Sporazum med Evropsko gospodarsko Skupnostjo in Republiko Avstrijo o cestnem in železniškem prevozu blaga

VSEBINA

PREAMBULA Naslov I: Cilji, področje uporabe in opredelitve

Člen 1: Cilji

Člen 2: Področje uporabe

Člen 3: Opredelitve

Naslov II: Železniški in kombinirani prevoz

Člen 4: Splošne določbe

Člen 5: Proge (Priloga I)

Člen 6: Infrastrukturni ukrepi v Avstriji (Priloga II)

Člen 7: Infrastrukturni ukrepi v Skupnosti (Prilogi III in IV)

Člen 8: Zmogljivost (Priloga V)

Člen 9: Podporni ukrepi

Člen 10: Oblikovanje cen (Priloga VI)

Člen 11: Krizne razmere

Naslov III: Cestni prevoz

Člen 12: Teža in dimenzije težkih tovornih vozil

Člen 13: Emisije (PrilogaVII)

Člen 14: Dejanski stroški.

Člen 15: Zmanjševanje onesnaževanja (sistem ekotočk) (Prilogi VIII in IX)

Člen 16: Povezanost med tem sporazumom in obstoječimi dvostranskimi sporazumi o cestnem prevozu blaga

Naslov IV: Pregledi

Člen 17: Pregledi (Priloga X)

Naslov V: Splošne in končne določbe

Člen 18: Prepoved diskriminacije

Člen 19: Dodatni ukrepi

Člen 20: Enostranski ukrepi

Člen 21: Odbor za tranzit

Člen 22: Reševanje sporov

Člen 23: Trajanje veljavnosti..

Člen 24: Začetek veljavnosti

Člen 25: Pravna veljavnost Prilog

Priloge Priloga I (k členu 5)

Priloga II (k členu 6)

Priloga III (k členu 7)

Priloga IV (k členu 7)

Priloga V (k členu 8)

Priloga VI (k členu 10)

Priloga VII (k členu 13)

Priloga VIII (k členu 15)

Priloga IX (k členu 15)

Priloga X (k členu 17)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI, v nadaljnjem besedilu "Skupnost",

na eni strani,

REPUBLIKA AVSTRIJA, v nadaljnjem besedilu "Avstrija",

na drugi,

v nadaljnjem besedilu "pogodbenici",

STA SE –

V ŽELJI po spodbujanju mednarodnega sodelovanja in mednarodne trgovine z usklajeno evropsko prometno politiko,

OB UPOŠTEVANJU težav, ki jih povzroča čezalpski tranzitni promet, zahtevajo trajno rešitev, ki bo ohranjala kakovost življenja lokalnih prebivalcev, ščitila okolje in zagotavljala mednarodno trgovino;

OB UPOŠTEVANJU dejstva, da je treba pri tem prometu uporabiti najnovejše čiste tehnologije, da bi čim prej zmanjšali preostale kvantitativne in kvalitativne motnje;

OB UPOŠTEVANJU tega, da Alpe postavljajo naravne meje širjenju cestnega prometa, kar utemeljuje določene razlike v cestnoprometni zakonodaji pogodbenic;

OB UPOŠTEVANJU tega, da gospodarski, okoljski, socialni in varnostni pogoji kombiniranega prevoza predstavljajo najboljšo srednje- in dolgoročno možnost za prilagajanje naraščajočemu obsegu mednarodnega čezalpskega prevoza blaga;

SPORAZUMELI, da bosta usklajeno delovali v spodbujanju železniškega in kombiniranega prevoza ter v urejanju cestnega prevoza s predpisi,

NASLOV I

CILJI, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Cilji

Cilj tega sporazuma med Skupnostjo in Avstrijo je okrepitev sodelovanja med pogodbenicama na določenih področjih prevoza, zlasti pri čezalpskem tranzitnem prometu. Pogodbenici se torej strinjata, da bosta usklajeno delovali pri spodbujanju uporabe železniškega prometa, zlasti kombiniranega, in rednega cestnega prometa v interesu javnega zdravja in okolja.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta sporazum se uporablja za železniški in cestni prevoz na ozemlju Avstrije.

2. Sodelovanje med pogodbenicama se osredotoči zlasti na prometno infrastrukturo, nujne podporne ukrepe za razvoj železniškega in kombiniranega prevoza, pravno ureditev cestnega prevoza blaga in sistematične izmenjave podatkov v zvezi s spremembami politike med pogodbenicama.

Člen 3

Opredelitve

Za namene tega sporazuma se uporabljajo naslednje opredelitve:

1. Tranzitni promet: promet prek avstrijskega ozemlja, pri katerem se tako odpremni kot namembni kraj nahajata izven Avstrije;

2. Cestni tranzit blaga: tranzit s težkimi tovornimi vozili, registriranimi v eni od pogodbenic, ne glede na to, ali so naloženi z blagom;

3. Kombinirani prevoz: prevoz blaga s težkimi tovornimi vozili ali nakladalnimi enotami, ki opravijo del poti po železniških tirih, pot pa pričnejo ali zaključijo na cesti, ker tranzitni promet ne sme pod nobenim pogojem, na poti do ali iz železniškega terminala, prečkati avstrijskega ozemlja samo po cesti;

4. Težko tovorno vozilo: vsako motorno vozilo, namenjeno prevozu blaga ali vleki tovornih priklopnikov, vključno s vlečnimi enotami za polpriklopnike;

5. Nakladalne enote: zabojniki, zamenljiva tovorišča, priklopniki in polpriklopniki;

6. Največja dovoljena masa: največja masa, ki je mirujoče in za na pot pripravljeno vozilo ne sme preseči, vključno s tovorom, voznikom in morebitnimi potniki;

7. Osna obremenitev: vsota obremenitev, izračunana pri mirujočem vozilu na ravni cesti, ki jih prenašajo kolesa na eni osi ali dveh oseh, če je razdalja med njima največ en meter.

