SKLEP št. 1/2016 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-LIBANON

z dne 11. novembra 2016

o prednostnih nalogah partnerstva EU-Libanon [2016/2368]

PRIDRUŽITVENI SVET EU-LIBANON JE –

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani,

ob upoštevanju naslednjega:

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 17. junija 2002 in je začel veljati 1. aprila 2006.

EU in Libanon sta se dogovorila, da bosta utrdila svoje partnerstvo, in sicer sta sprejela vrsto prednostnih nalog za obdobje 2016–2020 s ciljem podpiranja in krepitve odpornosti in stabilnosti Libanona ob hkratnem prizadevanju za odpravljanje učinka dolgotrajnega konflikta v Siriji.

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pridružitveni svet priporoča, da pogodbenici izvajata prednostne naloge partnerstva EU-Libanon, vključno s paktom, ki so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

PRILOGA

PREDNOSTNE NALOGE PARTNERSTVA EU-LIBANON IN PAKT

PREDNOSTNE NALOGE PARTNERSTVA EU-LIBANON

Prenovljeno partnerstvo EU-Libanon (2016–2020)

Oblikovanje prednostnih nalog partnerstva EU-Libanon

Libanon je prevzel vodilno vlogo pri razpravah in posvetovanjih o pregledu evropske sosedske politike (ESP). Dokument o stališču arabskih držav, ki je bil predstavljen na konferenci o pregledu ESP v Bejrutu, je bil pomemben dokument, ki je prispeval k postopku posvetovanja, na podlagi katerega je nastala prenovljena ESP. Prednostne naloge na splošno gradijo na sodelovanju Libanona pri pregledu ESP in vzpostavljajo okvir za politično sodelovanje ter kratko- in srednjeročna posredovanja na podlagi prednostnih nalog, ki jih določi vlada Libanona. Poleg tega se Libanon in EU kot partnerja danes bolj kot kdaj koli soočata z neposrednimi izzivi v povezavi z dolgotrajnimi krizami. Za reševanje teh izzivov mora zgornji okvir upoštevati izjemne okoliščine v regiji in njihov učinek na Libanon.

Za EU in Libanon pomeni njuno partnerstvo udejanjenje skupnih vrednost in potrditev skupnih interesov. Človekove pravice in temeljne svoboščine, kot so udejanjene v ustreznih mednarodnih, regionalnih in nacionalnih zakonih, pomenijo skupne vrednote. Spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic je bistven element odnosov med EU in Libanonom. Da bi dosegli skupni cilj vzpostavitve skupnega območja miru, blaginje in stabilnosti, je potrebno sodelovanje, zlasti prek skupne odgovornosti, diferenciacije in okrepljenega partnerstva, na podlagi pomena ohranjanja Libanona kot zgleda zmernosti za celotno regijo, ter spremljanje ključne vloge njegovega živahnega zasebnega sektorja in dinamične civilne družbe.

Ob reševanju največjih izzivov, vključno z migracijami in terorizmom, bosta Libanon in EU še naprej zasledovala glavne cilje svojega dolgoročnega partnerstva, ki poteka v smeri trajnostne stabilnosti v Libanonu in v regiji, kjer bo EU aktivno sodelovala z libanonskimi organi in vzdrževala dialog z vsemi političnimi strankami, ohranjanja gospodarske rasti prek močnih državnih institucij in oživitve libanonskega gospodarstva, tudi z izkoriščanjem potenciala libanonskega zasebnega sektorja in civilne družbe. Na vsakem od spodaj določenih prednostnih področij so izzivi, ki zahtevajo takojšnjo pozornost, za nekatere druge faze izvajanja pa bodo potrebne ustrezne priprave za uspešno srednjeročno izvajanje.

Pridružitveni svet EU-Libanon potrjuje to prenovljeno partnerstvo kot paradigmo za novo prilagojeno dvostransko sodelovanje, ki vključuje nadgraditev političnega dialoga. Obdobje takoj po srečanju Posvetovalnega sveta bo ključnega pomena pri preoblikovanju zavez v ukrepe; obe strani bosta morali učinkovito izvajati prednostne naloge partnerstva in priloženega pakta. Pri vmesnem pregledu prednostnih nalog partnerstva se bodo te po potrebi preoblikovale in prilagodile. Uspeh tega prenovljenega partnerstva se bo v končni fazi meril s tem, v kolikšnem obsegu ustreza potrebam Libanona in EU. Prednostne naloge in zaveze, ki so določene v tem dokumentu in njegovi prilogi, niso izčrpne in EU je pripravljena, da za Libanon uporablja svoje pobude, ki so usmerjene k prednostnim tretjim državam v regiji.

