drugi subjekti, ki jih pooblasti vlada, so odgovorni za:

— prejem samoocene organizacij, ki se registrirajo v sistem, in presojo samoocene;

— ponovno oceno statusa razvrstitve organizacij v skladu s preglednico 3;

— pravočasno spremljanje skladnosti organizacij z merili za razvrščanje s pregledom dokumentacije in pregledi na terenu, da odkrijejo morebitne neskladnosti in centralni službi za varstvo gozdov predlagajo spremembo statusa kategorije organizacij iz kategorije 1 v kategorijo 2;

— povezovanje z drugimi provincijskimi vladnimi agencijami in subjekti za preverjanje, da preverijo status organizacij, kar zadeva skladnost;

— sporočanje rezultatov presoje centralni službi za varstvo gozdov, da ta sprejme odločitev in jo javno objavi;

— poročanje centralni službi za varstvo gozdov o vseh primerih neskladnosti organizacij v obdobju ocenjevanja, ki jih v razvrstitvi organizacij in podatkovni zbirki sistema za razvrščanje organizacij evidentira in upravlja centralna služba za varstvo gozdov.

6. NADZOR NAD DOBAVNO VERIGO

6.1 Pregled

Namen nadzora nad dobavno verigo je preprečiti vstop nezakonitega ali nepreverjenega lesa v dobavno verigo sistema VNTLAS. Za dosego tega krovnega cilja sistem nadzora nad dobavno verigo zagotavlja, da:

(a) so vse organizacije, vključene v katero koli fazo dobavne verige lesa, registrirane v sistemu za razvrščanje organizacij;

(b) vse organizacije v dobavni verigi lesa, ki so registrirane v sistemu za razvrščanje organizacij, poročajo agencijam za varstvo gozdov v skladu s pravnimi zahtevami;

(c) agencije za varstvo gozdov zbirajo in združujejo poročila o dobavni verigi, da bi ugotovile morebitni sumljiv tok lesa;

(d) agencije za varstvo gozdov s sistematičnimi, naključnimi in nenačrtovanimi fizičnimi pregledi zagotavljajo, da je les v vseh fazah dobavne verige v skladu z vsebino ustrezne dokumentacije, kot jo predložijo organizacije in gospodinjstva, vključno glede (i) števila proizvodov, (ii) količine ter (iii) razreda in/ali vrste lesa;

(e) agencije za varstvo gozdov preiščejo ugotovljene sumljive toke lesa;

(f) nadzor nad dobavno verigo temelji na dokumentih, ki se zahtevajo v dokumentaciji o lesnih proizvodih v vsaki posamezni fazi dobavne verige, kot je določeno v Dodatku 2;

(g) je skladnost z dokazili za nadzor nad dobavno verigo in zahtevami glede poročanja v dobavni verigi merilo v okviru sistema za razvrščanje organizacij, kot je določeno v oddelku 5 in preglednici 2.

Dodatek 2 določa zahteve za zanesljivo upravljanje informacij v zvezi z dokumentacijo o lesnih proizvodih v različnih kritičnih točkah dobavne verige.

6.2 Kritične kontrolne točke v dobavni verigi sistema VNTLAS

Kritične kontrolne točke v dobavni verigi sistema VNTLAS so povezane s:

(i) preverjanjem lesnih virov, ki vstopajo v sistem VNTLAS (kot je opisano v oddelku 6.3), in

(ii) fazami v dobavni verigi od točke pridobivanja ali uvoza lesa do točke izvoza.

Šest kritičnih kontrolnih točk v dobavni verigi sistema VNTLAS je navedenih v nadaljevanju.

1. Lesni viri, ki vstopajo v sistem VNTLAS: 1a. les iz glavne sečnje domačega naravnega gozda (organizacije); 1b. les iz sanitarne sečnje in sanitarnega zbiranja lesa iz domačega naravnega gozda (organizacije in gospodinjstva); 1c. les iz glavne sečnje, sanitarne sečnje in sanitarnega zbiranja lesa iz zasajenih varovalnih gozdov (organizacije in gospodinjstva); 1d. les iz glavne sečnje, sanitarne sečnje in sanitarnega zbiranja lesa iz zasajenih lesnoproizvodnih gozdov (organizacije in gospodinjstva); 1e(1). les kavčukovca (organizacije); 1e(2). les kavčukovca; les z domačih vrtov in kmetij ter od posameznih dreves (gospodinjstva); 1f. manipulirani zaseženi les (organizacije in gospodinjstva); 1g. uvoženi les (organizacije in gospodinjstva).

2. Prvi prevoz lesnih proizvodov in trgovinski posel z njimi.

3. Drugi prevoz lesnih proizvodov in trgovinski posel z njimi.

4. Vsak naslednji prevoz proizvodov in vsako naslednje trgovanje z njimi.

5. Predelovalni obrat.

6. Izvoz.

6.3 Preverjanje lesnih virov, ki vstopajo v sistem VNTLAS

Kot je določeno v oddelku 2.1, za ves les, ki vstopa v sistem VNTLAS, veljajo posebni predpisi, ki se nanašajo na posebne lesne vire. Dokazila za te lesne vire, ki vstopajo v sistem VNTLAS, so določena v opredelitvi zakonitosti ter dodatkih 1A in 1B k tej prilogi.

V sistemu VNTLAS so za vse lesne vire, ki vstopajo v sistem, določene kritične kontrolne točke, kot so opisane v oddelku 6.2 in Dodatku 2.

V Dodatku 2 je predstavljen podroben seznam dokumentov, ki jih morajo organizacije in gospodinjstva ter lokalne službe za varstvo gozdov arhivirati v posamezni kritični kontrolni točki dobavne verige. Organizacije bi morale med presojo sistema za razvrščanje organizacij navedene dokumente dati na voljo provincijski službi za varstvo gozdov ali drugim subjektom, ki jih pooblasti vlada.

6.3.1 Les iz glavne sečnje domačega naravnega gozda (kritična kontrolna točka 1a)

Vietnam strogo nadzoruje gospodarjenje z lesom iz domačih naravnih gozdov in njegovo pridobivanje. Les iz glavne sečnje lesa iz domačega naravnega gozda, ki vstopa v sistem VNTLAS, mora biti iz gozda z odobrenimi načrti za trajnostno gospodarjenje z gozdovi in v katerem se poleg tega izvajajo tudi drugi posebni nadzori nad okoljem in dobavno verigo, opisani v okviru merila 1 pri načelu I v Prilogi II (organizacije).

6.3.2 Les iz zasajenih lesnoproizvodnih in varovalnih gozdov (kritični kontrolni točki 1c in 1d)

Politika vlade Vietnama je spodbujati razvoj gozdnih nasadov, kar podpira z zagotavljanjem ugodnih pogojev za gojitelje lesa (organizacije in gospodinjstva), od odločbe o dodelitvi ali zakupu zemljišča ter vključno s časom sajenja in poseka, prevoza in trgovine z lesom.

Za les iz zgoščenih nasadov veljajo pravne zahteve, ki so odvisne od različnih kategorij gozda, vključno z zasajenimi varovalnimi gozdovi in zasajenimi lesnopridelovalnimi gozdovi, kot je določeno v merilih 2 in 3 pri načelu I v Prilogi II (organizacije in gospodinjstva).

6.3.3 Les iz sanitarne sečnje in sanitarnega zbiranja lesa (kritične kontrolne točke 1b, 1c in 1d)

Pri sanitarni sečnji v naravnem gozdu so pri spremembi namembnosti gozdnega zemljišča potrebni ukrepi v zvezi z nadomestilom za čiščenje zemljišča, ki jih odobri vietnamski pristojni organ. Merilo 4 pri načelu I v Prilogi II (organizacije in gospodinjstva) ureja pravno podlago za odločbo o spremembi namembnosti zemljišča, odobritev ukrepov v zvezi z nadomestilom za čiščenje zemljišča in odobritev presoje vplivov na okolje.

Zbrani les se lahko pridobi s sanitarno sečnjo in sanitarnim zbiranjem v naravnem gozdu ali zgoščenem gozdnem nasadu.

Sanitarna sečnja lesa pomeni sečnjo lesa med izvajanjem gozdnogojitvenih ukrepov, znanstvenih raziskav in čiščenja zemljišča za projekte ob spremembi namena, za katerega se uporablja gozd. Sanitarno zbiranje lesa pomeni zbiranje dreves, padlih ali odmrlih zaradi naravne nesreče, ter ožganega, gnilega ali suhega lesa in lesnih vej, ki ostanejo v gozdu.

Predpisi za sanitarno sečnjo in zbiranje so določeni v merilih od 2 do 7 pri načelu I v Prilogi II (organizacije in gospodinjstva), vključno z naslednjimi:

— merili 2 in 3: skladnost s predpisi o sanitarni sečnji in sanitarnem zbiranju lesa iz zasajenih varovalnih in zasajenih lesnoproizvodnih gozdov;

— merilo 4: skladnost s predpisi o sanitarni sečnji naravnih gozdnatih območij, katerih namembnost je bila spremenjena;

— merilo 5: skladnost s predpisi o sanitarni sečnji naravnega gozda ob izvajanju gozdnogojitvenih ukrepov, znanstvenih raziskav in usposabljanja;

— merilo 6: skladnost s predpisi o sanitarnem zbiranju štorov, korenin, vej v naravnih gozdovih;

— merilo 7: skladnost s predpisi o sanitarnem zbiranju štorov, korenin, vej v gozdnih nasadih.