NASLOV II

ŽELEZNIŠKI IN KOMBINIRANI PREVOZ

Člen 4

Splošne določbe

1. Pogodbenici soglašata, da bosta v mejah svojih pristojnosti sprejeli in uskladili ukrepe, potrebne za razvoj in spodbujanje železniškega in kombiniranega prevoza, ki sta bistvena za rešitev težav, ki jih povzroča predvsem čezalpski cestni prevoz blaga. Prav tako bosta uskladili in izvršili gradnjo potrebne infrastrukture, načrtovanje razporeda del, razvoj in delovanje storitev ter izvajanje podpornih ukrepov.

2. Ukrepi v ta namen iz členov 6 in 10, morajo upoštevati določbe o železniškem prometu iz sporazuma z dne 22. novembra 1989 med ministrom za promet Republike Italije in ministrom za javni sektor in promet Republike Avstrije o železniškem tranzitu čez Brenner ter sporazum z dne 9. maja 1990 med ministrom za promet Zvezne republike Nemčije, ministrom za promet Republike Italije in ministrom za javni sektor in promet Republike Avstrije o izboljšanju čezalpskega železniškega prometa. Ti sporazumi so bistvenega pomena za pravno ureditev tranzita po avstrijskem ozemlju. Pogodbenici si torej z uporabo vseh sredstev, ki jih imata na razpolago, prizadevata podpirati izvajanje ukrepov, navedenih v teh sporazumih.

Člen 5

Proge

1. Za uresničenje ciljev, na katere se nanaša člen 4, pogodbenici izdelata omrežje za kombinirani prevoz in čezalpski železniški promet na osnovi prog, določenih v Prilogi I.

2. Če se tehnični, ekonomski ali okoljski okvirni pogoji spremenijo in zahtevajo uvedbo dodatnih železniških prog, Odbor za tranzit, na katerega se nanaša člen 21, nemudoma predlaga pogodbenicama potrebne dopolnitve k Prilogi I. Pogodbenici se po potrebi pričneta pogajati z zadevnimi državami članicami in železniškimi družbami.

Člen 6

Infrastrukturni ukrepi v Avstriji

Poleg že izvedene razširitve predorov med Kufsteinom in Brennerjem, ki omogoča promet težkih tovornih vozil s kotno višino štiri metre, se Avstrija obvezuje, da bo izvedla ukrepe, navedene v Prilogi II.

Člen 7

Infrastrukturni ukrepi v Skupnosti

V skladu z izjavo v Prilogi III o izvajanju infrastrukturnih projektov na ozemlju Skupnosti, se načrti držav članic in, ob zaključku že izvedenih del na progah, omenjenih v členu 5, v Prilogi IV navedeni ukrepi izvedejo v Skupnosti.

Člen 8

Zmogljivost

V skladu s sporazumi, navedenimi v členu 4(2), se pogodbenici obvezujeta, da bosta, v kolikor jima to omogočajo njuna sredstva in pristojnosti, delovali v smeri hitrejše gradnje in, v mejah tehnične izvedljivosti, uporabe železniške zmogljivosti, na katero se nanaša Priloga V.

Člen 9

Podporni ukrepi

1. Pogodbenici se, kjer je to mogoče, pri spodbujanju železniškega in kombiniranega prevoza usklajeno zavzemata za dajanje prednosti naslednjim ciljem:

1. uporaba kombiniranega prevoza od odhoda do cilja in na dolgih relacijah;

2. uporaba zamenljivih tovorišč in zabojnikov ter, v širšem smislu, uporaba sodobnih transportnih tehnologij brez spremstva;

3. okrepitev konkurenčnosti kombiniranega prevoza v primerjavi s cestnim prevozom;

4. uskladitev teže, dimenzij in tehničnih lastnosti opreme za kombinirani prevoz, zlasti za zagotovitev njihove združljivosti z zmogljivostjo predorov;

5. olajšanje dostopa do najbližjega ustrezno opremljenega terminala, zlasti z vzajemno odpovedjo zahtevam po dovoljenju za promet do terminalov kombiniranega prevoza in z njih;

6. določitev pravil o odgovornostih pri storitvah v kombiniranem prometu v primerjavi s tistimi, ki že veljajo za druge načine prevoza;

7. premestitev prevoza nevarnega blaga na železnico, kjer koli to omogoča večjo varnost;

8. izboljšanje določb ADR (Evropskega sporazuma o mednarodnem prevozu nevarnih snovi po cesti) in RID (Pravilnika o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga), kar zadeva kombinirani prevoz;

9. načrtovanje pravnega sistema za uravnoteženje tovorne zmogljivosti v kombiniranem prevozu.