Soočanje s humanitarno krizo s celovitim pristopom

Libanon je od leta 2011 podvržen doslej najhujšemu bremenu zaradi množičnega pritoka beguncev iz Sirije. Trenutno je v Libanonu po ocenah 1,5 milijona Sircev in približno 0,5 milijona Palestincev, kar ga uvršča na prvo mesto glede na število razseljenih oseb in beguncev, ki jih gosti, in sicer tako na prebivalca kot tudi na kvadratni kilometer. Sedanja migracijska kriza v EU je izpostavila posledične politične, gospodarske in socialne izzive. Libanon je 440-krat manjši in 120-krat manj naseljen kot EU, absolutno število beguncev, ki sta jih obe strani gostili v zadnjih letih, pa je podobno.

Libanon in EU menita, da je edina trajnostna dolgoročna rešitev za begunce in razseljene osebe iz Sirije v Libanon njihova varna vrnitev v državo izvora, ko bodo pogoji za to izpolnjeni. Izpolnjevanje potreb beguncev in razseljenih oseb v Siriji in zunaj nje ter v gostiteljskih skupnostih je nujna prednostna naloga za celotno mednarodno skupnost, zato bi bilo treba okrepiti njena tovrstna prizadevanja. Vendar bosta obe strani za varno vračanje beguncev in razseljenih oseb iz Sirije upoštevali zahteve glede ustreznih pogojev, tudi v prehodnem obdobju, v skladu z vsemi normami mednarodnega humanitarnega prava in ob upoštevanju interesov držav gostiteljic.

V tem duhu bosta imela Libanon in EU konkretne koristi od skupne zaveze glede nadgradnje političnega dialoga, pri čemer bosta sodelovala, da bi ocenila in spodbujala izpolnjevanje teh pogojev na dvostranski ravni in na ustreznih mednarodnih forumih, kjer bodo EU in države članice obravnavale poseben položaj Libanona in potrebo po upoštevanju njegovih življenjsko pomembnih interesov, ter izražata zaskrbljenost glede tega, da Libanon gosti več kot milijon beguncev, ki so registrirani pri UNHCR, in učinek tega na gostiteljske skupnosti, varnost in stabilnost Libanona in širše regije.

V tem okviru in ob priznavanju dolgotrajne narave begunske krize je libanonska vlada pričela nov pristop k upravljanju začasnega in dolgotrajnega bivanja razseljenih Sircev na ozemlju Libanona, da bi ublažila pritisk množičnega pritoka sirskih beguncev na državo in državljane na način, ki ne bo pristranski niti do interesov Libanona in libanonskih državljanov niti do interesov beguncev. Ta nova vizija, kot je bila predstavljena v izjavi Libanona o nameri na londonski konferenci februarja 2016, lahko skupaj z mednarodno podporo z ustreznim financiranjem in izvedbenimi orodji občutno izboljša razmere. Vlada Libanona bo s potrebnimi upravnimi in regulativnimi ukrepi v skladu z libanonskimi zakoni in predpisi povečala razpoložljivost mednarodnih sredstev in izvedbenih orodij za različna področja delovanja, zlasti tista, ki so usmerjena k nacionalnemu gospodarstvu, infrastrukturi in pobudam za ustvarjanje delovnih mest.

EU in Libanon si prizadevata za učinkovita posredovanja, ki vključujejo vse vrste finančne pomoči, nepovratna sredstva in posojila, da bi ublažila dramatične učinke krize v Siriji na libanonske finance (1), gostiteljske skupnosti ter gospodarstvo, infrastrukturo in okolje države. Boljše gospodarske priložnosti za begunce in razseljene osebe iz Sirije bodo morale biti umeščene v širši okvir izboljšanja ekonomske odpornosti države kot celote prek tujih in lokalnih naložb v projekte ustvarjanja delovnih mest, infrastrukturo in razvoj lokalnega gospodarstva. Taka posredovanja bodo pripomogla tudi k vzpostavitvi ozračja, v katerem bi bili lahko stroški najemanja posojil za zakladnico znatno nižji.

Prednostne naloge partnerstva bodo usmerjene k spodbujanju skupnih interesov in sodelovanja. So medsebojno povezane in druga drugo krepijo. Zagotovile bodo tudi strateški okvir za usklajevanje političnih in varnostnih prizadevanj in sodelovanja v naslednjih štirih letih (2016–2020). Te prednostne naloge in cilji, kot so opredeljeni v nadaljevanju, gradijo na obstoječih načrtih in strategijah vlade. Bodo tudi podlaga za uskladitev pomoči v skladu z vizijo vlade. Prednostne naloge partnerstva si prizadevajo za spodbujanje enakosti spolov, tudi prek okrepljenega sodelovanja žensk v političnih forumih in forumih odločanja.

1. Varnost in boj proti terorizmu

Glavni cilj bo izboljšanje varnosti vseh evropskih in libanonskih državljanov. Libanon in EU bosta pospešila reforme in izboljšave varnostnega sektorja z razvojem institucionalnih zmogljivosti akterjev na varnostnem področju, vključno s kazenskim pregonom, upravljanjem varovanja, nadzornimi organi in pravosodjem ob polnem spoštovanju človekovih pravic in demokratičnih norm.