6.3.4 Les z domačih vrtov in kmetij ter od posameznih dreves (kritična kontrolna točka 1e(2))

Zahteve sistema VNTLAS, povezane s pridobivanjem lesa z domačih vrtov in kmetij ter sečnjo posameznih dreves, veljajo le za gospodinjstva, določene pa so v merilu 7 pri načelu I v Prilogi II (gospodinjstva). Pridobivanje lesa iz tega vira je opisano v Prilogi II.

6.3.5 Les kavčukovca iz domačih virov (kritični kontrolni točki 1e(1) in 1e(2))

Kavčukovci se v Vietnamu štejejo za večnamensko industrijsko rastlino, sadijo in sekajo pa se na kmetijskih in gozdnih zemljiščih. Za les kavčukovca in proizvode iz tega lesa, pridobljene iz katerega koli domačega vira, ki vstopajo v sistem VNTLAS, je treba predložiti dokumentacijo o lesnih proizvodih, ki dokazuje zakonito poreklo, v skladu z zahtevami, določenimi v načelu I v Prilogi II (merilo 8 za organizacije in merilo 8 za gospodinjstva).

Uvoženi les kavčukovca se šteje za uvoženi les, zanj pa se uporabljajo določbe oddelka 6.3.7.

6.3.6 Manipulirani zaseženi les (kritična kontrolna točka 1f)

Z zaseženim lesom kot državnim premoženjem se ravna in upravlja v skladu z vietnamsko zakonodajo in drugimi predpisi. Manipulirani zaseženi les lahko vstopi v dobavno verigo sistema VNTLAS in je upravičen do izdaje dovoljenja FLEGT, če so bili upoštevani koraki za manipulacijo z zaseženim lesom, opisani v nadaljevanju.

— 1. korak: Državni organi, pristojni za zaplembo kršenih gozdnih proizvodov, izdajo odločbe o obravnavanju upravnih kršitev ali obravnavanju dokaza o kršitvi skupaj s pisnim zapisnikom o obravnavi kršitve in seznamom zaplenjenih proizvodov.

— 2. korak: Lokalni gozdni nadzorniki pripravijo seznam zaseženih gozdnih proizvodov (z žigom gozdarskega odkazilnega kladiva na okroglem lesu premera ≥ 25 cm in dolžine ≥ 1 m).

— 3. korak: Ustanovi se odbor za vrednotenje premoženja, ki določi začetno ceno za dražbo zaplenjenih dokazov/premoženja, pri čemer je začetna cena v skladu z določbami zakona o izvrševanju civilnopravnih sodnih odločb.

— 4. korak: Pogodba o dražbi premoženja: pooblastilo za dražbo premoženja, ki jo izvede profesionalni dražbeni center ali dražbeno podjetje (za materialne dokaze o upravnih kršitvah, ki so jih odobrili centralni ali pokrajinski organi); ali pooblastilo za dražbo premoženja, ki jo izvede okrožni svet (za materialne dokaze o upravnih kršitvah, ki so jih odobrili okrožni organi).

— 5. korak: Napoved dražbe.

— 6. korak: Registracija udeležencev dražbe.

— 7. korak: Organizacija dražbe.

— 8. korak: Pogodba za nakup premoženja, kupljenega na dražbi.

— 9. korak: Plačilo nakupa premoženja, dobava premoženja.

— 10. korak: Izdaja potrdil o lastništvu premoženja, kupljenega na dražbi.

Zaseženi les lahko v skladu z zakonom vstopi v sistem VNTLAS in dobavno verigo ob predložitvi dokaza o pogodbi za nakup premoženja na dražbi, potrdila o lastništvu in pravici do izkoriščanja premoženja, kupljenega na dražbi, računa z obračunanim DDV in dobavnice za gozdne proizvode, kupljene na dražbi, kot je opisano v načelu II v Prilogi II (organizacije in gospodinjstva).

Podatki o količini in vrsti zaseženega lesa (a) ob zasegu in (b) po dražbi se evidentirajo v podatkovni zbirki službe za varstvo gozdov o kršitvah zakona o varstvu in razvoju gozdov, kot je opisano v oddelku 11 te priloge, agencije za varstvo gozdov pa jih spremljajo in pregledajo v celotni dobavni verigi.

6.3.7 Uvoženi les (kritična kontrolna točka 1g)

Za nadzor in upravljanje lesa, uvoženega v Vietnam, se uporabljajo zakonodaja in drugi predpisi, opisani v načelu III v Prilogi II (organizacije in gospodinjstva), pa tudi naslednji trije filtri in ukrepi preverjanja na podlagi tveganja:

1. sistem ocenjevanja carinskega tveganja;

2. kategorije tveganj v zvezi z vrsto;

3. tveganje, povezano z geografskim poreklom lesa.

Z uporabo navedenih treh filtrov se določita potrebi po:

(a) dodatnih pregledih dokumentacije in dodatnih fizičnih pregledih ter

(b) dodatni dokumentaciji za dokazovanje zakonitosti uvoženega lesa.

Postopki za nadzor nad lesom, uvoženim v Vietnam, in njegovo upravljanje so prikazani na sliki 3.

Potreba po dodatnih fizičnih pregledih in dodatni dokumentaciji za dokazovanje zakonitosti uvoženega lesa je določena v preglednici 4.

Zahteva se eden od treh alternativnih načinov za dokazovanje zakonitosti uvoženega lesa:

1. veljavno dovoljenje FLEGT ali enakovredno izvozno dovoljenje, ki zajema celotno pošiljko iz države izvoznice, ki je sklenila sporazum o prostovoljnem partnerstvu z Unijo in ima vzpostavljen delujoč sistem izdajanja dovoljenj FLEGT;

2. veljavno dovoljenje CITES, ki zajema celotno pošiljko, ali

3. lastna izjava, ki dokazuje potrebno skrbnost, in dodatna dokumentacija glede na status kategorije tveganja uvoženega lesa, kakor je opredeljen v preglednici 4.

Nadzor, opisan v tem oddelku, velja za vse carinske deklarante, vključno z organizacijami in posamezniki, kot so opredeljeni v carinskih predpisih Vietnama, ter organizacije in gospodinjstva, kot so opredeljeni v okviru sistema VNTLAS.

6.3.7.1 Zahteve glede potrebne skrbnosti in lastne izjave za uvoznike

Poleg dejavnosti preverjanja, ki jih izvajajo subjekti za preverjanje, uvozniki prevzamejo odgovornost za zakonitost uvoženega lesa v skladu z ustrezno zakonodajo države sečnje. V ta namen skrbno preverjajo zakonito poreklo uvoženega lesa, kar zajema zbiranje informacij, oceno tveganja in ublažitev vsakega ugotovljenega tveganja. Od uvoznikov se zahteva, da pridobijo informacije in dodatno dokumentacijo o zakonitosti lesa v državi sečnje, in to ne glede na vrsto proizvoda (primarni ali kompleksni) ali dolžino dobavne verige.

„Veljavna zakonodaja“ pomeni zakonodajo, ki velja v državi sečnje, vključuje pa naslednje:

— pravice do sečnje: dodelitev pravic do sečnje lesa, vključno s skladnostjo z zakonodajo in postopki za dodelitev gozdnih zemljišč ter pravicami za uporabo gozdov in do rabe zemljišč;

— gozdarske dejavnosti: upoštevanje pravnih zahtev glede gospodarjenja z gozdovi, vključno z upoštevanjem skladnosti z ustrezno okoljsko in delovno zakonodajo;

— obdavčenje in dajatve: upoštevanje pravnih zahtev glede davkov, pristojbin in dajatev, neposredno povezanih s sečnjo lesa in trgovino z lesom;

— trgovina in carina: upoštevanje pravnih zahtev za trgovinske in carinske postopke.

Potrebna skrbnost se dokumentira z lastno izjavo, kot je opredeljena v predlogi iz Dodatka 3. Lastna izjava se zahteva za vse pošiljke uvoženega lesa brez dovoljenja CITES, dovoljenja FLEGT ali enakovrednega izvoznega dovoljenja, ki zajema celotno pošiljko iz države izvoznice, ki je sklenila sporazum o prostovoljnem partnerstvu z Unijo in ima vzpostavljen delujoč sistem izdajanja dovoljenje FLEGT. Lastna izjava se predloži skupaj z veljavno carinsko dokumentacijo.

Lastna izjava vsebuje:

(a) opis pošiljke;

(b) opredelitev morebitnega tveganja, povezanega z zakonitostjo pošiljke, v skladu z ustrezno zakonodajo države sečnje;

(c) ukrepe za zmanjšanje tveganja za vsako opredeljeno morebitno tveganje, povezano z zakonitim poreklom;

(d) seznam vse dodatne dokumentacije, priložene kot dokaz o zakonitem poreklu, kot je navedeno v preglednici 4.