2. Pogodbenici v mejah svojih pristojnosti vplivata na železniške družbe in druge pristojne subjekte, da:

1. sestavijo cele vlake;

2. izboljšajo zanesljivost in zmanjšajo rok dobave, predvsem z:

2.1 skrajšanjem čakalne dobe, zlasti na mejnih prehodih;

2.2 povečanjem pogostosti storitev in njihovo prilagoditvijo potrebam odjemalcev;

2.3 povečanjem storilnosti terminalov s pomočjo tehnoloških izboljšav, pospešenih postopkov in skrajšanja čakalnih dob; kontrola vlakov in uradni postopki na mednarodnih mejah ali terminalih kombiniranega prevoza ne smejo trajati dlje kot tisti, ki se nanašajo na cestni prevoz; carinski nadzor in uradni postopki ne smejo trajati dlje kot eno uro;

2.4 prenosom izvajanja administrativnih postopkov (carinski, davčni in veterinarski nadzor ter zdravstveni inšpekcijski pregledi rastlin) na terminale ali na odpremni oz. namembni kraj;

3. uskladijo nabavo in financiranje voznega parka (vagonov in lokomotiv) v količinah, ki jih zahteva povečanje železniške zmogljivosti;

4. sprejmejo ukrepe, ki se nanašajo na določbe za terminale dodatnih storitev (pakiranje, popravila opreme za kombinirani prevoz, shranjevanje v hladilnicah, nakladanje itd.) in družabne prostore;

5. nudijo zajamčen čas potovanja;

6. poskrbijo za nove povezave;

7. razširijo sistem skrajšane čakalne dobe na mejah na čimveč tovornih vlakov in spodbujajo sprejetje vagonov na kredit, zlasti za vlake za kombinirani prevoz;

8. izboljšajo pretok informacij:

8.1 o razpoložljivosti vagonov, da bi zmanjšali njihov obtek in optimizirali vzorce njihove uporabe;

8.2 do odjemalcev, ki bi tako lahko določili natančen kraj in čas prispetja pošiljk (mednarodno združljivo omrežje elektronske izmenjave podatkov, do katerega lahko dostopajo tudi odjemalci).

Člen 10

Oblikovanje cen

1. Cene železniškega prevoza določijo pristojne oblasti ali organi vsake od pogodbenic. Zagotoviti morajo cene železniškega prevoza, ki so primerljive s cenami cestnega prevoza.

2. Pogodbenici si v mejah svojih pristojnosti prizadevata zagotoviti, da se vpliv pomoči ene od njiju na tržišče ne bo zmanjšal z ukrepi druge pogodbenice ali pristojnega organa, ustanovljenega na njenem ozemlju.

3. Za spodbujanje čezalpskega kombiniranega prevoza lahko pogodbenici odobrita pomoč, ki se nanaša na infrastrukturo, premično ali nepremično opremo za pretovarjanje, opremo, ki se uporablja specifično v kombiniranem prevozu ter pomoč za nekrite stroške pri tekočem poslovanju.

Člen 11

Krizne razmere

V primeru resne motnje v železniškem tranzitu, kakršna je naravna nesreča, pristojne oblasti obeh pogodbenic usklajeno ukrepajo, da obdržijo pretok prometa, ki ga uravnava njihova jurisdikcija. Prednost ima občutljiv tovor, kot je pokvarljiva hrana.

NASLOV III

CESTNI PREVOZ

Člen 12

Teža in dimenzije težkih tovornih vozil

1. V Skupnosti registrirana težka tovorna vozila, priklopniki in polpriklopniki, lahko opravljajo svojo dejavnost na ozemlju Avstrije, če njihove dimenzije in teže pogonskih osi ustrezajo predpisom Skupnosti, ki veljajo v času uveljavitve tega sporazuma.

2. Dovoljena skupna masa za motorna vozila s prikolico je lahko največ 38 20 kg, po odbitku za priklopna vozila z največjo dovoljeno maso najtežje enote. Dovoljena skupna masa za motorna vozila s polprikolicami, ki jih premika žerjav, in ki imajo namembni ali odpremni kraj na železniškem terminalu, je lahko največ 39 20 kg oz. 42 20 kg v primeru vozil z zabojniki in zamenljivimi tovorišči.

Člen 13

Emisije

1. Da bi zaščitili okolje in omejili plinaste in trdne emisije ter ropot težkih tovornih vozil, pogodbenici uvedeta stroge okoljske standarde na osnovi najsodobnejše in ekonomsko sprejemljive tehnologije (gl. Prilogo VII).

2. Med pripravo emisijskih standardov se pogodbenici posvetujeta v rednih in pogostih časovnih presledkih.

3. Kar zadeva emisijske standarde, imajo težka tovorna vozila, registrirana v eni od držav pogodbenic, dovoljenje za neovirano opravljanje dejavnosti na ozemlju obeh pogodbenic, kar ne vpliva na ustrezne ukrepe prometne policije.

Člen 14

Dejanski stroški

1. Pogodbenici si prizadevata postopoma in v največji možni meri uvesti usklajeno rešitev za davčno obremenitev cestnega prometa. Cilj te rešitve v prvem obdobju predstavlja obremenitev težkih tovornih vozil s stroški infrastrukture. V drugem obdobju se jim zaračunajo tudi zunanji, zlasti okoljski stroški.

2. Med pripravo rešitve se pogodbenici redno posvetujeta. Kjer je to mogoče, upoštevata načelo teritorialnosti in posebne stroške, ki jih nosi alpska regija.

3. Če je to primerno, pogodbenici začneta pogajanja v zvezi s sklepanjem sporazuma o obdavčenju cestnega prometa. Glede na cilje, navedene v odstavku 1, je glavni namen tega sporazuma zagotovitev prostega pretoka prometa čez državno mejo, odstranitev razlik med sistemoma obdavčenja cestnega prometa obeh pogodbenic in odprava izkrivljene konkurence v cestnoprometnem sektorju in med načini prevoza.

Člen 15

Zmanjševanje onesnaževanja (sistem ekotočk)

1. Pogodbenici zaradi varstva okolja in javnega zdravja sprejmeta potrebne ureditvene ukrepe za tranzitni promet prek Avstrije.