Napadi, ki jih je izvedel Daiš, poudarjajo dejstvo, da se Evropa in Libanon soočata s skupno grožnjo terorizma. Naša prizadevanja bodo osredotočena na vzpostavitev obsežnega partnerstva na področju varnosti in boja proti terorizmu. Program, o katerem sta se dogovorila Libanon in EU na podlagi dialoga o boju proti terorizmu 26. januarja 2016, predvideva tesnejše in konkretnejše sodelovanje pri boju proti terorističnim organizacijam, ki jih opredeljuje Varnostni svet Združenih narodov. Področja sodelovanja vključujejo pravosodje in kazenski pregon, boj proti financiranju terorizma, upravljanje meja, varnost na letališčih in varnost civilnega letalstva ter boj proti nasilnemu ekstremizmu. V tem pogledu bo EU aktivno uporabljala vsa ustrezna orodja, instrumente in zmogljivosti, namenjene prednostnim tretjim državam, ki se soočajo z resno teroristično grožnjo.

Libanon in EU si bosta prizadevala za usklajen nacionalni pristop k boju proti teroristični grožnji. Libanon bo s podporo EU pripravil nacionalno strategijo za boj proti terorizmu, ki bo vključevala prispevke strokovnjakov iz držav članic, Europola, Cepola, Frontexa in Eurojusta. Rezultat bo strategija, ki bo odražala edinstvene prispevke vseh delov libanonske vlade v boju proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu.

2. Upravljanje in pravna država

Da bo Libanon stabilen, mora napredovati na področju dobrega javnega upravljanja in pravne države. EU bo sodelovala z Libanonom za:

— razvoj projektov sodelovanja na področju izgradnje institucionalnih zmogljivosti v okviru strategije upravne reforme Libanona;

— spodbujanje skupnih vrednost demokracije in pravne države, vključno z dobrim javnim upravljanjem, preglednimi, stabilnimi in učinkovitimi institucijami, zaščito svobode izražanja in neodvisnimi mediji;

— reformna prizadevanja za krepitev učinkovitosti in neodvisnosti pravosodnega sistema ter prizadevanje za učinkovitejši javni sektor. Krepitev boja proti korupciji, ki ovira rast in gospodarski razvoj, bo še naprej ključnega pomena za doseganje rezultatov pri prednostnih nalogah partnerstva.

Za posodobitev države bo pomembna reforma volilne zakonodaje in volilnega okvira. Libanon pozdravlja pripravljenost, ki jo je izrazila EU, da se vključi v spodbujanje reforme volilne zakonodaje v Libanonu in izboljšanje upravljanja na občinski ravni. Za trajnostni razvoj je potrebno tudi spodbujanje človekovih pravic, vključno z zaščito marginaliziranih skupin prebivalstva.

3. Spodbujanje rasti in delovnih mest

a. Občine:

Prednost bodo imela prizadevanja za okrepitev odpornosti skupnosti. Libanonu se zaradi gospodarskih neenakosti zmanjšuje potencial rasti, so pa tudi grožnja stabilnosti. Posebna pozornost bo posvečena prikrajšanim območjem, med drugim s povečanjem pristojnosti občin, zvez občin in lokalnih organov ter krepitvijo organizacij civilne družbe, da bi izboljšali lokalno upravljanje. Podpiralo se bo večjo udeležbo žensk in mladih zaradi spodbujanja vključujočega pristopa k trajnostni rasti. To bo vključevalo tudi izboljšanje izvajanja storitev, na primer zdravstvenih, ter naložbe v občinske infrastrukturne projekte. Občine so zaradi tega povečanja števila prebivalstva pod velikim pritiskom, saj morajo tako beguncem iz Sirije kot tudi prebivalcem gostiteljskih skupnosti nuditi osnovne storitve in izpolnjevati njihove najnujnejše potrebe, kakovost storitev pa se zaradi tega slabša.

b. Zasebne naložbe:

Prizadevanja bodo usmerjena v oživitev libanonskega gospodarstva s poudarkom na ustvarjanju primernih možnosti zaposlovanja za vse in široko vključujoči rasti prek večjih zasebnih naložb. Gospodarstvo ima pomembno vlogo tudi pri prizadevanjih Libanona za ublažitev učinkov krize v Siriji. Zaradi tega si je treba prizadevati za odpravo makroekonomskih neravnovesij in fiskalne nestabilnosti Libanona z reformami, ki so potrebne za doseganje večje trajnostne rasti.