Kadar se zahteva dodatna dokumentacija, ki jo je treba vključiti v lastno izjavo, je sestavljena vsaj iz enega od treh naslednjih elementov:

1. prostovoljnih ali nacionalnih shem potrjevanja, ki jih priznava sistem VNTLAS;

2. dokumenta o pridobivanju lesa v skladu z zakonodajo države sečnje, ki ustreza uvoženi pošiljki primarnih proizvodov;

3. alternativne dodatne dokumentacije, ki dokazuje zakonitost lesa v skladu z zakonodajo države sečnje, kadar se v državi sečnje za primarne proizvode ne zahteva dokument o pridobivanju lesa ali pa uvozniki ne morejo pridobiti dokumenta o pridobivanju lesa za kompleksne proizvode.

Kar zadeva zahteve glede alternativne dodatne dokumentacije, Vietnam razvije posebne izvedbene smernice za izvajanje tega sporazuma.

Subjekti za preverjanje ob sumu tveganja izvedejo dodatne preglede zakonitosti uvožene pošiljke. Uvoznik lahko za dokazovanje zakonitosti uvožene pošiljke uporabi informacije iz dokazovanja potrebne skrbnosti.

Vietnam izda zakonodajo, v skladu s katero morajo uvozniki ravnati s potrebno skrbnostjo, kot je navedeno v tem oddelku. V primeru neskladnosti s tako zakonodajo se naložijo zadostne, sorazmerne in odvračilne upravne ali kazenske sankcije v skladu z veljavno zakonodajo Vietnama.

6.3.7.2 Obravnavanje kršitev

Kadar carinski organ ali katera koli druga agencija odkrije uvoz nezakonitega lesa, kršitev obravnava ustrezni vietnamski pristojni organ v okviru svoje pristojnosti ali v sodelovanju z organi kazenskega pregona, kar vključuje zavrnitev ali zaseg pošiljke v skladu z vietnamskimi zakoni in drugimi predpisi.

V primeru odkritja uvoza nezakonitega lesa se agencija, ki je odkrila uvožen nezakoniti les, uskladi z drugimi ustreznimi agencijami in o ugotovljeni kršitvi obvesti službo za varstvo gozdov. Služba za varstvo gozdov posodobi podatkovno zbirko kršitev zakona o varstvu in razvoju gozdov v skladu z oddelkom 11.2.1 te priloge.

6.3.7.3 Sistem ocenjevanja carinskega tveganja

V skladu z veljavno carinsko zakonodajo v Vietnamu se razvrstitev stopenj tveganja, ki nastane pri uvozu in izvozu, opravi na podlagi stopnje skladnosti carinskega deklaranta z zakonom.

Carinski organi med razvrščanjem stopnje tveganja preučijo povezane dejavnike, ki med drugim vključujejo: skladnost carinskih deklarantov s carinskimi in davčnimi predpisi; pogostost, naravo in resnost kršitev; naravo blaga; izvor uvoza in izvoza; pot in način prevoza ter druge dejavnike, ki se nanašajo na uvoz in izvoz.

Carinski organi ovrednotijo tveganja za carinske deklarante ter uvozne in izvozne pošiljke in jih razvrstijo glede na različne stopnje (rdeča, rumena in zelena), da lahko izvedejo ustrezne ukrepe za carinski pregled, nadzor in inšpekcijski pregled.

— Rdeča (veliko tveganje): carinski organ opravi fizične preglede na mejnih prehodih. Vse pošiljke v rdeči carinski kategoriji se fizično pregledajo. Specifični delež posamezne pošiljke, ki se pregleda, je od 5 % do 100 % količine pošiljke in je odvisen od odločitve vodje carinskega mesta.

— Rumena (srednje tveganje): carinski organ pregleda dokumentacijo pošiljke. Po potrebi pošiljko fizično pregleda.

— Zelena (ni tveganja): carinski organ dovoli samodejno carinjenje na podlagi carinske deklaracije. Po potrebi pošiljko fizično pregleda.

Carinska kontrola se lahko opravi na mejnih prehodih ali z naknadnimi postopki carinjenja glede na stopnjo tveganja. Naknadno carinjenje se lahko uporabi za uvožene pošiljke, ki vključujejo les. Carinski organ v skladu s carinsko zakonodajo uporabi metode obvladovanja tveganja, da odloči o obsegu, vsebini in metodi naknadnega preverjanja uvožene pošiljke. Naknadno preverjanje carinske dokumentacije in carinjenega blaga se izvedeta v petih letih od datuma registracije carinske deklaracije.

Carinski organi in agencija za varstvo gozdov se natančno uskladijo pri nadzoru in pregledu uvoza lesa, vključno z rednimi/sistematičnimi pregledi na mejnih prehodih in naknadnim carinjenjem ter pri obravnavi primerov suma tveganja.

6.3.7.4 Kategorije tveganj v zvezi z vrsto

Uvozniki morajo v postopku uvoza prijaviti ime vrste (vključno z znanstvenim imenom in splošnim imenom). V primeru dvoma o prijavi vrste pristojni vietnamski tehnični organ izvede inšpekcijski pregled za potrditev vrste.

Uvožene vrste lesa se razvrstijo v dve skupini – z velikim tveganjem in majhnim tveganjem – na podlagi naslednjih meril:

— vrste z velikim tveganjem so opredeljene kot: vrste, ki so navedene v dodatkih I, II in III h konvenciji CITES; kritično ogrožene, dragocene in redke vrste v skupinah IA in IIA v skladu z zakonodajo Vietnama o nadzorovanih vrstah lesa; in vrste, s katerimi se je nezakonito trgovalo v skladu s podatkovno zbirko službe za varstvo gozdov o kršitvah zakona o varstvu in razvoju gozdov ter podatkovno zbirko carinskega urada Vietnama. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma za vključitev na seznam vrst z velikim tveganjem obravnava dodatne vrste, ki bi lahko postale ogrožene v državi sečnje ali s katerimi se nezakonito trguje, kot jih skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma uradno predlaga Vietnam ali Unija, ali na podlagi informacij Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), Interpola, sekretariata CITES ali Svetovne carinske organizacije. Vrste, ki se prvič uvažajo v Vietnam, se štejejo za zelo tvegane, razen če skupni odbor za izvajanje Sporazuma ne odloči drugače. Kompleksni lesni proizvodi, ki združujejo vrste z velikim in majhnim tveganjem, se obravnavajo kot zelo tvegani proizvodi;

— vrste z majhnim tveganjem so opredeljene kot vrste, ki ne spadajo v zgornjo kategorijo.

Na podlagi uporabljenih meril in metodologije se sestavi seznam vrst z velikim tveganjem, ki se med izvajanjem tega sporazuma pregleduje, dopolnjuje in prilagaja, skupni odbor za izvajanje Sporazuma pa o njem odloča na svojih sestankih.

Ministrstvo za razvoj podeželja in kmetijstvo na podlagi odločitve skupnega odbora za izvajanje Sporazuma izda zakonodajo, ki vsebuje seznam vrst z velikim tveganjem. Navedena zakonodaja se redno posodablja, kot se zahteva v skladu z odločitvijo skupnega odbora za izvajanje Sporazuma. Carinski organi navedeno zakonodajo upoštevajo pri spremembi postopkov v zvezi z obveznostjo uvoznikov glede predložitve dodatne dokumentacije za uvoz lesa, kot je opredeljena v preglednici 4.

6.3.7.5 Tveganje, povezano z geografskim poreklom uvoženega lesa

Informacije o pravnih zahtevah za izvoz lesa v državi porekla se upoštevajo pri pristopu, ki temelji na tveganju, da se oceni zakonito poreklo uvoženega lesa.

Tveganje, povezano z geografskim poreklom uvoženega lesa, se upošteva pri nadzoru nad lesom, uvoženim v Vietnam, in njegovem upravljanju.

Država se za državo z majhnim tveganjem šteje, če:

(a) ima vzpostavljen delujoč sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa za izdajanje dovoljenj FLEGT, ali

(b) ima zavezujoč nacionalni regulativni okvir o potrebni skrbnosti za zakonitost lesa, ki zajema celotno dobavno verigo do države sečnje in za katerega Vietnam potrjuje, da izpolnjuje merila sistema VNTLAS, ali

(c) je kazalnik učinkovitosti vlade glede na svetovne kazalnike upravljanja Svetovne banke 0 ali več, regulativni sistem za izvajanje konvencije CITES na ravni I, kot je napovedal sekretariat CITES, in je izpolnjen eden od naslednjih dveh pogojev: (i) Vietnam ima dvostranski sporazum o zakonitosti lesa z zadevno državo, za katerega Vietnam potrjuje, da izpolnjuje merila sistema VNTLAS, pri čemer je bil ta sporazum objavljen, ali (ii) zadevna država ima nacionalne regulativne sheme certificiranja lesa, za katere Vietnam potrjuje, da izpolnjujejo merila sistema VNTLAS.

Na podlagi uporabljenih meril in metodologije se sestavi seznam držav in ozemelj z majhnim tveganjem, ki se med izvajanjem tega sporazuma pregleduje, dopolnjuje in prilagaja, skupni odbor za izvajanje Sporazuma pa se z njim seznani na sestankih.