2. Pogodbenici soglašata o zmanjšanju emisij in ropota, ki jih povzročajo težka tovorna vozila v tranzitu prek Avstrije. Zmanjšanje bosta dosegli z znižanjem deleža emisij dušikovih oksidov, saj to zahteva največji tehnični napor, kakor je razvidno iz zakonitih mejnih vrednosti. Predpostavlja se, da bosta pogodbenici dosegli ciljna znižanja ropota težkih tovornih vozil, določena v Prilogi VII k temu sporazumu. Če zastavljeni cilji ne bodo doseženi, se bo Odbor za tranzit, na podlagi četrtega odstavka člena 21(3), posvetoval o nadaljnjih potrebnih ukrepih.

3. Celotna količina emisij dušikovih oksidov, ki jih povzročajo težka tovorna vozila s skupno maso nad 7,5 ton, registrirana v eni od pogodbenic in v tranzitu prek Avstrije, bo v dvanajstletnem obdobju (od leta 1992 do konca leta 223) zmanjšana za 60 odstotkov. Začetna vrednost in letno zmanjšanje stopnje emisij se določita v skladu z odstavkom 4 in 5.

4. Začetna vrednost se določi z množenjem

1. ravni emisij dušikovih oksidov v g NOx/kWh, ki jih povzročajo težka tovorna vozila v tranzitu, določene za leto 1991 (Dogovorjeno je, da se ta vrednost standardizira na trenutno veljavno mejno vrednost skladnosti proizvodnje 15,8 g NOx/kWh);

2. s številom tranzitnih potovanj v letu 1991. Skupna ocena bo izdelana na osnovi skupnega števila potovanj težkih tovornih vozil nad 7,5 ton prek Avstrije, registriranih v vsaki od pogodbenic, v tranzitni operaciji za najem ali plačilo, za lastne potrebe ali s praznim vozilom.

To predstavlja skupno število ekotočk za leto 1991.

5.1 Začetna vrednost, enakovredna skupnemu številu ekotočk za leto 1991, bo zmanjšana v skladu z odstotki, navedenimi v tabeli v Prilogi VIII.

5.2 Če število potovanj v katerem koli letu med 1992 in 223 preseže število, določeno za leto 1991 in podano v odstavku 4(2), za več kot 8 %, se število izračunanih ekotočk za naslednje leto zmanjša v skladu z odstavkom 4 Priloge IX.

6. Dogovorjena zmanjšanja skupnih emisij dušikovih oksidov teh težkih tovornih vozil bodo izvršena v skladu s sistemom ekotočk. Pri tem sistemu vsako težko tovorno vozilo v tranzitu prek Avstrije potrebuje število ekotočk, enakovredno emisijam dušikovih oksidov, ki jih oddaja (vrednost se odobri v okviru skladnosti proizvodnje ali homologacije). Metoda izračuna in uporabe točk je opisana v Prilogi IX.

7. Pristojne avstrijske oblasti na podlagi Priloge IX dajo Komisiji Evropskih skupnosti na voljo izkaznice z ekotočkami, potrebne za uporabo točkovnega sistema za težka tovorna vozila Skupnosti v vseh različnih oblikah tranzita prek Avstrije.

Skupnost bo te izkaznice z ekotočkami razdelila med svoje države članice v skladu z lastnimi pravili in postopki.

8. Avstrija uporablja isti sistem ekotočk za svoja registrirana težka tovorna vozila, ki opravljajo tranzitne prevoze na njenem ozemlju. Odstavka 4 in 5 se uporabljata po analogiji.

9. Točkovni sistem se uporablja na čimbolj preprost in nebirokratski način. V ta namen si pogodbenici med sabo zagotovita pomoč in izmenjavo podatkov. Odbor za tranzit redno preučuje načine, kako bi bilo mogoče sistem dodatno izboljšati in računalniško obdelati.

10. Osnovni podatki, potrebni za izračun začetne vrednosti in odstotkov zmanjšanja, so na voljo Odboru za tranzit.

Člen 16

Povezanost med tem sporazumom in obstoječimi dvostranskimi sporazumi o cestnem prevozu blaga

1. Če se dovoljenja iz dvostranskih sporazumov med državami članicami Skupnosti in Avstrije uporabljajo v tranzitnih operacijah cestnega prevoza blaga prek Avstrije, jih nadomesti izkaznica z ekotočkami, predvidena v členu 15.

2. Poleg tega ostanejo v veljavi obstoječa dovoljenja za dostop do tržišča ali dogovori dvostranskih sporazumov, razen kjer so bili sklenjeni drugi sporazumi.

3. Odbor za tranzit pripravi poročilo o pravicah dostopa do tržišča, dvostransko dogovorjenih dne 21. oktobra 1991.

NASLOV IV

PREGLEDI

Člen 17

Pregledi

Pregledi ali formalnosti, potrebni za izvajanje tega sporazuma med Skupnostjo in Avstrijo, zlasti njegovih členov 15 in 16, se lahko izvršijo na ustreznih mestih in s pogostostjo, ki je nujna za zagotovitev združljivosti z ustreznimi standardi.

NASLOV V

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 18

Prepoved diskriminacije

Pogodbenici se obvezujeta, da ne bosta sprejemali diskriminacijskih ukrepov, ki spadajo v okvir tega sporazuma ali v zvezi s tranzitom držav članic Skupnosti.

Člen 19

Dodatni ukrepi

Če je med uporabo tega sporazuma ena od pogodbenic mnenja, da bi drugi ukrepi, ki spadajo v njegovo področje uporabe, služili interesu usklajene evropske prometne politike in še zlasti, da bi pomagali razrešiti težave pri čezalpskem tranzitu, posreduje drugi pogodbenici ustrezne predloge.