Povečanje zaposlovanja v celotni državi bo pripomoglo k vzpostavitvi zaupanja v vlado in javne institucije in spodbujanju socialne kohezije. Rast uradnega gospodarstva bo ustvarila pomembne prihodke za podporo izvajanju javnih storitev in vzpostavitev legitimnosti javnih institucij. Z izboljšanjem konkurenčnosti in diverzifikacije v kombinaciji z živahnim zasebnim sektorjem se bo povečala odpornost nacionalnega gospodarstva, kar bo spodbudilo ustvarjanje delovnih mest v skladu z libanonskimi zakoni in predpisi ter zmanjšalo sektaške in socialne napetosti. To je mogoče doseči prek široke vključenosti podjetij in prebivalstva, tudi libanonskih izseljencev, v gospodarske dejavnosti, ki temeljijo na inovacijah in znanju, ter ustvarjanja primernih delovnih mest, ki bodo koristila vsem. Izvajanje zavez iz pakta EU-Libanon bo zagotovilo dodatne priložnosti za razvoj države.

c. Infrastruktura:

Libanon in EU bosta proučila možnosti financiranja pod ugodnimi pogoji za razširitev kritične infrastrukture, da bi spodbudila produktivnost najpomembnejših sektorjev. Skupaj bosta proučila možnosti za vključitev mednarodnih finančnih institucij za uvedbo novih načinov izvajanja, vključno s posebnimi nepovratnimi sredstvi, nefinančno pomočjo in ugodnimi posojili. Posebna prizadevanja bodo posvečena povezovanju z organizacijami iz zasebnega sektorja, ki bi jih lahko zanimale priložnosti, ki jih nudijo evropski finančni instrumenti. Cilj je podpirati razvoj kritične infrastrukture, na primer upravljanja in transporta električne energije, vode in odpadkov, ter zagotavljati prednostno podporo proizvodnim sektorjem. Po potrebi se bo proučila tudi usmerjena finančna podpora, vključno s proračunsko podporo. Libanon je tudi v pričakovanju vzpostavitve posebnih mehanizmov EU za zmanjševanje tveganj v povezavi z obsežnimi investicijskimi programi. EU in Libanon si bosta skupaj prizadevala za izpolnjevanje pogojev za konkretne finančne intervencije, zlasti evropske, za podporo ključnim infrastrukturnim projektom in mobilizacijo različnih finančnih instrumentov EU, kot je primerno.

O navedenih ukrepih bodo potekala posvetovanja, da bi dosegli konkretne rezultate.

d. Trgovina/kmetijstvo/industrija:

Libanon in EU nameravata tudi okrepiti trgovinske odnose. V ta namen bosta ustanovila skupno delovno skupino, ki se bo redno sestajala, da bi še bolj olajšala trgovino in zmanjšala obstoječe necarinske ovire za blago in storitve. Ta delovna skupina bo čim prej začela z delom.

V skupnem interesu obeh strani je, da se trgovinski odnosi okrepijo s povečanjem konkurenčnosti industrijskih proizvodov, storitvenega sektorja ter kmetijskega in živilskopredelovalnega sektorja, med drugim z izboljšanjem standardov kakovosti libanonskih kmetijskih proizvodov ob vključevanju koncepta trajnostne potrošnje in proizvodnje.

Z delom na tem področju se bo tudi pripomoglo k ublažitvi učinka krize v Siriji na trgovino in spodbujanju naložb v delovno intenzivnih sektorjih, na primer kmetijstvu in industriji. Priložnosti, ki jih zagotavlja pridružitveni sporazum, bi bilo treba čim bolj izboljšati, da se zagotovijo koristi za obe strani, poleg tega bodo prizadevanja usmerjena v to, da se za libanonske izdelke še bolj olajša dostop do trga EU in drugih trgov. Vzpostavljena bosta okrepljeno sodelovanje in tehnična pomoč na področju sanitarnih in fitosanitarnih standardov za ustrezno reševanje teh vprašanj, tudi v sodelovanju z libanonskim zasebnim sektorjem. Na ta način lahko Libanon poveča izvoz kmetijskih proizvodov in do največje možne mere izboljša koristi obstoječih priložnosti za dostop do trga, kar vključuje izpolnjevanje kmetijskih tarifnih kvot iz pridružitvenega sporazuma.

EU bo še naprej spodbujala in podpirala Libanon na poti do članstva v Svetovni trgovinski organizaciji in koristnem sodelovanju v okviru sporazuma iz Agadirja.

e. Energetska varnost, podnebni ukrepi in ohranjanje naravnih virov:

Z večjim upoštevanjem okolja prek energijske učinkovitosti, energije iz obnovljivih virov, ravnanja z odpadki, gospodarjenja z vodo in ohranjanja naravnih virov je mogoče povečati turistični potencial države, zaščititi nacionalno premoženje in zmanjšati izpostavljenost prebivalstva boleznim in nevarnostim za zdravje. Sodelovanje in partnerstva na področju raziskav in inovacij imajo lahko ključno vlogo na vseh teh področjih, saj povečujejo možnosti za povezano in učinkovito upravljanje naravnih virov prek pristopa povezanosti.

Cilj obeh strani je izkoriščanje potenciala sodelovanja na področju energije. Energetski dialog bi lahko zagotovil sredstva za okrepitev sodelovanja na področju energije, vključno z izkoriščanjem nafte in plina in priložnostmi za pridobivanje energije na morju. Po sprejetju Pariškega sporazuma v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) bosta EU in Libanon proučila okrepljeno sodelovanje pri izvajanju okvirnega nacionalno določenega prispevka Libanona. Lahko se prouči odpis dolga v zameno za okoljevarstvene ukrepe, da bi zmanjšali breme javnega dolga in izboljšali ohranjanje naravnih virov.