Ministrstvo za razvoj podeželja in kmetijstvo izda zakonodajo, ki vsebuje seznam držav z majhnim tveganjem. Navedena zakonodaja se redno posodablja, kot se zahteva v skladu z odločitvijo skupnega odbora za izvajanje Sporazuma. Carinski organi to zakonodajo upoštevajo pri spremembi postopkov v zvezi z obveznostmi uvoznikov glede predložitve dodatne dokumentacije za uvoz lesa, kot so opredeljene v preglednici 4.

6.3.7.6 Nadzor in upravljanje uvoženega lesa na podlagi tveganja

V skladu z zgoraj opisanimi merili za obvladovanje tveganja les, uvožen v Vietnam, nadzorujejo in upravljajo carinski organi, kot je opisano na sliki 3.

Carinski organi izvajajo sistematične preglede dokumentacije za uvoženi les na podlagi veljavne carinske dokumentacije in:

(a) lastne izjave, vključno z vso ustrezno dodatno dokumentacijo, ali

(b) veljavnega dovoljenja CITES ali

(c) veljavnega dovoljenja FLEGT.

Nadzor in upravljanje uvoza lesa v Vietnam na podlagi tveganja sta določena v preglednici 4.

Preglednica 4: Nadzor in upravljanje lesa, uvoženega v Vietnam brez dovoljenja FLEGT ali CITES, na podlagi tveganja

Ne Stanje tveganja pošiljke Ukrepi preverjanja na podlagi statusa tveganja pošiljke Kategorija tveganja v zvezi z vrsto Kategorija tveganja v zvezi z geografskim poreklom Dodatna dokumentacija 1 Majhno tveganje Majhno tveganje Ne 2 Majhno tveganje Veliko tveganje Da 3 Veliko tveganje Majhno tveganje Da 4 Veliko tveganje Veliko tveganje Da

Poleg tega carinski organi izvajajo fizične preglede na podlagi kategorij ocenjevanja carinskega tveganja. Raven fizičnih pregledov se določi v skladu z odločitvijo carinskega organa. Ta se po potrebi odloči za fizične preglede pošiljk, ki spadajo v zeleno in rumeno kategorijo.

Slika 3: Sistem VNTLAS: diagram uvoznega nadzora nad lesom

Uvozne pošiljke lesa Merila za zahtevanje dodalne dokumentacije na podlagi kombinacije tveganja v zvezi z vrsto in geografskega tveganja Tveganje v zvezi z vrsto Majhno Majhno Veliko Veliko Geografsko tveganje Majhno Veliko Majhno Veliko [6a] Z dovoljenjem CITES [6b] Z dovoljenjem FLEGT Brez dovoljenja CITES ali FLEGT [6c] Lastna izjava uvoznika, ki dokazuje potrebno skrbnost: • opis pošiljke; • opredelitev morebitnih tveganj, povezanih z zakonitim poreklom pošiljke; • ukrepi za zmanjšanje tveganja za vsa opredeljena morebitna tveganja v zvezi z zakonitim poreklom pošiljke; • dodatna dokumentacija, ki dokazuje zakonito poreklo glede na status tveganja (če se zahteva, saj za vrste z majhnim tveganjem in majhnim geografskim tveganjem dodatna dokumentacija ni potrebna). Dodatna dokumentacija ni potrebna Zahteva se dedatna dokumentacija [7a] Prostovoljne ali nacionalne sheme potrjevanja, ki jih priznava sistem VNTLAS in/ali [7b] Dokument o zakonitem pridobivanju lesa v skladu z zakonodajo in drugimi predpisi države sečnje (HS4403,4406,4407) in/ali [7c] Alternativna dokumentacija, ki dokazuje zakonitost lesa v skladu z zakonodajo države sečnje (kadar se v državi sečnje za primarne proizvode ne zahteva dokument o pridobivanju lesa ali pa uvozniki za kompleksne proizvode ne morejo pridobiti dokumenta o pridobivanju lesa) Veljavna carinska dokumentacija, ki se uporablja za vse uvozne pošiljke: [1] carinska deklaracija; [2] račun o trgovanju; [3] prodajna pogodba; [4] nakladnica ali druga enakovredna odpremna listina; [5] dobavnica za uvožene proizvode. Pot 1: Standardna carinska dokumentacija + dovoljenje CITES Pot 2: Standardna carinska dokumentacija + dovoljenje FLEGT Pot 3: Standardna carinska dokumentacija + lastna izjava Pot 4: Standardna carinska dokumentacija + lastna izjava + dodatna dokumentacija (*) po potrebiv sodelovanju s službo za varstvo gozdov Carinske kontrolne točke za uvoz (*) Pogostost pregledov dokumentacije Pot 1: sistematično Pot 2: sistematično Pot 3: sistematično Pot 4: sistematično Pogostost fizičnih pregledov Zelena kategorija: samodejno carinjenje in pregled v primeru suma Rumena kategorija: pregled v primeru suma Rdeča kategorija: sistematično Pregled po carinjenju, kiga izvedejo pristojni organi (služba za varstvogozdov, carinski urad, organi za nadzor trga, policija) Prosta presoja

6.4 Preverjanje lesa v fazah dobavne verige sistema VNTLAS

Les se preverja v fazah vstopa lesa v sistem VNTLAS (kritična kontrolna točka 1), prevoza in trgovinskih poslov (kritične kontrolne točke 2, 3 in 4), predelovalnih obratov, vključno s spremljanjem surovin in proizvodov (kritična kontrolna točka 5), ter izvoza (kritična kontrolna točka 6). Preverjanje lesa v navedenih fazah dobavne verige lahko vključuje:

— pregled in potrditev dokumentacije o lesnih proizvodih v skladu z dodatkoma 1A in 1B k tej prilogi;

— preverjanje informacij v knjigah organizacij o spremljanju surovin in proizvodov v skladu z dodatkoma 1A in 1B k tej prilogi;

— sistematične, naključne in nenačrtovane fizične inšpekcijske preglede v skladu z oddelkom 6.6.2;

— pregled arhiviranih dokumentov organizacij med presojo sistema za razvrščanje organizacij v skladu z oddelkom 5.3;

— preučitev pregledov in dokumentiranja dokazil o zakonitosti kupljenega lesa, kot jih izvajajo organizacije v skladu z oddelkom 4.4.1.

6.5 Zahteve glede poročanja v dobavni verigi

Vse organizacije so odgovorne za predložitev rednih poročil o dobavni verigi v skladu s pravnimi zahtevami, kot sledi:

(a) organizacije, vključene v sečnjo lesa, morajo agenciji za varstvo gozdov predložiti mesečna poročila;

(b) organizacije, vključene v predelavo lesa in trgovino z njim, morajo agenciji za varstvo gozdov predložiti četrtletna poročila;

(c) organizacije v dobavni verigi morajo voditi knjige o spremljanju surovin in proizvodov, informacije iz teh knjig pa se zberejo mesečno.

Zahteve glede sestave in arhiviranja dokumentacije o lesnih proizvodih v kritičnih kontrolnih točkah dobavne verige so določene v Dodatku 2.

Agencija za varstvo gozdov pripravi konsolidirana poročila na vseh ravneh tako pogosto, kot je to opredeljeno v veljavnih predpisih in zahtevah po usklajevanju v oddelku 6.6.2.

Dodatne podrobnosti o upravljanju in hrambi informacij o dobavni verigi so opisane v oddelku 12.

6.6 Odgovornosti ustreznih akterjev

6.6.1 Odgovornosti organizacij in gospodinjstev

Organizacije in gospodinjstva so pri pridobivanju lesa, tudi na domačem trgu, odgovorni za zagotavljanje, da v dobavno verigo vstopi le zakonit les, pri nakupovanju uvoženega lesa pa ravnajo s potrebno skrbnostjo, kot je določeno v oddelku 4.4.

Organizacije in gospodinjstva so odgovorni za dokumentiranje lesnih surovin in proizvodov ter poročanje o njih, pri čemer upoštevajo zahteve glede poročanja ustreznim vladnim agencijam, kot določajo zakonodaja in drugi predpisi, da se omogočita usklajevanje na podlagi količine in opredelitev sumljivih tokov lesa, kot je določeno v oddelku 6.6.2. Navedene odgovornosti so določene v Dodatku 2.

6.6.2 Odgovornosti vladnih agencij

Sistem nadzora nad dobavno verigo lesa izvajajo številne vladne agencije, od katerih so predvsem lokalne agencije za varstvo gozdov odgovorne za izvajanje pregledov v vsaki fazi dobavne verige in arhiviranje dokumentov, kot je določeno v Dodatku 2.

Odgovornost agencij za varstvo gozdov glede nadzora nad dobavno verigo vključuje:

(a) sprejem, vpis in arhiviranje izjav organizacij in gospodinjstev o dobavni verigi;

(b) sistematične, naključne in nenačrtovane fizične inšpekcijske preglede, zlasti na podlagi analiz podatkov o dobavni verigi;

(c) analizo podatkov, da se zagotovi uskladitev na podlagi količine med: (i) kvantitativnimi podatki v različnih fazah dobavne verige, kot je opredeljeno v oddelku 6.2; (ii) kvantitativnimi podatki dobaviteljev in kupcev; (iii) podatki, ki jih prijavijo organizacije in gospodinjstva, ter fizično serijo lesa; (iv) analizo surovin in proizvodov v predelovalnih obratih; (v) organizacijami in gospodinjstvi v okviru preiskav sumljivih tokov lesa;

(d) preverjanje in potrditev knjig organizacij, ki manipulirajo z lesom iz domačih naravnih gozdov, o spremljanju surovin in proizvodov;

(e) inšpekcijski pregled knjig organizacij o spremljanju surovin in proizvodov v okviru sistematičnega inšpekcijskega pregleda in nenačrtovanega inšpekcijskega pregleda v zvezi s sumom tveganja.