Člen 20

Enostranski ukrepi

Pogodbenici se vzdržita sprejemanja kakršnih koli enostranskih ukrepov, ki diskriminirajo tranzitni promet, odobren na podlagi tega sporazuma.

Člen 21

Odbor za tranzit

1. Ustanovi se Odbor za tranzit, ki nadzoruje izvajanje in zagotavlja ustrezno uporabo tega sporazuma.

2.1 Odbor za tranzit sestavljajo predstavniki Skupnosti in predstavniki Avstrije.

2.2 Odločbe Odbora za tranzit skupno sprejmeta delegaciji obeh pogodbenic.

2.3 Odbor za tranzit sprejme svoj poslovnik.

2.4 Odboru za tranzit izmenično predsedujeta obe pogodbenici.

2.5 Odbor za tranzit lahko ustanovi delovne skupine, ki mu pomagajo pri izpolnjevanju nalog.

3.1 Odbor za tranzit vsaj enkrat letno skliče njegov predsednik oz. predsednica z namenom pregleda splošnega delovanja Sporazuma in, še zlasti, tekočega izvajanja ukrepov, predvidenih v členih 6 do 10.

3.2 Odbor za tranzit vsaka tri leta predloži poročilo o:

(a) vplivu cestnega prevoza blaga na okolje in kakovost življenja prebivalcev;

(b) zmanjšanju emisij, ki jih povzroča cestni prevoz blaga;

(c) zaračunavanju infrastrukturnih in zunanjih stroškov;

(d) zmogljivosti in uporabi kombiniranega prevoza v Avstriji in Švici;

kjer je to ustrezno, predloži pogodbenicama nadaljnje predloge.

3.3 Vsaka izmed pogodbenic lahko zahteva od Odbora za tranzit, da obravnava področje in uporabo tega sporazuma. Če pride do takšne zahteve, se nemudoma skliče Odbor za tranzit; ta lahko v nujnem primeru sprejme potrebne ukrepe, ki ostanejo v veljavi največ tri mesece.

3.4 Odbor za tranzit se skliče v primerih večjih odstopanj od vrednosti, ocenjenih v členu 15 ter Prilogah VIII in IX, ki se pripisujejo napakam v sistemu, (kot so nepravilne predpostavke, različen tehničen ali pravni razvoj) ali ki jih povzročajo spremembe v zunanje trgovinskih odnosih, ki izhajajo iz združitve Nemčije ali nepredvidenih praktičnih posledic uporabe točkovnega sistema. Za odstranitev takšnih razhajanj se lahko sprejmejo ukrepi, ki veljajo največ tri mesece, ali se pogodbenicama predlagajo ukrepi, vendar pod pogojem, da je doseženo ciljno zmanjšanje emisij za leto 223.

4. Odbor za tranzit je odgovoren predvsem za naslednje:

4.1 predlogi za potrebne spremembe Priloge I na podlagi člena 5(2);

4.2 nadzor tekočega izvajanja ukrepov, predvidenih v členih 6 do 10;

4.3 dolžnosti na podlagi člena 15(5)(2) in (9);

4.4 posvetovanja o enostranskih ukrepih na podlagi člena 20;

4.5 reševanje sporov na podlagi člena 22.

Člen 22

Reševanje sporov

Vsak spor med pogodbenicama v zvezi z razlaganjem ali uporabo tega sporazuma rešuje Odbor za tranzit, ki si prizadeva najti vzajemno sprejemljivo rešitev.

Člen 23

Trajanje veljavnosti

Ta sporazum se sklene za obdobje 12 let.

Člen 24

Začetek veljavnosti

1. Ta sporazum je sestavljen v dveh izvirnikih v danskem, nizozemskem, angleškem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem in španskem jeziku, pri čemer je vsako od besedil enako verodostojno.

2. Ta sporazum odobrita pogodbenici v skladu s svojimi lastnimi postopki.

3. Sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, potem ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki v ta namen.

4. Čas in postopki uvedbe sistema ekotočk (člen 15) v letu 1992 so določeni z dogovorom o izvajanju.

Člen 25

Pravna veljavnost Prilog

Priloge od I do X so sestavni del tega sporazuma.

Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos

.

Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems

.

Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig

.

Έγινε στο Πόρτο, στις δύο Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα δύο

.

Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two

.

Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze

.

Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue

.

Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig

.

Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois

.

Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità EuropeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias

+++++ TIFF +++++

Por el Gobierno de la República de AustriaFor Regeringen for Republikken ØstrigFür die Regierung der Republik ÖsterreichΓια την κυβέρνηση της Δημοκρατίας της ΑυστρίαςFor the Government of the Republic of AustriaPour le gouvernement de la république d'AutrichePer il governo della Repubblica d'AustriaVoor de Regering van de Republiek OostenrijkPelo Governo da República da Áustria

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

PRILOGA I

(k členu 5)

1. Glavne evropske železniške proge, ki potekajo po avstrijskem ozemlju in so pomembne za tranzitni promet, so naslednje:

1.1 Proga Brenner

München – Verona – Bologna

1.2 Proga Tauern

München – Salzburg – Villach

1.3 Pyhrn – prelaz Schober proga

Regensburg – Graz

1.4 Proga Donava

Nuremberg – Dunaj

2. Ustrezne razširitve in terminali so sestavni deli teh glavnih prog.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

(k členu 6)

INFRASTRUKTURNI UKREPI V AVSTRIJI

Avstrija bo za razširitev železniške zmogljivosti in s tem izboljšanje železniškega in kombiniranega prevoza izvajala naslednje ukrepe:

1. Brenner

1.1 Kratkoročni ukrepi:

- izgradnja stranske proge v Innsbrucku,

- ukrepi v zvezi z varnostjo in organizacijo obratovanja,

- uvedba računalniškega nadzora vlakov,

- prenova sistema razdelitve v bloke,

- namestitev kretnic za menjavo tirov med postajami,

- obnova postaje Wörgl,

- razširitve obvoznih tirov na postajah.