4. Migracije in mobilnost

Libanon in EU se pogajata o skupni izjavi za zagon svojega partnerstva za mobilnost, ki se je pričelo z dialogom o migracijah, mobilnosti in varnosti, dogovorila pa se bosta tudi o prilogi, v kateri bodo navedeni konkretni prednostni ukrepi v korist ciljem novega partnerstva za mobilnost.

Obe strani si bosta prizadevali za okrepitev sodelovanja na področju migracij in mobilnosti prek partnerstva EU-Libanon za mobilnost, ki predstavlja dolgoročni okvir za okrepitev zmogljivosti Libanona za upravljanje zakonitih in nedovoljenih migracij ob hkratnem upoštevanju interesov, ki jih ima kot država gostiteljica, njegovih posebnih razmer in omejenih virov ter velikih obremenitev od začetka krize v Siriji.

Libanon in EU si prizadevata za okrepitev sodelovanja pri številnih vprašanjih, pri čemer se zavedata, da je treba migracije in mobilnost obravnavati na celovit način in vsem ciljem partnerstva za mobilnost slediti z enako zavzetostjo. Celovito in učinkovito izvajanje partnerstva bo ključnega pomena za sodelovanje med Libanonom in EU na tem področju. To med drugim vključuje dobro upravljano mobilnost libanonskih državljanov in državljanov EU čez ozemlji obeh strani, povečanje zmogljivosti za upravljanje migracijskih tokov, okrepitev zmogljivosti za upravljanje meja, okrepitev dialoga o vprašanjih mednarodne zaščite, s katerim se bodo obravnavali pomisleki, ki jih delita obe strani, ter, najpomembnejše, zagotavljanje nadaljnje krepitve povezanosti migracij in razvoja, da bodo učinki za prebivalstvo Libanona očitni.

5. Mehanizmi za dialog in medsebojno usklajevanje

Splošni okvir za sodelovanje med Libanonom in EU je pridružitveni sporazum, ki je začel veljati leta 2006. Treba bo racionalizirati in čim bolj izboljšati izvajanje pridružitvenega sporazuma, tudi prek preoblikovanja obstoječih dialogov in pododborov. Z združevanjem pododborov na manj tematskih srečanj se bo lahko povečalo sodelovanje na prednostnih področjih. Hkrati se lahko organizirajo širša posvetovanja, na primer s civilno družbo in nedržavnimi akterji.

Obe strani sta tudi pripravljeni poglobiti politični dialog, tudi prek nadgraditve vključenosti v zunanjo politiko. Proučili se bodo načini za povečanje sodelovanja in posvetovanj z libanonskim ministrstvom za zunanje zadeve in izseljence (osrednja točka evropske sosedske politike) ob upoštevanju načelne podpore EU za suverenost, ozemeljsko celovitost, pluralizem in vključujočo stabilnost Libanona.

Obe strani bosta vzpostavili mehanizem za usklajevanje za redno pregledovanje in spremljanje izvajanja prednostnih nalog partnerstva in pakta, da bi zagotovili skupno odgovornost, preglednost in vzajemno koristno izvajanje.

PAKT EU-LIBANON

Priloga k prednostnim nalogam partnerstva

Uvod

Glede na prenovljeno evropsko sosedsko politiko, kot je bila napovedana na konferenci „Podpora Siriji in tamkajšnji regiji“ februarja 2016 v Londonu, EU predlaga celovit sveženj podpore, ki združuje različne elemente politike znotraj pristojnosti EU. Ta dokument navaja nekatere skupno dogovorjene ukrepe, ki jih nameravata obe strani izvajati v dobri veri in brez poseganja v svoja pravna okvira. Ukrepi, sprejeti v okviru tega pakta, ne bodo v škodo prebivalstva Libanona in bodo skladni z ustavo Libanona ter njegovimi zakoni in predpisi.

Pakt EU-Libanon, ki sledi prednostnim nalogam partnerstva, bo opredelil prednostne ukrepe v podporo stabilizaciji države. Prednostni ukrepi bodo temeljili na prednostnih nalogah, ki jih je opredelila vlada Libanona, med drugim v izjavi o nameri, ki jo je predstavila na londonski konferenci in v načrtu Libanona za odzivanje na krizo. Najpomembnejše je, da bo pakt EU-Libanon okrepil sodelovanje med vlado Libanona in EU v obdobju 2016–2020. Mehanizem za pregled napredka pri izvajanju pakta bo med drugim deloval na podlagi dialoga o politikah v splošnem okviru pridružitvenega sporazuma EU-Libanon.