Navedene funkcije usklajevanja se izvedejo v vsaki fazi dobavne verige v skladu z obstoječimi postopki ter sistemi zbiranja in upravljanja podatkov, ki jih je treba pregledati ali razviti pred začetkom delovanja ureditve izdajanja dovoljenj FLEGT.

Nadzor nad dobavno verigo se izvaja v skladu z načrtom, ki vključuje sistematične in naključne preglede. Nenačrtovani pregledi se izvedejo ob opredelitvi ali prejetju informacij o znakih kršitve s strani organizacij in gospodinjstev.

V vsaki fazi dobavne verige pregledi, ki jih izvaja agencija za varstvo gozdov, vključujejo naslednje elemente:

(a) skladnost dokumentacije o lesnih proizvodih in dejanskega lesa;

(b) arhiviranje dokumentacije o lesnih proizvodih;

(c) pregled drugih dokazil, ki se nanašajo na različne kategorije lesa, v vsaki fazi dobavne verige za gospodinjstva in organizacije;

(d) ob opredelitvi sumljivih tokov lesa pregled skladnosti med dobavitelji in kupci.

Odgovornost carinskega organa za nadzor nad lesom v tranzitu vključuje:

(a) sprejem, vpis in arhiviranje carinske dokumentacije trgovcev;

(b) sistematične, naključne in nenačrtovane preglede dokumentacije in fizične inšpekcijske preglede, zlasti na podlagi sistema ocenjevanja carinskega tveganja;

(c) izvajanje uskladitev na podlagi količine lesa v tranzitu med točkami vstopa in izstopa ter zagotavljanje podatkov za tako usklajevanje.

Upravljanje kršitev nadzora nad dobavno verigo je podrobneje opisano v oddelku 11.

7. PREVERJANJE ZA IZVOZ

7.1 Splošna načela za preverjanje za izvoz

Namen preverjanja za izvoz je oceniti, ali je pošiljka lesa, ki se bo izvozila, v celoti skladna z vsemi zahtevami sistema VNTLAS.

Raven preverjanja za izvoz za organizacije temelji na sistemu za razvrščanje organizacij in preverjanju na podlagi tveganja, kot je opisano v oddelku 5 in preglednici 2. Za vsako kategorijo tveganja za organizacije in gospodinjstva se uporabljajo različne ravni preverjanja:

— organizacije kategorije 1: brez dodatnega preverjanja;

— organizacije kategorije 2: pregledi dokumentacije in fizični pregledi vseh pošiljk. Fizično se pregleda najmanj 20 % količine vsake pošiljke organizacije;

— gospodinjstva: pregledi dokumentacije in fizični pregledi vseh pošiljk. Fizično se pregleda najmanj 20 % količine vsake pošiljke gospodinjstva.

Les se preveri v vsaki fazi dobavne verige pred izvozom. V fazi izvoza izvozniki (organizacije in gospodinjstva) pripravijo in predložijo izvozno dokumentacijo za les.

Izvozna dokumentacija za les se pri organizacijah in gospodinjstvih preveri, kot je opisano na slikah 4 in 5.

7.1.1 Preverjanje za izvoz za organizacije kategorije 1

Zaporedje priprave in preverjanja izvozne dokumentacije za les za organizacije kategorije 1 vključuje naslednje korake:

— 1. korak: organizacije izmerijo in izračunajo količino vsake vrste lesa za pripravo dobavnice za les, nato pa samopotrdijo dobavnico;

— 2. korak: organizacije v skladu z dobavnico za les izdajo račune, kot jih zahteva ministrstvo za finance;

— 3. korak: organizacije pripravijo izvozno dokumentacijo za les, ki vključuje: (i) prodajno pogodbo ali enakovreden dokument, (ii) račune, kot jih zahteva ministrstvo za finance, (iii) dobavnico za les in (iv) enega ali več dodatnih dokumentov glede na različne faze dobavne verige različnih lesnih virov (npr. zapisnik o ožigosanju z gozdarskim odkazilnim kladivom), ki dokazujejo zakonitost lesa v taki pošiljki, kot je opredeljeno v Dodatku 2;

— 4. korak: organizacije izvedejo izvozne postopke: (a) kadar se bo les izvozil na trge, ki niso trg Unije: organizacije carinskim organom na meji za izvoz lesa predložijo izvozno dokumentacijo za les in ustrezne carinske listine, kot je določeno v načelu VI v Prilogi II (organizacije); (b) kadar se bo les izvozil na trg Unije: organizacije organu za izdajanje dovoljenj predložijo izvozno dokumentacijo za les ter vlogo za dovoljenje FLEGT za izdajo dovoljenja FLEGT, nato pa carinskim organom na meji za izvoz lesa predložijo izvozno dokumentacijo za les, dovoljenje FLEGT in ustrezne carinske listine, kot je določeno v načelu VI v Prilogi II (organizacije).

Za trge, ki niso trg Unije, carinski organi ob prejemu izvozne dokumentacije za les od izvoznika preverijo podatkovno zbirko sistema za razvrščanje organizacij, da zagotovijo, da je izvoznik v izvozni dokumentaciji za les točno prijavil kategorijo tveganja in da je dobavnica ustrezno potrjena v skladu s statusom kategorije tveganja organizacije.

Za trg Unije organ za izdajanje dovoljenj FLEGT pred izdajo dovoljenja FLEGT preveri kategorijo tveganja, ki jo je izvoznik navedel v izvozni dokumentaciji za les, carinski organi pa zagotovijo, da se predloži veljavno dovoljenje FLEGT.

Carinski organi v sodelovanju s subjekti za preverjanje v primeru suma in na podlagi kategorije carinskih tveganj izvedejo preglede.

Slika 4: Preverjanje za izvoz – organizacije kategorije 1

IZVOZNIK (OCS kategorija 1) Samopotrjena izvozna dokumentacija za les TRG EU TRG, KI NI TRG EU ORGAN ZA IZDAJANJE DOVOLJENJ FLEGT Dovoljenje FLEGT Preveri podatkovno zbirko OCS (služba za varstvo gozdov) ORGAN/SUBJEKTI ZA PREVERJANJE Pregledi na podlagi ocene carinskih tveganj CARINA Dodatni pregledi v primeru suma tveganja

Slika 5: Preverjanje za izvoz – organizacije kategorije 2 in gospodinjstva

1. faza: predložitev izvozne dokumentacije za les 2. faza: pregled izvozne dokumentacije za les 3. faza: odobritev/zavrnitev izvozne dokumentacije za les ORGAN/SUBJEKTI ZA PREVERJANJE Dodatni pregledi v primeru suma IZVOZNIK (organizacije kategorije 2 in gospodinjstva) Izvozna dokumentacija za les Lokalna služba za varstvo gozdov (a) Preveri podatkovno zbirko OCS (le za organizacije) (b) Preveri popolnost dokumentacije o lesnih proizvodih (c) Preveri skladnost in verodostojnost dokumentov ter podatkovno zbirko kršitev (d) Fizični pregledi in dodatno preverjanje ob sumu tveganja Odločitev o skladnosti izvozne dokumentacije za les in dodatnih preverjanj iz točk (a), (b), (c) in (d) Potrdi lokalna služba za varstvo gozdov Izvozna dokumentacija za les TRG, KI NI TRG EU TRG EU Organ za izdajanje dovoljenj FLEGT Dovoljenje FLEGT CARINA Pregledi na podlagi ocene carinskih tveganj Preveri podatkovno zbirko OCS (služba za varstvo gozdov) Zahtevek Odgovor Potek dela

7.1.2 Preverjanje za izvoz za organizacije kategorije 2

Zaporedje priprave in preverjanja izvozne dokumentacije za les za organizacije kategorije 2 vključuje naslednje korake:

— 1. korak: organizacije izmerijo in izračunajo količino vsake vrste lesa za pripravo dobavnice za les;

— 2. korak: organizacije v skladu z dobavnico izdajo račune, kot jih zahteva ministrstvo za finance;

— 3. korak: organizacije pripravijo izvozno dokumentacijo za les, ki vključuje: (i) prodajno pogodbo ali enakovreden dokument, (ii) račune, kot jih zahteva ministrstvo za finance, (iii) dobavnico za les in (iv) enega ali več dodatnih dokumentov glede na različne faze dobavne verige različnih lesnih virov (npr. zapisnik o ožigosanju z gozdarskim odkazilnim kladivom), ki dokazujejo zakonitost lesa v taki pošiljki, kot je opredeljeno v Dodatku 2;

— 4. korak: organizacije lokalni službi za varstvo gozdov v potrditev predložijo izvozno dokumentacijo za les (izvirnik);