1.2 Dolgoročni ukrepi:

- ob upoštevanju pomembnosti novega prehoda Brenner, se Avstrija obvezuje k nadaljevanju del v teku in ojačanemu sodelovanju s Skupnostjo pri načrtovanju predora Brenner in prog za dostop.

2. Tauern

2.1 Kratkoročni ukrepi:

- nadaljevanje podvojevanja tirov,

- izboljšanje varnosti.

2.2 Srednjeročni ukrepi:

- izboljšave priložnostnih prog,

- povečanje največje hitrosti na posameznih odsekih,

- skrajšanje blokovnih (signalnih) odsekov.

3. Pyhrn-Schober

3.1 Kratkoročni ukrepi:

- preklic prepovedi nočne vožnje na odseku Pyhrn,

- preklic prepovedi nočne vožnje na odseku Hieflau,

3.2 Srednjeročni ukrepi:

- nadgraditev in preureditev postaj,

- izboljšanje varnostnih sistemov,

- skrajšanje blokovnih (signalnih) odsekov,

- odstranitev nivojskega križanja ceste in železnice,

- rekonstrukcija zavoja Traun-Marchtrenk,

- selektivno podvojevanje tirov.

3.3 Dolgoročni ukrepi:

- nadaljevanje podvojevanja tirov na celotnem odseku Passau – Spielfeld/Straß,

- predelava odseka St Michael – Bruck.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

(k členu 7)

IZJAVA DELEGACIJE EVROPSKIH SKUPNOSTI

1. V Skupnosti bo izvajanje infrastrukturnih projektov odvisno od zadevnih držav članic, ki bodo prevzele odgovornost za izvajanje del na svojih ozemljih.

2. Izvajanje določb iz člena 7 bo potekalo z naslednjimi ukrepi:

(a) Komisija bo Odboru za prometno infrastrukturo predstavila načrt potrebnih ukrepov in ga pregledala skupaj z zadevnimi državami članicami (gl. Sklep Sveta 78/174/EGS, UL L 54, 25.2.1978, str. 16);

(b) Skupnost bo pri izvajanju teh ukrepov uporabila sredstva, s katerimi lahko razpolaga po predpisih skupne politike za prometno infrastrukturo. (gl. Uredbo Sveta (EGS) št. 3359/90, UL L 326, 24.11.1990, str. 1)

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

(k členu 7)

INFRASTRUKTURNI PROJEKTI NA OZEMLJU SKUPNOSTI

V Skupnosti se bodo za povečanje zmogljivosti železnic in s tem izboljšanje železniškega in kombiniranega prevoza izvedli naslednji ukrepi:

(a) V Nemčiji in Italiji

Ob upoštevanju pomembnosti novega prehoda Brenner se Skupnost obveže k ojačanju sodelovanja z Avstrijo, kot razširitev svojega preteklega delovanja, pri načrtovanju predora Brenner in prog za dostop;

(b) V Nemčiji

- kratkoročni ukrepi:

- terminala kombiniranega prevoza München-Riem in Duisburg Port,

- nadgradnja odseka München – Rosenheim – Kufstein, še zlasti: prog, rezerviranih za S-Bahn (mestno železnico) med Zornedingom in Grafingom,

- skrajšanje blokovnih odsekov (izboljšanje razdelitve v odseke) med Grafingom in Rosenheimom ter med Rosenheimom in Kiefersfeldenom,

- izgradnja prehitevalnih tirov (npr. med postajami v Großkarolinenfeldu, Raublingu in Fischbachu),

- izgradnja neželezniškega dostopa do peronov na postaji Großkarolinenfeld, in

- spremembe ureditve tirov na postaji Rosenheim in nadaljnji ukrepi na naslednjih postajah: Aßling, Ostermünchen, Brannenburg, Oberaudorf in Kiefersfelden.

- Srednjeročni ukrepi (do konca leta 1988, če bo dovoljenje pridobljeno v predvidenem roku):

- nadgradnja odseka München – Mühldorf – Freilassing.

(c) V Italiji

Brenner:

- razširitev predorov na progi Brenner – Verona, ki bo omogočila promet težkih tovornih vozil s kotno višino štiri metre v kombiniranem prevozu s spremstvom ali brez,

- nadgradnja intermodalnega središča Verona – Quadrante Europa,

- ojačanje tirov in izgradnja novih predorov,

- izvajanje nadaljnjih tehničnih ukrepov (avtomatski blok in dvosmerno obratovanje na obremenjenih odsekih, ki vodijo do postaj Verona, Trento, Bolzano in Brenner) za povečanje zmogljivosti in nadaljnje izboljšanje varnosti.

(d) Na Nizozemskem

Izgradnja železniškega storitvenega središča v somestju Rotterdam.