Prednostni ukrepi pakta se bodo financirali iz dodatnih sredstev, ki jih je EU namenila Libanonu na londonski konferenci, vključno s skoraj 400 milijoni EUR, ki bodo dodeljeni v letih 2016 in 2017, ter dodatnimi sredstvi, ki jih lahko da EU na razpolago v preostalih letih časovnega okvira tega dokumenta. S temi finančnimi viri se bodo financirali programi, ki se bodo izvajali s partnerji, na primer državnimi organi, zvezami občin, občinami, agencijami držav članic EU, nevladnimi organizacijami in mednarodnimi organizacijami. Podpora državi in zasebnemu sektorju se lahko po potrebi zagotovi tudi z združevanjem nepovratnih sredstev EU in posojil, ki jih zagotovijo evropske finančne institucije in finančne institucije držav članic, v partnerstvu z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, da se zmanjša tveganje in poveča privlačnost posojilnih pogojev.

Glavna cilja pakta EU-Libanon sta zagotoviti ustrezno in varno okolje za begunce (2) in razseljene osebe iz Sirije med njihovim začasnim bivanjem v Libanonu ter zagotoviti ugodno okolje za Libanon, gostiteljske skupnosti in ranljive skupine. Tako bodo potrebe, tudi humanitarne, izpolnjene na učinkovit, dostojen in pravičen način. Ta pristop je treba umestiti v širši okvir povečanja odpornosti libanonskega nacionalnega gospodarstva, infrastrukture in naložb v projekte ustvarjanja delovnih mest.

EU se zavezuje, da bo svoje posredovanje uskladila z zgoraj opisanim širokim pristopom in da bo zlasti upoštevala razvojne potrebe Libanona ter po potrebi povečala humanitarno pomoč. Na podlagi tega pristopa in da bi olajšali začasno bivanje državljanov Sirije, ki bežijo pred vojno, v Libanonu, se Libanon zavezuje, da bo v skladu s svojimi zakoni še naprej proučeval načine za poenostavitev predpisov, ki urejajo njihovo bivanje, vključno z začasno opustitvijo prepovedi prebivanja in poenostavitvijo dokumentacijskih zahtev, na primer zaveze, da ne bodo delali, da bi jim olajšali dostop do trga dela v sektorjih, kjer niso v neposredni konkurenci z državljani Libanona, na primer kmetijstvu, gradbeništvu in drugih delovno intenzivnih sektorjih.

V tem pogledu namerava Libanon ob podpori UNHCR prevzeti popolno upravno odgovornost za odgovor na krizo v Siriji, da bi zagotovil učinkovit in pregleden okvir za upravljanje, ki bi tudi upošteval, da sta določitev statusa in registracija glavna odgovornost države gostiteljice v sodelovanju z ustreznimi agencijami ZN.

Ta pakt se bo izvajal ob rednem usklajevanju med obema stranema, in sicer z uporabo mehanizma za usklajevanje iz prednostnih nalog partnerstva.

