Sporazum

med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem

EVROPSKA SKUPNOST

in

REPUBLIKA ISLANDIJA

ter

KRALJEVINA NORVEŠKA,

v nadaljnjem besedilu "pogodbenice", SO SE

GLEDE NA dejstvo, da so države članice Evropske unije sklenile Dublinsko konvencijo o določitvi države, odgovorne za obravnavanje prošenj za azil, vloženih v eni od držav članic Evropskih skupnosti [1], ki je bila podpisana v Dublinu dne 15. junija 1990 (v nadaljnjem besedilu "Dublinska konvencija"),

OB UPOŠTEVANJU, da člen 7 Sporazuma z dne 18. maja 1999, sklenjenega med Svetom Evropske unije (v nadaljnjem besedilu "Svet") in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda [2], pogojuje sklenitev ustreznega dogovora o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v kateri koli od držav članic ali Islandiji ali na Norveškem,

KER je primerno, da ta sporazum vključuje določbe Dublinske konvencije in ustrezne določbe, ki jih je že sprejel Odbor na podlagi člena 18 te konvencije, brez poseganja v razmerja vzpostavljena z Dublinsko konvencijo med njenimi pogodbenicami,

GLEDE NA to, da Islandija in Norveška uporabljata Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov [3] (v nadaljevanju "Direktiva o varstvu podatkov") tako, kakor se uporablja v državah članicah Evropske unije pri obdelavi podatkov za namen tega sporazuma,

OB SPOZNANJU, da je treba določbe, vključene v ta sporazum, prilagoditi, kjer je to potrebno, zaradi upoštevanja stališč Islandije in Norveške kot držav nečlanic,

V PREPRIČANJU, da je treba v ta sporazum vključiti mehanizem, ki zagotavlja skladnost z razvojem pravnega reda Skupnosti, zlasti glede zadev povezanih s členom 63(1)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

V PREPRIČANJU, da je treba organizirati sodelovanje z Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško na vseh ravneh zaradi izvajanja, praktične uporabe in nadaljnjega razvoja Dublinske konvencije,

GLEDE NA to, da je v ta namen treba vzpostaviti organizacijsko strukturo za zagotovitev povezovanja Republike Islandije in Kraljevine Norveške z dejavnostmi na teh področjih in omogoči njuno sodelovanje v teh dejavnostih s pomočjo odbora,

GLEDE NA to, da je Svet 11. decembra 2000 sprejel Uredbo (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema "Eurodac" za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije [4], z namenom, da bi bila v pomoč pri določanju, katera pogodbenica naj bo odgovorna za obravnavanje prošnje za azil na podlagi Dublinske konvencije (v nadaljnjem besedilu "Uredba Eurodac"),

GLEDE NA to, da bi moral ta sporazum obsegati tudi vsebino, zajeto v Uredbi Eurodac, zaradi vzporednega izvajanja te uredbe v Islandiji, na Norveškem in v Evropskih skupnostih,

GLEDE NA to, da določbe iz naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in akti, sprejeti na podlagi tega naslova, ne veljajo za Kraljevino Dansko, vendar bi Danska vseeno morala imeti možnost, da sodeluje v tem sporazumu, če bi tako želela,

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

1. Islandija in Norveška izvajata določbe Dublinske konvencije, naštete v delu 1 Priloge k temu sporazumu, in sklepe odbora, ustanovljenega po členu 18 Dublinske konvencije, ki so našteti v delu 2 omenjene priloge, in jih v medsebojnih odnosih ter v svojih odnosih z državami članicami uporabljata z upoštevanjem odstavka 4.

2. Države članice uporabljajo pravila iz odstavka 1 za Islandijo in Norveško z upoštevanjem odstavka 4.

3. Islandija in Norveška izvajata in uporabljata določbe Direktive o varstvu podatkov, kakor veljajo za države članice glede podatkov, ki se obdelujejo za namen izvajanja in uporabe določb, opredeljenih v Prilogi, z upoštevanjem potrebnih sprememb.

4. Za namene odstavkov 1 in 2 se razume sklicevanje v določbah, ki so zajete v Prilogi, na "države članice", tako, da vključuje tudi Islandijo in Norveško.