— 5. korak: Lokalna služba za varstvo gozdov ob prejemu dokumentacije za les izvede naslednje korake preverjanja: (a) v podatkovni zbirki sistema za razvrščanje organizacij preveri točnost kategorije tveganja, ki jo je izvoznik navedel v izvozni dokumentaciji za les, (b) preveri popolnost izvozne dokumentacije za les, (c) preveri zakonitost in veljavnost dokumentov, (d) v podatkovnih zbirkah kršitev preveri evidenco kršitev: (e) v primeru kakršne koli neodpravljene neskladnosti organizacij v evidenci kršitev, povezane z opredelitvijo zakonitosti, kot je določena v Prilogi II, lokalna služba za varstvo gozdov začasno zavrne potrditev dobavnice za les za izvoz, dokler neskladnost ni odpravljena, (f) če organizacije nimajo neodpravljenih kršitev, se fizično pregleda najmanj 20 % količine pošiljke. Če se po fizičnih pregledih ne odkrije nobena neskladnost, lokalna služba za varstvo gozdov takoj potrdi dobavnico. Če je pred potrditvijo potrebno dodatno preverjanje v zvezi s poreklom lesa, lokalna služba za varstvo gozdov organizacijo takoj obvesti o preverjanju sumljivih zadev v izvozni dokumentaciji za les, porekla lesa, količine, obsega in/ali vrste lesa; (g) če se pri fizičnih pregledih odkrije kakršna koli neskladnost, lokalna služba za varstvo gozdov takoj zavrne potrditev dobavnice za les za izvoz in sprejme ukrepe v skladu z veljavno zakonodajo;

— 6. korak: po potrditvi dobavnice za les se izvozna dokumentacija za les vrne organizacijam, te pa nato izvedejo izvozne postopke: (a) kadar se bo les izvozil na trge, ki niso trg Unije: organizacije carinskim organom na meji za izvoz lesa predložijo izvozno dokumentacijo za les in ustrezne carinske listine, kot je določeno v načelu VI v Prilogi II (organizacije), (b) kadar se bo les izvozil na trg Unije: organizacije organu za izdajanje dovoljenj FLEGT predložijo izvozno dokumentacijo za les in vlogo za dovoljenje FLEGT za izdajo dovoljenja FLEGT, nato pa carinskim organom na meji za izvoz lesa predložijo izvozno dokumentacijo za les, dovoljenje FLEGT in ustrezne carinske listine, kot je določeno v načelu VI v Prilogi II (organizacije).

Za trge, ki niso trg Unije, carinski organi ob prejemu izvozne dokumentacije za les od izvoznika preverijo podatkovno zbirko sistema za razvrščanje organizacij, da zagotovijo, da je izvoznik v izvozni dokumentaciji za les točno prijavil kategorijo tveganja in da je dobavnica ustrezno potrjena v skladu s statusom kategorije tveganja organizacije.

Za trg Unije organ za izdajanje dovoljenj FLEGT pred izdajo dovoljenja FLEGT preveri kategorijo tveganja, ki jo je izvoznik navedel v izvozni dokumentaciji za les, carinski organi pa zagotovijo, da se predloži veljavno dovoljenje FLEGT.

Carinski organi v sodelovanju s subjekti za preverjanje v primeru suma in na podlagi kategorije carinskih tveganj izvedejo preglede.

7.1.3 Preverjanje za izvoz za gospodinjstva/posameznike

Zaporedje priprave in preverjanja izvozne dokumentacije za les za gospodinjstva/posameznike vključuje naslednje korake:

— 1. korak: gospodinjstva/posamezniki izmerijo in izračunajo količino vsake vrste lesa za pripravo dobavnice za les;

— 2. korak: gospodinjstva/posamezniki v skladu z dobavnico za les od lokalnega davčnega urada pridobijo račune, kot jih zahteva ministrstvo za finance;

— 3. korak: gospodinjstva/posamezniki pripravijo izvozno dokumentacijo za les, ki vključuje: (i) prodajno pogodbo ali enakovreden dokument, (ii) račune, kot jih zahteva ministrstvo za finance, (iii) dobavnico za les in (iv) enega ali več dodatnih dokumentov glede na različne faze dobavne verige različnih lesnih virov (npr. zapisnik o ožigosanju z gozdarskim odkazilnim kladivom), ki dokazujejo zakonitost lesa v taki pošiljki, kot je opredeljeno v Dodatku 2;

— 4. korak: gospodinjstva/posamezniki lokalni službi za varstvo gozdov v potrditev predložijo izvozno dokumentacijo za les (izvirnik);

— 5. korak: Lokalna služba za varstvo gozdov ob prejemu dokumentacije za les izvede naslednje korake preverjanja: (a) preveri popolnost izvozne dokumentacije za les, (b) preveri zakonitost in veljavnost dokumentov, (c) v podatkovnih zbirkah kršitev preveri evidenco kršitev: — če imajo gospodinjstva/posamezniki v evidenci kršitev kakršne koli neodpravljene neskladnosti, povezane z opredelitvijo zakonitosti, kot je določena v Prilogi II, lokalna služba za varstvo gozdov začasno zavrne potrditev dobavnice za les za izvoz, dokler neskladnost ni odpravljena, — če gospodinjstva/posamezniki nimajo neodpravljenih neskladnosti, se fizično pregleda najmanj 20 % količine pošiljke. Če se po fizičnih pregledih ne odkrije nobena neskladnost, lokalna služba za varstvo gozdov takoj potrdi dobavnico. Če je pred potrditvijo potrebno dodatno preverjanje v zvezi s poreklom lesa, lokalna služba za varstvo gozdov gospodinjstva/posameznike takoj obvesti o preverjanju sumljivih zadev v izvozni dokumentaciji za les, porekla lesa, količine, obsega in/ali vrste lesa; (d) če se pri fizičnih pregledih odkrije kakršna koli neskladnost, lokalna služba za varstvo gozdov takoj zavrne potrditev dobavnice za izvoz in sprejme ukrepe v skladu z veljavno zakonodajo;

— 6. korak: po potrditvi dobavnice za les se izvozna dokumentacija za les vrne gospodinjstvom/posameznikom, in ti nato izvedejo izvozne postopke: (a) kadar se bo les izvozil na trge, ki niso trg Unije: gospodinjstva/posamezniki carinskim organom na meji za izvoz lesa predložijo izvozno dokumentacijo za les in ustrezne carinske listine, kot je določeno v načelu VI v Prilogi II (gospodinjstva), (b) kadar se bo les izvozil na trg Unije: gospodinjstva/posamezniki organu za izdajanje dovoljenj FLEGT predložijo izvozno dokumentacijo za les in vlogo za dovoljenje FLEGT za izdajo dovoljenja FLEGT, nato pa carinskim organom na meji za izvoz lesa predložijo izvozno dokumentacijo za les, dovoljenje FLEGT in ustrezne carinske listine, kot je določeno v načelu VI v Prilogi II (gospodinjstva).

Za trge, ki niso trg Unije, carinski organi ob prejemu izvozne dokumentacije za les od izvoznika pregledajo izvozno dokumentacijo za les, vključno s tem, ali je bila dobavnica za les ustrezno potrjena.

Za trg Unije organ za izdajanje dovoljenj FLEGT pred izdajo dovoljenja FLEGT pregleda izvozno dokumentacijo za les, vključno s tem, ali je bila dobavnica ustrezno potrjena, carinski organi pa zagotovijo, da se predloži veljavno dovoljenje FLEGT.

Carinski organi v sodelovanju s subjekti za preverjanje v primeru suma in na podlagi kategorije carinskih tveganj izvedejo preglede.

7.2 Sum tveganja in fizični pregledi

Sum tveganja temelji na informacijah, pridobljenih neposredno ali zagotovljenih organu za preverjanje ali organu za izdajanje dovoljenj, ki lahko kažejo na neskladnost organizacije ali gospodinjstva v zvezi s pošiljko za izvoz.

V primeru suma tveganja, vključno s sumom, da pošiljka morda vključuje okrogel ali žagan les, ki bi lahko bil pridobljen iz domačega naravnega gozda, ki ga je prepovedano izvažati, ali iz nepooblaščenih virov, kot je les v tranzitu, organ za preverjanje pregleda dokumentacijo in fizično pregleda pošiljko. Če se ugotovi neskladnost, se naložijo sankcije v skladu z zakonom, kot je določeno v oddelku 11.

Fizični pregledi pošiljke vključujejo preverjanje zakonitosti, veljavnosti ter skladnosti oznake HS, količine, obsega in vrste pri izvozni dokumentaciji za les in dejanskem lesu v pošiljki. Če po teh pregledih sum še vedno ni odpravljen, se izvedejo nadaljnji pregledi.

Po postopku preverjanja za izdajanje dovoljenj FLEGT se za pošiljke organizacij ali gospodinjstev, ki ne izpolnjujejo vseh zahtev sistema VNTLAS, dovoljenja FLEGT ne morejo izdati.