1. Povečanje stabilnosti: Varnost in boj proti terorizmu Zaveze EU Zaveze Libanona (a) Aktivna podpora izvajanju načrta za boj proti terorizmu prek tehnične, finančne in nefinančne pomoči. (b) Zagotavljanje tehnične pomoči in finančne podpore v boju proti kriminalni dejavnosti, vključno z bojem proti tihotapljenju ljudi, drog in orožja ter nezakoniti trgovini z njimi. (c) Okrepitev integriranega upravljanja meja s podporo štirim mejnim agencijam. (d) Podpora boju proti pranju denarja in financiranju terorizma. (e) Podpora preprečevanju sporov in mediaciji ter posegom za preprečevanje nasilnega ekstremizma in odpravljanje napetosti. (f) Okrepitev sodelovanja in podpore na področju letalske varnosti in zaščite. i. Izboljšanje usklajevanja varnostnih storitev, vključno z agencijami, ki so odgovorne za upravljanje meja. ii. Podpora operativnim dejavnostim medministrskega odbora za boj proti terorizmu, ki je bil ustanovljen 26. maja 2016. iii. Priprava in izvajanje celovite integrirane strategije za boj proti terorizmu v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta ZN. iv. Sprejetje integrirane strategije za upravljanje meja, vključno z večjim usklajevanjem libanonskih agencij za varnost in sodelovanjem znotraj ustreznih programov EU. v. Okrepitev sodelovanja na področju letalske varnosti in zaščite. 2. Upravljanje in pravna država (a) Okrepitev ključnih demokratičnih nalog (npr. volilnega sistema, parlamentarnega nadzora, institucionalnega usklajevanja in protikorupcijskih organov). (b) Podpora posodobitvi pravosodnega sistema, vključno z izboljšanjem dostopa do pravnega varstva, vzpostavitvijo neodvisnega in učinkovitega pravosodnega sistema in okrepitvijo pristojnosti kazenskega pravosodja, tudi prek izgradnje institucionalnih zmogljivosti, da se zagotovi skladnost z mednarodnimi obveznostmi s področja človekovih pravic. (c) Povečanje podpore lokalnim organom prek razvojnih programov v prednostnih regijah, ki bodo določene v sodelovanju z libanonskimi organi. (d) Podpora civilni družbi s financiranjem pobud NVO v skladu z zakonodajo Libanona, in sicer za projekte, ki so osredotočeni na socialni, kulturni in gospodarski razvoj, spodbujanje človekovih pravic, demokracije in načela dobrega javnega upravljanja. (e) Zagotavljanje finančne in tehnične podpore za izgradnjo institucionalnih zmogljivosti v okviru strategije upravne reforme Libanona. i. Prizadevanja za zmanjšanje števila pridržanj v predkazenskem postopku in izboljšanje upravljanja zaporov. ii. Spodbujanje sodelovanja civilne družbe pri javnem odločanju. iii. Okrepitev lokalnih struktur upravljanja z: a. zagotavljanjem potrebnih finančnih virov občinam, kot je določeno z veljavnimi zakoni; b. povečanjem sodelovanja lokalnih organov in zvez občin pri svetovanju o potrebah skupnosti in vrzelih pri storitvah. iv. Vzpostavitev centrov za socialni razvoj z delavci, ponudniki storitev in javnimi partnerstvi z NVO, vključno z zgodnjim prepoznavanjem ogroženih otrok. 3. Spodbujanje rasti in delovnih mest (a) Povečanje podpore razvoju zasebnega sektorja z osredotočenostjo na sektorje z večjim multiplikacijskim učinkom na zaposlovanje, tudi prek spodbujanja kulture podjetništva in inovacij. (b) Spodbujanje sodelovanja in tehnične pomoči na področju sanitarnih in fitosanitarnih standardov, standardov kakovosti in tržnih standardov. (c) Spodbujanje sodelovanja in zagotavljanje pomoči, da se zasebnemu sektorju omogoči, da izkoristi obstoječi dostop do trga EU, tudi z izboljšanjem mednarodne konkurenčnosti libanonskih proizvodov in proizvajalcev, ter uporaba razpoložljivega manevrskega prostora za izboljšanje dostopa libanonskih proizvodov na trg EU. V ta namen bo EU sodelovala v skupni delovni skupini, da bi še bolj olajšala trgovino in zmanjšala obstoječe necarinske ovire za blago in storitve. (d) Podpora Libanonu pri prizadevanjih za članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji. (e) Zagotavljanje ustrezne tehnične pomoči in gradnja zmogljivosti Libanona za nadaljnji razvoj njegovega storitvenega sektorja (finančne storitve, kreativna industrija, moda, avdiovizualna industrija, IT in telekomunikacije) v skladu s prednostnimi nalogami države. (f) Podpora Libanonu, da bo izkoristil pristop k sporazumu iz Agadirja. (g) V okviru trenutnega procesa pristopa Libanona k Evropski banki za obnovo in razvoj (EBRD) izraziti podporo odločitvi, da Libanon postane država prejemnica EBRD. Podpora povečanju posojil Evropske investicijske banke (EIB) Libanonu v skladu z njenim mandatom za zunanja posojila. Olajšanje povezovanja z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami za podporo financiranju pod ugodnimi pogoji za infrastrukturne naložbe in pomoč pri vzpostavljanju razmer, kjer bo mogoče znižati stroške izposojanja. (h) Povečanje finančne in nefinančne podpore za prehod na obnovljive vire energije, tudi za storitve, gradnja zmogljivosti, raziskave in inovacije ter ukrepi za prihranke energije na ravni občin in zvez občin. (i) Proučevanje možnosti za večje sodelovanje na področju energetike in izmenjavo tehničnega znanja, po potrebi, tudi v sektorju nafte in zemeljskega plina. I. Sprejemanje ukrepov za okrepitev pravnih, regulativnih, institucionalnih in upravnih zmogljivosti za kakovostno infrastrukturo in izboljšanje poslovnega in naložbenega ozračja ter odpravljanje