5. Ta sporazum velja za Uredbo Eurodac ob upoštevanju posebnega položaja Norveške in Islandije zunaj Evropske unije zaradi vzporednega izvajanja omenjene uredbe v Islandiji, Norveški in Evropski skupnosti.

Člen 2

1. Pri pripravljanju nove zakonodaje na podlagi člena 63(1)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti na področju, ki je zajeto v vsebini Priloge k temu sporazumu ali v členu 1(5), se Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu "Komisija") neformalno posvetuje z izvedenci Islandije in Norveške, tako kakor za nasvet zaprosi izvedence držav članic pri sestavljanju svojih predlogov.

2. Ko Komisija posreduje za ta sporazum relevantne predloge Evropskemu parlamentu in Svetu, posreduje kopije teh predlogov tudi Islandiji in Norveški.

Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko opravi predhodna izmenjava stališč v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi člena 3.

3. V fazi pred sprejetjem zakonodaje se pogodbenice v postopku stalnega obveščanja in posvetovanja v pomembnih trenutkih ponovno posvetujejo med seboj v Skupnem odboru na zahtevo ene od njih. Po sprejetju zakonodaje se uporabi postopek, določen v členu 4(2) do (7).

4. Pogodbenice v fazi obveščanja in posvetovanja sodelujejo v dobri veri, da olajšajo delovanje Skupnega odbora na koncu postopka v skladu s tem sporazumom.

5. Predstavniki vlad Islandije in Norveške imajo v Skupnem odboru pravico dajati predloge, ki se nanašajo na zadeve, omenjene v odstavku 1.

6. Komisija zagotovi izvedencem Norveške in Islandije sodelovanje v najširšem možnem obsegu glede na zadevna področja na pripravljalni stopnji sestavljanja osnutkov ukrepov, ki jih zatem predloži odborom, ki pomagajo Komisiji pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil. V ta namen se Komisija pri pripravljanju ukrepov obrača na izvedence Islandije in Norveške na enaki podlagi kot na izvedence držav članic.

7. V primerih, ko Svet odloča v skladu z ustreznim postopkom v odboru, mu Komisija posreduje stališča izvedencev Islandije in Norveške.

Člen 3

1. Ustanovi se Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic.

2. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik s konsenzom.

3. Skupni odbor se sestane na pobudo svojega predsednika ali na zahtevo katerega koli člana.

4. Skupni odbor se sestane na ustrezni ravni, kadar to zahtevajo okoliščine, da pregleda dejansko izvajanje in uporabo določb, zajetih v Prilogi, vključno z novimi akti ali ukrepi, navedenimi v členu 1, ki jih je sprejel odbor, ustanovljen na podlagi člena 18 Dublinske konvencije, in izmenja stališča o oblikovanju nove zakonodaje na podlagi člena 63(1)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zajema bistveno vsebino člena 1(5) ali Priloge.

Za vso izmenjavo informacij, ki se nanaša na ta sporazum, velja, da poteka v okviru Skupnega odbora.

5. Mandat predsednika Skupnega odbora prevzameta izmenoma, za obdobje šestih mesecev, predstavnik Evropske skupnosti in predstavnik vlade Islandije ali Norveške, po abecednem redu.

Člen 4

1. Ob upoštevanju odstavka 2 začnejo novi akti ali ukrepi, povezani z zadevami iz člena 1, ki jih sprejme odbor, ustanovljen na podlagi člena 18 Dublinske konvencije, veljati sočasno v državah članicah na eni strani in na Islandiji in na Norveškem na drugi strani, razen če države izrecno določijo drugače.

2. Komisija nemudoma obvesti Islandijo in Norveško o sprejetju aktov ali ukrepov, omenjenih v odstavku 1. Islandija in Norveška samostojno odločata o tem, ali sprejmeta njihovo vsebino in jih bosta izvajali v svojem notranjem pravnem redu. O teh odločitvah se obvesti Generalni sekretariat Sveta in Komisijo v 30 dnevih od sprejetja zadevnih aktov ali ukrepov.