--------------------------------------------------

PRILOGA V

(k členu 8)

1. DODATNA ZMOGLJIVOST AVSTRIJSKIH ŽELEZNIC ZA PREVOZ BLAGA V TRANZITU PREK AVSTRIJE:

Proga | Dodatna zmogljivost: tranzit tovornih vlakov na dan (v obe smeri) |

Takojšnja | Kratkoročna | Srednjeročna | Dolgoročna |

Brenner | 10 [1] | 70 | — | 200 [5] |

Tauern | | | | |

Saltzburg – Villach – Jesenice ali Tarvisio | 10 [2] | 4 | 40 | — |

Pyhrn [3] – Schober | | | | |

Passau – (Salzburg) – Selzthal – Graz – Spielfeld/Straß | 4 | 11 [4] | 22 | 60 |

2. MOŽNO POVEČANJE ZMOGLJIVOSTI V POŠILJKAH ALI TONAH

Takoj:

Od 1. decembra 1989 je Avstrija za tranzit prek Brennerja uvedla še 28 tovornih vlakov in vlakov za kombinirani prevoz. Novi vlaki, skupaj z že obstoječimi tovornimi vlaki in vlaki za kombiniran prevoz, so dovolj zmogljivi, da se lahko približno četrtina trenutnega cestnega tovornega prometa premesti na železnico.

Kratkoročno:

Kratkoročna razširitev bo več kot podvojila zmogljivost železnice za tranzit prek Avstrije. Od leta 1994 naprej bo, odvisno od uporabljene tehnologije za kombinirani prevoz, letno povečanje zmogljivosti kombiniranega prevoza od 1,1 do 1,6 milijonov pošiljk ali več kot 20 milijonov ton.

Srednjeročno:

Do leta 1996 se bo zmogljivost še naprej širila za 700000 do 1,1 milijona pošiljk letno, in sicer z dodatnim selektivnim razvojem dvotirnih prog ter izboljšanjem varnosti in obratovanja na progah Tauern in Pyhrn.

Dolgoročno:

Proga Pyhrn-Schober bo do leta 2000 nadgrajena v dvotirno progo. Med letoma 2005 in 2010 bo predor Brenner še dodatno podvojil zmogljivost proge Brenner, in sicer na 400 vlakov dnevno. Odvisno od izbrane tehnologije se lahko po letu 2010 na novo ustvarjena zmogljivost kombiniranega železniškega prevoza povzpne na 50 do 80 milijonov pošiljk letno.

Opredelitve:

"Takoj" pomeni: na razpolago v času veljavnosti trenutnega časovnega razporeda.

"Kratkoročno" pomeni: na razpolago po koncu leta 1994.

"Srednjeročno" pomeni: na razpolago po koncu leta 1996.

"Dolgoročno" pomeni: na progi Pyhrn-Schober na razpolago po koncu leta 2000 in na progi Brenner po koncu leta 2010.

[1] Kot rezultat "Programa 1. december 1989" je bilo že dodanih 28 vlakov.

[2] Od katerih so štirje vlaki že takoj na razpolago.

[3] Večja zmogljivost prog za dostop, vendar manjša rezervna zmogljivost na odseku prelaza Schober kot kratko- in srednjeročen cilj.

[4] V določenih okoliščinah se lahko poveča na 26 enot, vendar brez rezervne zmogljivosti na gorskem odseku prek prelaza Schober.

[5] Pod pogojem, da je predor Brenner zgrajen in da so proge za dostop v sosednjih državah nadgrajene.

--------------------------------------------------

PRILOGA VI

(k členu 10)

Izjava k členu 10

Delegacija Skupnosti izjavlja, da pomoč držav članic Skupnosti urejajo določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, še zlasti njeni členi 92, 93 in 77.

--------------------------------------------------

PRILOGA VII

(k členu 13)

Skupna izjava, ki se nanaša na člen 13

1. Evropska skupnost in Avstrija sta zadovoljni z odločitvijo Sveta Evropskih skupnosti o znižanju najvišjih ravni plinastih emisij in ropota kot vrednosti skladnosti proizvodnje za težka tovorna vozila.

Primerjava najvišjih dovoljenih ravni, kot vrednosti skladnosti proizvodnje po odločitvi Sveta, s tistimi, ki jih je določila Avstrija, je dokaz za prizadevanje na področju usklajevanja.

CO | HC | NOx | Trdni delci |

4,9 g/kWh | 1,23 g/kWh | 9,0 g/kWh | 0,7 g/kWh ≤ 85 kW 0,4 g/kWh > 85 kW |

Te vrednosti veljajo v Avstriji od 1. oktobra 1991 in v Evropski skupnosti od 1. julija 1992.

2. Evropska skupnost in Avstrija si bosta na drugi stopnji prizadevali še dodatno zmanjšati vrednosti skladnosti proizvodnje emisij, pri čemer se bosta opirali na najsodobnejše tehnološke dosežke na področju ekološko varčnih motornih vozil in sestave goriva. Tudi na tej drugi stopnji bo usklajevanje najpomembnejše.

Svet Evropskih skupnosti je sklenil, da začnejo od 1. oktobra 1996 v Skupnosti veljati naslednje vrednosti izpušnih plinov:

CO | HC | NOx | Trdni delci |

4,0 g/kWh | 1,1 g/kWh | 7,0 g/kWh | 0,3/0,15 g/kWh |

Skupnost in Avstrija se med pripravami za drugo stopnjo medsebojno posvetujeta in najpozneje 1. januarja 1994 uskladita ustrezne pravne določbe, zlasti tiste v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij trdnih delcev.