8. IZDAJANJE DOVOLJENJ FLEGT

Dovoljenja FLEGT se izdajo za vsako izvozno pošiljko lesa, ki je naveden v Prilogi I k temu sporazumu in se izvaža na trg Unije, če taka pošiljka in izvoznik izpolnjujejo vse zahteve iz Priloge II ter v zvezi z nadzorom nad dobavno verigo in preverjanjem v okviru sistema VNTLAS.

Dovoljenja FLEGT se izdajo pred postopkom izvoza pošiljke.

Vietnamski upravni organ CITES je organ za izdajanje dovoljenj FLEGT (v nadaljnjem besedilu: organ za izdajanje dovoljenj).

Vlada Vietnama izda pravni dokument o predpisih, postopkih in odgovornostih v zvezi z izdajanjem dovoljenj FLEGT. Navedeni dokument se objavi za vse izvoznike in druge ustrezne strani, kot je določeno v Prilogi III k temu sporazumu.

Podrobnosti o sistemu izdajanja dovoljenj FLEGT so določene v Prilogi IV k temu sporazumu skupaj z obliko in obveznimi informacijami, vključenimi v dovoljenje.

9. NOTRANJI INŠPEKCIJSKI PREGLED, MEHANIZMI PRITOŽB IN POVRATNIH INFORMACIJ

9.1 Notranji inšpekcijski pregled

Notranji inšpekcijski pregled se kot element sistema VNTLAS izvaja v skladu z zakonom o inšpekcijskih pregledih. Namen inšpekcijskih dejavnosti je odkrivati vrzeli v zakonih, drugih predpisih in mehanizmih upravljanja ter ustreznim vladnim agencijam priporočiti rešitve; preprečevati korupcijo in se bojevati proti njej; odkrivati in odpravljati kršitve prava; pomagati vladnim agencijam, organizacijam in posameznikom pri ustreznem upoštevanju prava; zaščititi interese države ter zakonite pravice in interese organizacij in posameznikov ter izpolnjevati zahteve glede reševanja pritožb, kot je opisano v oddelku 9.2.

Notranji inšpekcijski pregledi se uporabljajo za elemente sistema od 1 do 5 sistema VNTLAS, kot so opisani v oddelku 2.2. Notranji inšpekcijski pregled se izvaja kot ločena funkcija državnih upravnih agencij in ni neposredno povezan s posameznimi odločitvami o izdaji dovoljenj FLEGT. Rezultati notranjih inšpekcijskih pregledov v zvezi z izvajanjem sistema VNTLAS se pravočasno sporočijo skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma in neodvisnemu vrednotenju ali v skladu z določbami veljavnega vietnamskega prava. Notranji inšpekcijski pregled sistema VNTLAS se lahko izvede na zahtevo skupnega odbora za izvajanje Sporazuma.

Notranje inšpekcijske preglede na vseh ravneh izvajajo pristojne agencije, med katerimi so: nacionalni, provincijski in okrožni inšpektorati, inšpekcijske enote v centralnih vladnih ministrstvih in provincijskih tehničnih službah ter ljudski inšpekcijski odbori. Inšpekcijske dejavnosti se izvajajo v obliki načrtovanih in rednih inšpekcijskih pregledov ter nepričakovanih inšpekcijskih pregledov ob odkritju znakov kršitev zakona s strani vladnih agencij, organizacij ali posameznikov.

Notranji inšpekcijski pregledi zajemajo upravne inšpekcijske preglede in specializirane inšpekcijske preglede v posebnih sektorjih in na posebnih področjih, vključno z izvajanjem zakonov, drugih predpisov in mehanizmov upravljanja, opravljanjem nalog in izvrševanjem pooblastil v vladnih agencijah ter organizacijah in pri posameznikih v okviru upravljanja takih agencij.

9.2 Mehanizmi pritožb, ovadb in povratnih informacij

Pritožbe organizacij in gospodinjstev v zvezi z uporabo sistema VNTLAS in izdajanjem dovoljenj FLEGT ureja zakon o pritožbah. Ta zakon ureja postopke za vložitev pritožb domačih ali tujih organizacij ali posameznikov ter reševanje pritožb zoper upravne odločbe ali ravnanje upravnih agencij ali oseb v teh agencijah. Za prejem pritožb, odzivanje nanje in njihovo reševanje se uporabljajo tudi postopki za notranje inšpekcijske preglede, kot so opisani v oddelku 9.1.

Organ za preverjanje in organ za izdajanje dovoljenj FLEGT vprašanja, pritožbe in ovadbe, ki jih vložijo organizacije ali posamezniki, prejmeta neposredno prek vietnamske gozdarske uprave ali vzpostavljenih mehanizmov povratnih informacij v okviru reprezentativnih združenj lesne industrije in družbeno-političnih organizacij. To vključuje ovadbe brez imena ali naslova ovaditeljev, če so te jasne in podkrepljene s konkretnimi dokazi o dejanjih korupcije ali kršitvah zakona. Vsi identificirani ovaditelji so zaščiteni.

Povratne informacije o izvajanju sistema VNTLAS se lahko posredujejo v okviru političnih dialogov in forumov, ki jih organizirajo vlada, reprezentativna združenja industrije, družbeno-politične organizacije in nevladne organizacije v skladu z vietnamskimi zakoni. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma se redno obvešča o rezultatih političnih dialogov ali forumov, povezanih z izvajanjem sistema VNTLAS.

10. NEODVISNO VREDNOTENJE

Neodvisno vrednotenje je redno vrednotenje izvajanja, učinkovitosti in kredibilnosti sistema VNTLAS. Z neodvisnim vrednotenjem se opredelijo tudi morebitne pomanjkljivosti in tveganja v strukturah in ureditvah izvajanja sistema VNTLAS ter predlagajo rešitve v zvezi s tem.

Pristojnosti in naloge pri neodvisnem vrednotenju, vključno s cilji, splošnim obsegom, zahtevami glede kvalifikacij neodvisnega ocenjevalca, metodologijo in časovnimi presledki pri vrednotenju, so določeni v Prilogi VI.

11. UPRAVLJANJE KRŠITEV

11.1 Upravljanje kršitev

Veljavni vietnamski zakoni in drugi predpisi se uporabljajo za obravnavanje neskladnosti z opredelitvijo zakonitosti in nadzorom nad dobavno verigo. Odvisno od resnosti kršitve se lahko uporabijo upravne sankcije, začasna prekinitev opravljanja dejavnosti in/ali kazenski pregon organizacije ali gospodinjstva.

Pri organizacijah se kot eno merilo v okviru sistema za razvrščanje organizacij upošteva evidenca kršitev, kot je določeno v oddelku 5 in preglednici 2. Če organizacije ponovijo upravne kršitve ali kazenske kršitve zakona v zvezi z varstvom in razvojem gozdov ter nadzorom nad gozdnimi proizvodi, se naložijo strožje sankcije.

Če gospodinjstva ponovijo upravne kršitve ali kazenske kršitve zakona v zvezi z varstvom in razvojem gozdov ter nadzorom nad gozdnimi proizvodi, se evidenca kršitev uporabi kot podlaga za razmislek o naložitvi strožjih sankcij.

Vse kršitve morajo biti obravnavane v skladu s postopki in časovnim okvirom, določenimi z vietnamskimi zakoni in drugimi predpisi.

11.2 Evidenca kršitev

Če se pri sistematičnih ali naključnih pregledih odkrije neskladnost v dobavni verigi lesa, agencija za varstvo gozdov izvede dodatno preverjanje.

Kadar se odkrijejo kršitve, agencija za varstvo gozdov pripravi zapisnik o kršitvah v skladu z vietnamskimi zakoni in drugimi predpisi.

Kršitve se evidentirajo v centralni podatkovni zbirki kršitev, kot je opisano v nadaljevanju.

Evidenca kršitev vključuje kršitve zakona v gozdarstvu in drugih ključnih sektorjih iz opredelitve zakonitosti. Ustrezne evidence kršitev in evidence ustreznih popravnih ukrepov se vodijo v ustreznih podatkovnih zbirkah o obravnavanju kršitev, evidentiranih v podatkovni zbirki sistema za razvrščanje organizacij, ter upoštevajo pri postopku preverjanja pred izdajajo dovoljenja FLEGT.

11.2.1 Podatkovna zbirka kršitev zakona o varstvu in razvoju gozdov

Ta podatkovna zbirka, v kateri se z gozdom povezane kršitve prava s strani organizacij in gospodinjstev na nacionalni ravni redno posodabljajo in združujejo, se uporablja za ocenjevanje pravne skladnosti vseh organizacij in gospodinjstev, in sicer ne le v krajih, kjer imajo sedež, ampak tudi v drugih regijah, kjer se ukvarjajo z dejavnostmi pridobivanja gozdnih proizvodov in poslovnimi dejavnostmi.

Ta podatkovna zbirka, ki jo upravlja centralna služba za varstvo gozdov, je prek internetnih platform povezana s provincijskimi službami za varstvo gozdov po vsej državi.

11.2.2 Podatkovne zbirke kršitev, ki jih vodijo druge vladne agencije

Informacije o neskladnostih in kršitvah, shranjene na portalih ali v podatkovnih zbirkah, ki jih upravljajo drugi subjekti za preverjanje, se upoštevajo pri postopku ocenjevanja v okviru sistema za razvrščanje organizacij, kot je opisano tudi v oddelku 12.2.6.