3. Če je vsebina takega akta ali ukrepa lahko zavezujoča za Islandijo šele po izpolnitvi ustavnih zahtev, Islandija o tem obvesti Generalni sekretariat Sveta in Komisijo sočasno z njegovo notifikacijo. Islandija ob izpolnitvi vseh ustavnih zahtev o tem nemudoma pisno obvesti Generalni sekretariat Sveta in Komisijo in zagotovi te informacije čimprej, v vsakem primeru pa pred datumom, ki je v aktu ali ukrepu določen za začetek njegove veljavnosti za Islandijo v skladu z odstavkom 1.

4. Če je vsebina takega akta ali ukrepa lahko zavezujoča za Norveško šele po izpolnitvi ustavnih zahtev, Norveška o tem obvesti Generalni sekretariat Sveta in Komisijo sočasno z njegovo notifikacijo. Norveška ob izpolnitvi vseh ustavnih zahtev o tem nemudoma, najpozneje pa v šestih mesecih od notifikacije s strani pristojne institucije Evropske unije, pisno obvesti Generalni sekretariat Sveta in Komisijo. Od datuma, določenega za začetek veljavnosti akta ali ukrepa za Norveško, do informacije ob izpolnitvi ustavnih zahtev, uveljavlja Norveška vsebino teh aktov ali ukrepov začasno in kolikor je to mogoče.

5. S sprejetjem aktov in ukrepov, navedenih v odstavku 1, s strani Islandije in Norveške nastanejo pravice in obveznosti med Islandijo in Norveško ter med Islandijo in Norveško na eni strani in državami članicami Evropske unije na drugi strani.

6. Če:

(a) Islandija ali Norveška sporoči svojo odločitev, da ne sprejema vsebine akta ali ukrepa, omenjenega v odstavku 1, za katerega so bili uporabljeni postopki, določeni s tem sporazumom; ali

(b) Islandija ali Norveška ne izda obvestila v 30-dnevnem roku, določenem v odstavku 2; ali

(c) Islandija ne izda obvestila pred datumom, ki določa začetek veljavnosti zadevnega akta ali ukrepa; ali

(d) Norveška ne izda obvestila v roku šestih mesecev, ki je določen v odstavku 4, ali ne predvidi začasne uporabe, kakor je predvidena v istem odstavku, od datuma, ki je določen za začetek veljavnosti zadevnega akta ali ukrepa;

se šteje, da je uporaba tega sporazuma za Islandijo ali Norveško, odvisno od primera, začasno odložena.

7. Skupni odbor preuči zadevo, ki je privedla k začasni odložitvi in se zavezuje odpraviti vzroke za nesprejetje ali neratifikacijo v roku 90 dni. Po preučitvi vseh nadaljnjih možnosti za ohranitev dobrega delovanja tega sporazuma, vključno z možnostjo seznanitve z enakovredno zakonodajo, lahko soglasno odloči, da se Sporazum začne ponovno uporabljati. Če začasna odložitev uporabe Sporazuma traja več kot 90 dni, se šteje, da je za Islandijo ali Norveško, odvisno od primera, prenehal veljati.

Člen 5

Pred začetkom veljavnosti ukrepov, omenjenih v členu 2(1), in z nadomestitvijo določb, navedenih v členu 1(1), lahko pogodbenica skladno s členom 4(3) in (4), če ima zaradi pomembne spremembe okoliščin po sklenitvi tega sporazuma velike težave, predloži zadevo Skupnemu odboru, ustanovljenemu na podlagi člena 3, da ta lahko predloži pogodbenicam ukrepe za razrešitev položaja. Skupni odbor o teh ukrepih odloča soglasno. Če ni mogoče doseči soglasja, se uporabi člen 8.

Člen 6

1. Da bi uresničili cilj pogodbenic, ki želijo doseči kar najbolj enotno uporabo in razlago določb, navedenih v členu 1, Skupni odbor redno zasleduje razvoj sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu "Sodišče"), kakor tudi razvoj sodne prakse pristojnih sodišč Islandije in Norveške v zvezi z s temi določbami. V ta namen pogodbenice soglašajo, da bodo brez odlašanja zagotovile medsebojno posredovanje take sodne prakse.

2. Islandija in Norveška smeta, z upoštevanjem sprejetja potrebnih sprememb poslovnika Sodišča, predložiti Sodišču zaznamke ali pisne ugotovitve v primerih, ko se sodišče države članice obrne nanj z vprašanjem za predhodno odločanje o razlagi katere koli določbe, navedene v členu 1(5) in v členu 2(1).

