SL Uradni list Evropske unije C 405/5

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V TOREK 20. JUNIJA 2017

(2017/C 405/02)

Vsebina

1. Nujna tema št. 1: Varnostne razmere v saharsko-sahelski regiji 5

2. Financiranje političnih strank v državah AKP in EU 6

Odbor za politične zadeve 6

Soporočevalca: Worlea Saywah Dunnah (Liberija) in Cécile Kashetu Kyenge 6

3. Vloga športa kot pomembnega dejavnika pri izobraževanju in odpravljanju revščine 6

Odbor za socialne zadeve in okolje 6

Soporočevalca: Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija) in Teresa Jimenez-Becerril Barrio 6

4. Nevarnost za izbruh najhujše lakote in humanitarne krize v zgodovini 7

Razprava s komisarjem za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosom Stilianidisom 7

5. Sprejetje dnevnega reda 7

6. Nekaznovanje hudodelstev zoper človečnost 7

7. Potrditev zapisnika s ponedeljka, 19. junija 2017 8

8. Izboljšanje učinkovitosti pomoči in razvoja pri sodelovanju med EU in državami AKP 8

9. Nujna tema št. 2: Razmere v Burundiju 8

10. Poročilo o mladinski konferenci 8

11. Poročilo o ženskem forumu 9

ZAPISNIK SEJE V TOREK 20. JUNIJA 2017

(Seja se je začela ob 9.10.)

SEJO JE VODILA Mémounatou IBRAHIMA

začasna sopredsednica

1. Nujna tema št. 1: Varnostne razmere v saharsko-sahelski regiji

Govorili so: Joaquin Tasso-Vilallonga (ESZD), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigerija), Halifa Sallah (Gambija), Adjedoue Weidou (Čad), Tadeusz Zwiefka in Cécile Kashetu Kyenge.

Večina članov je dejala, da reševanje krize na območju Sahela in Čadskega jezera zahteva tako kratko- kot dolgoročne ukrepe in bi moralo temeljiti na celovitem in usklajenem pristopu, s katerim bi poostrene ukrepe za boj proti terorizmu združili s trajno diplomatsko in politično pozornostjo, pri čemer bi se posvetili tudi hudim humanitarnim potrebam. Odpravljanje temeljnih vzrokov zahteva okrepljeno dolgoročno sodelovanje na osnovi načel razvojne učinkovitosti, osredotočeno na lokalno odgovornost. Več članov je EU in mednarodno skupnost pozvalo, naj podpreta okvir sodelovanja Sahel G5, ki so ga decembra 2014 ustanovili Burkina Faso, Čad, Mali, Mavretanija in Niger, pri čemer so priznali podporo, ki sta mu jo Evropa in mednarodna skupnost že izkazali. Nerazvitost in podnebne spremembe so skupaj s šibkim vodenjem in zlorabami človekovih pravic sprožile spopade, ki zdaj še dodatno ogrožajo gospodarstvo, razvoj in stabilnost regije. Več članov je izpostavilo tudi problem trgovanja z orožjem, drogami in ljudmi ter obžalovalo izgubo človeških življenj zaradi terorizma in spopadov.

2.

Financiranje političnih strank v državah AKP in EU

Odbor za politične zadeve

Soporočevalca: Worlea Saywah Dunnah (Liberija) in Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge in Worlea Saywah Dunnah (Liberija) sta predstavila poročilo, pri čemer sta poudarila pomembno vlogo političnih strank pri posredovanju med ljudstvom in oblastjo ter se zavzela za vzpostavitev preudarnega in trajnostnega financiranja.

Govorili so: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malavi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Sejšeli), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Surinam), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Čad) in Jacob Oulanyah (Uganda).

Večina članov se je strinjala, da so politične stranke bistveni del demokratičnega procesa in da za njihovo delovanje ne zadostujejo zgolj članarine. Za doseganje enakih konkurenčnih pogojev in zagotavljanje poštene konkurence pri vzponu na oblast so v različnih državah AKP in EU uporabili vrsto različnih pristopov. Ali so bili javni oz. zasebni prispevki dovoljeni, je bilo manj pomembno kot postavitev jasnih in preglednih pravil, jasnih kriterijev, popolne preglednosti in javnih razkritij premoženja ter seznamov donatorjev in njihovih stikov s političnimi strankami, ki jih podpirajo. To bi moralo dopolnjevati učinkovit in neodvisen sistem nadzora ter sankcij.

Worlea Saywah Dunnah (Liberija) in Cécile Kashetu Kyenge sta zaključila razpravo.