makroekonomskih neravnotežij in fiskalnih nestabilnosti Libanona s potrebnimi reformami. II. Okrepitev zmogljivosti za oblikovanje politik in upravljanje javnih financ v javnih institucijah na osrednji in lokalni ravni. III. Sprejetje politike za spodbujanje izvoza. IV. Nadaljnja pogajanja za prihodnji pristop Libanona k STO. V. Prepoznavanje izzivov za trgovino in storitve in njihovo odpravljanje. VI. Aktivno sodelovanje pri delu sekretariata sporazuma iz Agadirja. VII. Po potrebi sodelovanje z relevantnimi mednarodnimi finančnimi institucijami za pridobitev financiranja pod ugodnimi pogoji. VIII. Priprava in izvajanje strategije za energetski sektor ob upoštevanju obstoječih zavez v njem, kot jih določa dokument o politiki energetskega sektorja iz leta 2010. Pregled sedanje tarifne ureditve, proučitev nizke stopnje pobiranja in visokih proizvodnih stroškov ter razširitev zmogljivosti za proizvodnjo energije. (j) Proučitev novih programov za tehnično poklicno izobraževanje in usposabljanje / MSP za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mlade in ranljive skupine, tako iz Libanona kot tudi iz Sirije. (k) Povečanje podpore načrtu za približanje izobraževanja vsem otrokom. (l) Nadaljnja podpora dostopnosti in kakovosti šolanja in neformalnega izobraževanja. (m) Podpora nacionalnemu načrtu za zaščito otrok in žensk v Libanonu, pa tudi invalidov. (n) Podpora celovitemu programu za okrepitev vloge mladih in žensk. (o) Podpora vladi Libanona pri odzivanju na sedanjo humanitarno krizo. Povečanje podpore najranljivejšim državljanom Libanona in beguncem. (p) Gradnja zmogljivosti libanonske civilne družbe in organizacij skupnosti, zlasti za njihovo delo v podporo vsem ranljivim prebivalcem Libanona. (q) Olajšanje dostopa do programov EU na področju visokošolskega izobraževanja in raziskav za upravičene begunce iz Sirije in Palestine ter državljane Libanona iz gostiteljskih skupnosti. IX. Dokončanje akreditacije programa obstoječih centrov za usposabljanje ter izvajanje akcijskega načrta za tehnično poklicno izobraževanje in usposabljanje. X. Zagotavljanje dostopa do kakovostnega učnega okolja za ranljive otroke, tudi s povečanjem izobrazbenih zmogljivosti in ustrezne geografske pokritosti. XI. Zagotovitev popolne operativnosti sistema za upravljanje informacij o šolah, ki ga financira EU. XII. Zaključek politike za neformalno izobraževanje, namenjene povezovanju formalnega in neformalnega izobraževanja na podlagi sedanjih programov intenzivnega učenja. XIII. Izboljšanje zaščite otrok in mehanizmov za napotitev. XIV. Olajšanje registracije mednarodnih NVO v Libanonu v skladu z zakonodajo Libanona in po potrebi izdaja ustreznih delovnih vizumov in dovoljenj za prebivanje za zaposlene v mednarodnih NVO. (r) Okrepitev omrežja centrov za primarno zdravstveno oskrbo v partnerstvu z libanonskimi in mednarodnimi NVO. (s) Spodbujanje dostopa do primarne in sekundarne zdravstvene oskrbe za ranljive državljane Libanona in Sirije. XV. Nadaljnji razvoj in utrditev sistema javnega zdravstva na trajnosten način. XVI. Spodbujanje zdravstvenih storitev za vse v skladu z zakonodajo Libanona. XVII. Spodbujanje takojšnjega dostopa do bolnišnic za smrtno nevarne primere in izboljšanje kontrole kakovosti v bolnišnicah. XVIII. Spodbujanje enake obravnave pri dostopu do osnovnih zdravil, pod pogojem, da je na voljo financiranje s strani donatorjev. (t) Financiranje dejavnosti na področju vode, sanitarnih razmer in higiene. (u) Financiranje infrastrukture za vodo in odpadne vode prek dvostranske pomoči in povezovanja (pomoč in posojila). (v) Podpora za infrastrukturo za najbolj ogrožena območja se bo dodeljevala na podlagi prioritet, ki jih bo določila vlada Libanona. XIX. Vključitev naložb v infrastrukturo v osrednje načrte (obstoječe in/ali tiste, ki so v pripravi). XX. Odstranjevanje obstoječih ovir in delovanje na podlagi dobrih praks iz uspešnih projektov pri ravnanju z odpadki in gospodarjenju z vodo. XXI. Okrepitev institucij, pristojnih za energijo in vodo. XXII. Prizadevanja za izvajanje zakonika o vodi in podpora trajnostni reformi tarif. 4. Migracije in mobilnost Skupni cilji EU in Libanona Po sprejetju partnerstva za mobilnost bosta EU in Libanon v polni meri izvajala skupne politične zaveze, prav tako pa tudi vse ukrepe iz zadevne priloge, in sicer v skladu z naslednjimi prednostnimi nalogami, ki so določene tam: — spodbujanje in olajševanje dobro upravljanih zakonitih migracij in mobilnosti, — krepitev zmogljivosti zadevnih libanonskih organov za upravljanje meja in preprečevanje nedovoljenih migracij, — krepitev povezanosti migracij in razvoja, — krepitev dialoga in sodelovanja pri zadevah v zvezi z begunci, da se omogoči poglobljena razprava o pomislekih.

(1) Upoštevan je bil učinek krize v Siriji na Libanon, vključno s pritokom beguncev, ki ga je Svetovna banka na konferenci 13. januarja 2016 za leto 2015 ocenila na več kot 5,6 milijarde USD s kumulativnimi stroški več kot 13,1 milijarde USD za obdobje 2012–2015.

(2) Nič v tem dokumentu ne vpliva niti na stališče Libanona, da državljane Sirije, ki so od leta 2011 zbežali iz Sirije, obravnava kot razseljene osebe, niti na strateški cilj Libanona za zmanjšanje njihovega števila, da bi se zlasti lahko varno vrnili v Sirijo, ne da bi se bilo treba zatekati k zavrnitvi vstopa in vrnitvi.