Člen 7

1. Islandija in Norveška letno predložita Skupnemu odboru poročilo o tem, kako njuni upravni organi in njuna sodišča uporabljajo in razlagajo določbe, navedene v členu 1, kakor jih razlaga Sodišče, odvisno od primera.

2. Če Skupni odbor v dveh mesecih po tem, ko je bil seznanjen s pomembno razliko v sodni praksi Sodišča in sodišč Islandije in Norveške ali s pomembno razliko v njeni uporabi med organi zadevnih držav članic ter organi Islandije in Norveške v zvezi z določbami, navedenimi v členu 1, ni mogel zagotoviti ohranitve enotne uporabe in razlage, se uporabi postopek iz člena 8.

Člen 8

1. V primeru spora glede uporabe ali razlage tega sporazuma, ali če pride do razmer, predvidenih v členih 5 ali 7(2), se zadevo uradno uvrsti kot sporno na dnevni red Skupnega odbora.

2. Skupni odbor ima od datuma sprejetja dnevnega reda, na katerega je bil uvrščen spor, 90 dni časa za njegovo rešitev.

3. V primeru, ko Skupni odbor spora ne more rešiti v roku 90 dni, ki je predviden v odstavku 2, je rok z namenom dokončne rešitve spora podaljšan za nadaljnjih 90 dni. Če Skupni odbor ob izteku tega roka ni sprejel odločitve, se šteje, da je za Islandijo ali Norveško ob izteku zadnjega dneva tega roka, odvisno od primera, ta sporazum prenehal veljati.

Člen 9

1. Za upravne in operativne stroške, ki so povezani z vzpostavitvijo in upravljanjem centralne enote Eurodaca, prispevata Islandija in Norveška v splošni proračun Evropske unije letni znesek v višini:

- Islandija 0,1 %,

- Norveška 4,995 %

od začetnega referenčnega zneska v višini 9575000 EUR odobrenih sredstev za prevzem obveznosti in 5000000 EUR odobrenih plačil, od proračunskega leta 2002 naprej pa ustrezna odobrena proračunska sredstva za zadevno proračunsko leto.

Druge upravne ali operativne stroške, ki sodijo k izvajanju tega sporazuma, si Islandija in Norveška delita s prispevanjem letnega zneska v splošni proračun Evropske unije, v skladu z odstotkom bruto nacionalnega proizvoda obeh držav glede na bruto nacionalni proizvod vseh sodelujočih držav.

2. Islandija in Norveška sta upravičeni do prejemanja dokumentov, ki se nanašajo na ta sporazum, in smeta na zasedanjih Skupnega odbora zahtevati tolmačenje v uradni jezik institucij Evropskih skupnosti po njuni izbiri. Vendar pa vse stroške prevajanja ali tolmačenja v islandščino ali norveščino in iz nje nosita Islandija ali Norveška, odvisno od primera.

Člen 10

Nadzorni državni organi Islandije in Norveške za varstvo podatkov in neodvisni nadzorni organ, ustanovljeni na podlagi člena 286(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, medsebojno sodelujejo v obsegu, ki je potreben za opravljanje njihovih nalog, zlasti z izmenjavo vseh koristnih informacij. O načinih tega sodelovanja se dogovori takoj po ustanovitvi tega organa.

Člen 11

1. Ta sporazum v nobenem pogledu ne vpliva na Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru ali na kateri koli drug sporazum, sklenjen med Evropsko skupnostjo in Islandijo in/ali Norveško, ali med Svetom in Islandijo ter/ali Norveško.

2. Ta sporazum v nobenem pogledu ne vpliva na prihodnje sporazume, ki bodo sklenjeni z Islandijo in/ali Norveško s strani Evropske skupnosti.

3. Ta sporazum ne vpliva na sodelovanje v okviru Nordijske unije potnih listin, če tako sodelovanje ne nasprotuje in ne ovira tega sporazuma ter aktov in ukrepov, ki temeljijo na tem sporazumu.