3.

Vloga športa kot pomembnega dejavnika pri izobraževanju in odpravljanju revščine

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija) in Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija) in Teresa Jimenez-Becerril Barrio sta predstavila poročilo in ob tem poudarila dejstvo, da ima šport pomembno vlogo pri razvoju, miru in medkulturnem dialogu. Izpostavila sta tudi pomen fizične aktivnosti pri učenju vrednot, kot so skupinski duh, enakost, disciplina, vzdržljivost, vključenost, odgovornost, vztrajnost in spoštovanje.

Govorili so: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Slonokoščena obala), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritreja), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiopija), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Komisija) in Julie Ward.

Člani so zahtevali vključitev športne vzgoje v šolske programe in se strinjali, da bi veliki športni dogodki, če bi bili primerno organizirani in nadzirani, lahko prispevali k promociji države gostiteljice na svetovnem prizorišču ter k ustvarjanju stabilnih in dobro plačanih delovnih mest. Poudarili so pomen izmenjav športnikov in trenerjev med državami AKP in EU. Spodbuditi pa je treba sodelovanje deklet in žensk.

Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija) in Teresa Jimenez-Becerril Barrio sta zaključila razpravo.

4.

Nevarnost za izbruh najhujše lakote in humanitarne krize v zgodovini

Razprava s komisarjem za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosom Stilianidisom

Komisar za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristos Stilianidis je predstavil pregled razmer v Jemnu, Somaliji, severovzhodni Nigeriji in južnem Sudanu ter opozoril na nevarnost, da se kriza razširi še druga območja. Poudaril je pomen skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, mednarodnega sodelovanja, dialoga med državami in partnerstev med regionalnimi institucijami pri reševanju tovrstnih vprašanj. Čeprav je vsaka humanitarna kriza posebna, je vsem skupen en dejavnik: odločilna vloga človeka je pri njihovem izbruhu žal stalna. Poudaril je tudi pomen finančne podpore Evropske unije, ki predstavlja približno 27 % svetovne humanitarne pomoči.

Govorili so: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller in Halifa Sallah (Gambija).

Nekateri člani so govorili o kritičnih razmerah v svojih državah in nevarnostih, s katerimi se bodo morda te morale soočiti. Navedli so vzroke, in sicer: podnebne spremembe, slabo vodenje in povezava med humanitarno krizo ter spopadi. Mednarodno skupnost in Evropsko unijo so pozvali, naj si skupaj prizadevata in s tesnim sodelovanjem vseh udeleženih akterjev in donatorjev sprejmeta konkretne nujne ukrepe. Številni člani so poudarili, da je treba okrepiti odpornost držav in prebivalcev, ki jih je prizadela huda lakota.

Hristos Stilianidis je odgovoril na vprašanja in zaključil razpravo.

(Seja je bila prekinjena ob 13.18 in se je nadaljevala ob 15.12)

SEJO JE VODIL: Louis MICHEL

sopredsednik

5. Sprejetje dnevnega reda

Dnevni red je bil sprejet v obliki, navedeni v tem zapisniku.

6.

Nekaznovanje hudodelstev zoper človečnost

Glavna razprava s predsednikom Skupščine držav pogodbenic Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča Sidikijem Kabajem

Predsednik Skupščine držav pogodbenic Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (MKS) Sidiki Kaba je poudaril pomen preprečevanja nekaznovanosti z namenom krepitve pravne države v korist vseh državljanov in pojasnil, zakaj so številne države po svetu, vključno z mnogimi afriškimi, podprle ustanovitev MKS. Sodišče je imelo preprečevalno in odvračilno vlogo, tako kot jo ima kazensko pravo na splošno.

Govorili so: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komori), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Slonokoščena obala), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambija), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namibija), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Sejšeli), Jo Leinen, Phel Parkies (Južna Afrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabve) in Joaquin Tasso Vilallonga (ESZD).

Številni člani so podprli mnenje, da nekaznovanost ne kaže le nespoštovanja do žrtev hudodelstev zoper človečnost, ampak tudi podpira neodgovorno in nedemokratično vodenje ter lahko neodgovorne voditelje spodbudi k ustvarjanju sporov znotraj držav in med njimi. Predstavitev je izzvala burne odzive in obtožbe, da je MKS pristransko in nezmožno spopasti se z zlorabami človekovih pravic, za katere je odgovorna zahodna/bela oblast. So se pa številni člani strinjali, da čeprav mednarodno sodstvo še zdaleč ni popolno, vseeno predstavlja najboljši način za odpravo nekaznovanosti in osredotočanje na zločine, kot je genocid, ko nacionalni sodni organi odpovejo. Poudarili so tudi, da je bila ratifikacija Rimskega statuta suverena odločitev držav in to tudi ostaja.