3. Republika Avstrija je sprejela v vednost predlog Komisije z dne 26. junija 1991, po katerem naj bi bile najvišje ravni emisij in ropota za na novo registrirane tovornjake uvedene najpozneje 1. oktobra 1995:

Ropot vozil: | tovornjak ≤ 150 kW: 78 dB (postopek merjenja ISO) tovornjak > 150 kW: 80 dB (s postopkom merjenja, ustreznim za mestni promet) |

Republika Avstrija potrjuje svoj namen uvesti naslednje najvišje ravni ropota in emisij za na novo registrirane tovornjake najpozneje 1. oktobra 1995:

Ropot vozil: | tovornjak ≤ 150 kW: 78 dB tovornjak > 150 kW: 80 dB (postopek merjenja ISO) |

--------------------------------------------------

PRILOGA VIII

(k členu 15)

Leto | Odstotek ekotočk |

1991 | 100,0 % |

1992 | 96,1 % |

1993 | 87,9 % |

1994 | 79,5 % |

1995 | 71,7 % |

1996 | 65,0 % |

1997 | 59,1 % |

1998 | 54,8 % |

1999 | 51,9 % |

2000 | 49,8 % |

2001 | 48,5 % |

2002 | 44,8 % [1] |

2003 | 40,0 % [1] |

[1] Znižanje za leti 2002 in 2003 je izračunano na osnovi domneve, da bodo tovornjaki z emisijo dušikovih oksidov 5,0 g/NOx/kWh na voljo na tržišču od leta 2002.

--------------------------------------------------

PRILOGA IX

(k členu 15)

1. Za vsako težko tovorno vozilo ob vsakem tranzitu prek Avstrije (v kateri koli smeri) se predložijo naslednji dokumenti:

(a) dokument, iz katerega je razvidna vrednost skladnosti proizvodnje za emisije dušikovih oksidov zadevnega vozila;

(b) veljavna izkaznica z ekotočkami, ki jo je izdal pristojni organ.

Glede (a):

v primeru težkega tovornega vozila, registriranega po 1. oktobru 1990, mora biti ta dokument, iz katerega je razvidna vrednost skladnosti proizvodnje, potrdilo, ki ga je izdal ustrezni organ in ki vsebuje podrobnosti o uradni vrednosti skladnosti proizvodnje za emisije dušikovih oksidov, ali potrdilo o homologaciji, ki vsebuje datum registracije in vrednost, določeno za namene homologacije. V zadnjem primeru je vrednost skladnosti proizvodnje enaka vrednosti homologacije, povečani za 10 %. Ko je ta vrednost za neko vozilo že določena, se je v času življenjske dobe vozila ne sme spreminjati.

V primeru vozil, registriranih pred 1. oktobrom 1990, in vozil, za katere ni bilo predloženo nobeno potrdilo, se določi vrednost skladnosti proizvodnje 15,8 g/kWh.

Glede (b):

izkaznica s točkami mora vsebovati določeno število točk in mora biti potrjena, kot je opisano v nadaljevanju, na osnovi vrednosti skladnosti proizvodnje za zadevna vozila:

1. vsak g/kWh emisije dušikovih oksidov, ki ustreza navedeni vrednosti v dokumentu, omenjenem v 1(a), šteje eno točko;

2. vrednosti emisij dušikovih oksidov se zaokrožijo na naslednje celo število, kadar so enake decimalnemu mestu 0,5 ali več, v nasprotnem primeru se zaokrožijo navzdol.

2. Avstrijske oblasti pravočasno priskrbijo Skupnosti izkaznice s točkami na podlagi člena 15.

3. Odbor za tranzit v tromesečnih presledkih izračuna število potovanj in povprečno vrednost emisij dušikovih oksidov težkih tovornih vozil za vsako državo posebej.

4. Če se uporablja člen 15(5.2), se število ekotočk zmanjša, kakor je opisano v nadaljevanju:

Iz četrtletnih povprečnih vrednosti emisij dušikovih oksidov za tovornjake v tekočem letu (gl. odstavek 3) se z ekstrapolacijo pridobijo povprečne vrednosti emisij dušikovih oksidov, predvidene za naslednje leto. Število ekotočk za zadevno leto se izračuna z množenjem te predvidene vrednosti z 1,04 in številom potovanj, izračunanim v skladu s členom 15(4)(2).

--------------------------------------------------

PRILOGA X

(k členu 17)

Izmenjava pisem o pregledih

Pismo št. 1

Vaša ekscelenca,

v zvezi z danes podpisanim Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Avstrijo o cestnem in železniškem tranzitu blaga mi je v čast, da Vam sporočim, da Skupnost, s ciljem olajšati formalnosti na meji, tolmači, brez vpliva na člena 15 in 16 Sporazuma, člen 17 Sporazuma glede na Uredbo Sveta (EGS) št. 4060/89, še zlasti njenega člena 3, kot je vključeno v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru.

Hvaležen Vam bom, če se boste strinjali z vsebino tega pisma.

Sprejmite, Gospod, izraz mojega globokega spoštovanja,

Pismo št. 2

Generalnemu direktorju

Spoštovani,

v čast mi je potrditi vsebino Vašega pisma, in sicer:

"V zvezi z danes podpisanim Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Avstrijo o cestnem in železniškem tranzitu blaga mi je v čast, da Vam sporočim, da Skupnost, s ciljem olajšati formalnosti na meji, tolmači, brez vpliva na člena 15 in 16 Sporazuma, člen 17 Sporazuma glede na Uredbo Sveta (EGS) št. 4060/89, še zlasti njenega člena 3, kot je vključeno v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru.

Hvaležen Vam bom, če se boste strinjali z vsebino tega pisma."

V čast mi je potrditi, da se strinjam z vsebino Vašega pisma.

Sprejmite, Gospod, izraz mojega globokega spoštovanja.

--------------------------------------------------