Člen 12

Kraljevina Danska sme zahtevati sodelovanje v tem sporazumu. Pogoje za tako sodelovanje določijo pogodbenice s soglasjem Danske v protokolu k temu sporazumu.

Člen 13

1. Ob upoštevanju odstavkov 2 do 5 se ta sporazum uporablja na ozemlju, na katerem se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter za Islandijo in Norveško.

2. Ta sporazum se ne uporablja za Svalbard (Spitzbergi).

3. Ta sporazum se uporablja na ozemlju Kraljevine Danske samo v skladu z določbami člena 12, na Ferskih otokih in Grenlandiji pa samo z razširitvijo Dublinske konvencije na ta ozemlja.

4. Ta sporazum se ne uporablja za francoske čezmorske departmaje.

5. Ta sporazum začne na Gibraltarju učinkovati šele z začetkom uporabe Dublinske konvencije ali drugega ukrepa Skupnosti, ki nadomesti to konvencijo, za Gibraltar.

Člen 14

1. Pogodbenice morajo Sporazum ratificirati ali odobriti. Listine o ratifikaciji ali odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretarju Sveta, ki prevzame vlogo depozitarja.

2. Ta sporazum začne veljati prvega dne v mesecu, ki sledi sporočilu depozitarja pogodbenicam o deponiranju zadnje listine o ratifikaciji ali odobritvi.

Člen 15

Vsaka pogodbenica lahko Sporazum odpove s pisno izjavo depozitarju. Izjava začne učinkovati šest mesecev po njenem deponiranju. Sporazum preneha veljati, če ga odpove bodisi Evropska skupnost ali tako Islandija kot Norveška.

V Bruslju, dne devetnajstega januarja leta dva tisoč ena, v enem izvirniku v nizozemščini, angleščini, danščini, finščini, francoščini, grščini, islandščini, italijanščini, nemščini, norveščini, portugalščini, španščini in švedščini pri čemer so besedila v vseh jezikih enako verodostojna, izvirnik pa je deponiran v arhivih Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.

Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnarFyrir hönd EvrópubandalagsinsFor Det europeiske fellesskap

+++++ TIFF +++++

Por la República de IslandiaFor Republikken IslandFür die Republik IslandΓια τη Δημοκρατία της ΙσλανδίαςFor the Republic of IcelandPour la République d'IslandePer la Repubblica d'IslandaVoor de Republiek IJslandPela República da IslândiaIslannin tasavallan puolestaPå Republiken Islands vägnarFyrir hönd Lýðveldisins ÍslandsFor Republikken Island

+++++ TIFF +++++

Por el Reino de NoruegaFor Kongeriget NorgeFür das Königreich NorwegenΓια το Βασίλειο της ΝορβηγίαςFor the Kingdom of NorwayPour le Royaume de NorvègePer il Regno di NorvegiaVoor het Koninkrijk NoorwegenPelo Reino da NoruegaNorjan kuningaskunnan puolestaPå Konungariket Norges vägnarFyrir hönd Konungsríkisins NoregsFor Kongeriket Norge

+++++ TIFF +++++

[1] UL C 254, 19.8.1997, str. 1.

[2] UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

[3] UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

[4] UL L 316, 15.12.2000, str. 1.

--------------------------------------------------

PRILOGA

DOLOČBE, POVEZANE Z DUBLINSKO KONVENCIJO IN SKLEPI ODBORA, USTANOVLJENEGA NA PODLAGI ČLENA 18 DUBLINSKE KONVENCIJE

Del 1: Dublinska konvencija

Vse določbe Konvencije, podpisane v Dublinu dne 15. junija 1990, ki določa državo, odgovorno za obravnavanje prošenj za azil, vloženih v eni od držav članic, z izjemo členov od 16 do 22.

Del 2: Sklepi odbora, ustanovljenega po členu 18 Dublinske konvencije

Sklep št. 1/97 z dne 9. septembra 1997, ki ga je sprejel odbor, ustanovljen po členu 18 Dublinske konvencije z dne 15. junija 1990, o določbah za izvajanje Konvencije.

Sklep št. 1/98 z dne 30. junija 1998, ki ga je sprejel odbor, ustanovljen po členu 18 Dublinske konvencije z dne 15. junija 1990, o določbah za izvajanje Konvencije.

--------------------------------------------------