Sidiki Kaba je odgovarjal na vprašanja navzočih in zaključil razpravo.

7. Potrditev zapisnika s ponedeljka, 19. junija 2017

Zapisnik je bil sprejet.

8.

Izboljšanje učinkovitosti pomoči in razvoja pri sodelovanju med EU in državami AKP

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Sebastian C. Kopulande (Zambija) in Neoklis Silikiotis

Sebastian C. Kopulande (Zambija) in Neoklis Silikiotis sta predstavila poročilo, ob čemer sta poudarila, da bi morala biti razvojna pomoč dodeljena v obliki nepovratnih sredstev in ne posojil ter usklajena s cilji trajnostnega razvoja, ustrezati pa bi morala tudi potrebam držav prejemnic.

Govorili so: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambija), Michel Kamano (Gvineja), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Sejšeli), Andre Misiekaba (Surinam), Adjedoue Weidou (Čad) in Domenico Rosa (Evropska komisija).

Člani so opozorili, da bi si morale države prizadevati, da bi se čim prej znebile odvisnosti od pomoči in da so, čeprav pomoč lahko spodbudi razvoj, drugi dejavniki enako ali celo bolj pomembni, na primer preudarne politike, odgovorno vodenje in upravljanje virov, pomembni pa so tudi mednarodni, zunanji dejavniki, kot so trgovinski odnosi in boj proti nezakonitim finančnim tokovom.

Nekateri člani so izrazili nezadovoljstvo, ker številne države članice EU niso spoštovale zaveze, da je treba 0,7 % BND nameniti za razvoj, drugi pa so poudarili, da so EU in njene države članice vseeno največji svetovni donator. Pomoč bi morali nameniti predvsem sektorjem, ki ustvarjajo rast in konkurenčnost. Člani so izrazili nasprotujoča si mnenja o tem, ali bi morala biti razvojna pomoč pogojena s sodelovanjem pri upravljanju migracij in ali bi sredstva za razvojno pomoč lahko uporabili za izboljšanje varnosti.

Sebastian C. Kopulande (Zambija) in Neoklis Silikiotis sta zaključila razpravo.

9. Nujna tema št. 2: Razmere v Burundiju

Govorili so: Joaquin Tasso Vilallonga (ESZD), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritreja), Halifa Sallah (Gambija), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Phel Parkies (Južna Afrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamajka), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (ESZD) in Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Številni člani so se strinjali, da so razmere v Burundiju zaskrbljujoče, predstavnik Burundija pa je podrobno razložil, da se te izboljšujejo. Številni so obžalovali, da ni bil sprejet noben dogovor o sporazumni rešitvi spora. Razpravljali so tudi o spornih mnenjih glede zamrznitve razvojne pomoči.

Člani iz držav AKP in člani EP so pohvalili prizadevanje sosednjih držav, da bi burundijskim beguncem zagotovile pomoč in zatočišče. Številni so obsodili etnično delitev, pomanjkanje spoštovanja temeljnih pravic in ustrahovanje opozicijskih skupin in medijev. Nekateri člani so zahtevali napotitev misije za ugotavljanje dejstev v Burundi, drugi pa so menili, da je zaradi obširnega poročanja mednarodnih organizacij, prisotnih v Burundiju, takšna misija odveč.

10. Poročilo o mladinski konferenci

Bora Kamwanya iz Mreže mladih strokovnjakov AKP, ki je besedo dobil izjemoma s soglasjem skupščine, in Youssouf Goumaneh (Džibuti) sta poročala in pohvalila pobudo kot način spodbujanja zanimanja in udeležbe mladih pri sodelovanju med državami AKP in EU. Razpravljali so o naslednjih temah: lažji dostop do mobilnosti v obliki pripravništev za mlade iz držav AKP, izobraževanje o podnebnih spremembah in priložnosti za mlade kmete v državah AKP.

Govorila sta: Arne Lietz in Halifa Sallah (Gambija).

11. Poročilo o ženskem forumu

Maria Arena je skupščino obvestila, da je bila tema foruma Spol v migraciji in da so se osredotočili na potrebe migrantk, ki se pogosto soočajo z nasiljem, diskriminacijo in pomanjkanjem gospodarskih priložnosti.

Govorila je: Halifa Sallah (Gambija).

(Seja se je končala ob 19.21.)