12. UPRAVLJANJE IN HRAMBA PODATKOV

Sistem upravljanja in hrambe podatkov sistema VNTLAS je prikazan na sliki 6.

12.1 Podatkovne zbirke sistema VNTLAS

Sistem VNTLAS vključuje tri centralizirane podatkovne zbirke in povezane poslovodne informacijske sisteme:

(i) podatkovno zbirko kršitev zakona o varstvu in razvoju gozdov, ki jo upravlja centralna služba za varstvo gozdov;

(ii) podatkovno zbirko sistema za razvrščanje organizacij, ki jo upravlja centralna služba za varstvo gozdov, in

(iii) podatkovno zbirko izdajanja dovoljenj FLEGT, ki jo upravlja organ za izdajanje dovoljenj.

Sistem VNTLAS poleg tega vključuje druge podatkovne zbirke na lokalni ravni, vključno s:

(i) podatkovno zbirko kršitev zakona o varstvu in razvoju gozdov, ki jo upravlja lokalna služba za varstvo gozdov, in

(ii) podatkovno zbirko kršitev, ki jo na lokalni ravni upravljajo drugi subjekti za preverjanje, vključeni v izvajanje sistema VNTLAS.

12.2 Odgovornosti v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov

Odgovornosti v zvezi z upravljanjem podatkov so opisane v skladu s številčenjem na sliki 6.

12.2.1 Odgovornosti organizacij in gospodinjstev

[A] Vse organizacije in gospodinjstva so odgovorni za razvoj in hrambo statičnih in dinamičnih dokazil, kot so določena v Prilogi II. Dokumente v dokumentaciji o lesnih proizvodih, vključno z dobavnicami, prodajnimi računi in drugimi dokazili, je treba hraniti pet let.

[B] Vse organizacije v dobavni verigi sistema VNTLAS so odgovorne za redno predložitev izjav in poročanje provincijski službi za varstvo gozdov o dobavni verigi, kot je opisano v oddelku 6.4.

[C] Vse organizacije v dobavni verigi sistema VNTLAS so odgovorne za predložitev informacij z lastno izjavo v okviru sistema za razvrščanje organizacij.

[D] Vsi izvozniki so odgovorni za to, da organu za izdajanje dovoljenj predložijo dokumente, ki se zahtevajo v izvozni dokumentaciji za les, kot je opisano v oddelku 7, in informacije, ki se zahtevajo na obrazcu za vlogo za izdajanje dovoljenj FLEGT (za trg Unije), kot je opisano v oddelku 8 te priloge in v Prilogi IV.

12.2.2 Odgovornosti provincijske službe za varstvo gozdov

[E] Provincijska služba za varstvo gozdov je odgovorna za evidentiranje in arhiviranje dokazil o nadzoru nad dobavno verigo za les iz domačih virov, uvožen les in zasežen les po njegovi manipulaciji, in sicer za neomejeno obdobje, kot je opisano v oddelku 6 in Dodatku 2.

[F] Provincijska služba za varstvo gozdov je odgovorna za pripravo rednih konsolidiranih poročil o poročilih organizacij glede surovin, ki vstopajo v dobavno verigo, in proizvodov, ki iz nje izstopajo, kot je opisano v oddelku 6.6.2.

[G] Provincijska služba za varstvo gozdov je odgovorna za vodenje evidenc kršitev in obravnavanje kršitev zakona o varstvu in razvoju gozdov, upravnih sankcij ali pravnih postopkov, ki so se uporabili v zvezi s tem, in poročanje za podatkovno zbirko kršitev, ki jo upravlja centralna služba za varstvo gozdov, kot je opisano v oddelku 11.2.1.

[H] Provincijska služba za varstvo gozdov je odgovorna za prejemanje registracij in samoocen organizacij za sistem za razvrščanje organizacij, izvedbo presoje statusa kategorije tveganja organizacij, izvajanje nalog preverjanja in poročanje za podatkovno zbirko sistema za razvrščanje organizacij, ki jo upravlja centralna služba za varstvo gozdov, kot je opisano v oddelku 5.

[I] Provincijska služba za varstvo gozdov je odgovorna za preverjanje pošiljk za izvoz, ki so predmet fizičnega pregleda, pri čemer se rezultati evidentirajo v obliki zapisnika in shranijo v skladu s predpisi.

12.2.3 Odgovornosti drugih lokalnih vladnih agencij

[J] Druge lokalne vladne agencije so odgovorne za razvoj, preverjanje in odobritev dokazil iz Priloge II, kot je opisano v oddelkih 4.1 in 4.2 ter dodatkih 1A in 1B k tej prilogi, ter za arhiviranje in poročanje o skladnosti in kršitvah, kot je za posamezno dokazilo urejeno v okviru posameznega sektorja.

Provincijska služba za varstvo gozdov se v zvezi z evidencami skladnosti in kršitev s strani organizacij v okviru sistema za razvrščanje organizacij poveže z drugimi lokalnimi vladnimi agencijami.

12.2.4 Odgovornosti centralne službe za varstvo gozdov

[K] Centralna služba za varstvo gozdov je odgovorna za upravljanje podatkovne zbirke kršitev zakona o varstvu in razvoju gozdov na nacionalni ravni, v kateri se shranjujejo evidence pravnih in upravnih kršitev in sankcij v gozdarskem sektorju, in sicer na podlagi informacij, ki jih redno zagotavlja provincijska služba za varstvo gozdov, kot je opisano v oddelku 11.2.1.

Centralna služba za varstvo gozdov redno objavlja informacije o kršitvah na področju gozdov in trgovine z lesom, kot je določeno v oddelku 2.5 Priloge VIII.

[L] Centralna služba za varstvo gozdov je odgovorna za upravljanje podatkovne zbirke sistema za razvrščanje organizacij ter izvajanje inšpekcijskih pregledov in spremljanje, kako provincijska služba za varstvo gozdov izvaja sistem za razvrščanje organizacij. Informacije se redno posodabljajo, kot je opisano v oddelku 5.2, seznam organizacij v vsakem statusu kategorije tveganja pa se objavi na spletišču službe za varstvo gozdov.

12.2.5 Odgovornosti organa za izdajanje dovoljenj

[M] Organ za izdajanje dovoljenj je odgovoren za upravljanje podatkovne zbirke izdajanja dovoljenj FLEGT, vključno z izdanimi dovoljenji FLEGT in zavrnjenimi vlogami, kot je opisano v oddelku 8 te priloge in v Prilogi IV.

12.2.6 Odgovornosti drugih centralnih vladnih agencij

[N] V sistemu za razvrščanje in preverjanje sistema za razvrščanje organizacij se upošteva uporaba informacij, shranjenih na portalih/v podatkovnih zbirkah, ki jih gostijo druge vladne agencije.

13. INSTITUCIONALNI RAZVOJ ZA IZVAJANJE SISTEMA VNTLAS

Vietnamska vlada v ustrezni obliki izda pravne dokumente, s katerimi se ureja izvajanje sistema VNTLAS. Navedeni dokumenti se izdajo pred neodvisno oceno operativne pripravljenosti sistema VNTLAS, ki jo izvede skupni odbor za izvajanje Sporazuma, kot je opisano v Prilogi VII.

Vietnamska gozdarska uprava pripravi podrobne smernice o izvajanju sistema VNTLAS in priročnike za preverjanje, in sicer za organizacije in gospodinjstva ter organe za preverjanje. Navedene smernice in priročniki se izdajo in so javnosti na voljo pred neodvisno oceno operativne pripravljenosti sistema VNTLAS. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma med izvajanjem tega sporazuma skupaj pregleda smernice za izvajanje in priročnike za preverjanje ter njihove morebitne spremembe in poda pripombe v zvezi z njimi.

Za izvajanje sistema VNTLAS se za organe preverjanja, gospodinjstva in organizacije, lokalne vladne organe in druge agencije, vključene v izvajanje sistema VNTLAS, izvajajo javno obveščanje, krepitev zmogljivosti in usposabljanje.

Prednostne naloge za dodatno krepitev zmogljivosti za izvajanje sistema VNTLAS vključujejo:

— polno vzpostavitev poslovodnih informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk za sistem za razvrščanje organizacij in preverjanje na podlagi tveganja ter izdajanje dovoljenj FLEGT;

— dodatno krepitev zmogljivosti za razvoj in izvajanje mehanizmov sistema VNTLAS za nadzor nad dobavno verigo;

— tehnično zmogljivost za identifikacijo vrst za preverjanje uvoza lesa na podlagi tveganja za ustrezne tehnične agencije in carinski organ.

14. SKUPNI ODBOR ZA IZVAJANJE SPORAZUMA

Pogodbenici ustanovita skupni odbor za izvajanje Sporazuma za lažje upravljanje, spremljanje in pregled tega sporazuma v skladu s členom 18 tega sporazuma.

Splošne funkcije skupnega odbora za izvajanje Sporazuma pri upravljanju, spremljanju in pregledu tega sporazuma ter posebne funkcije v zvezi s sistemom VNTLAS so opisane v Prilogi IX.

Slika 6: Upravljanje in hramba podatkov sistema VNTLAS