PRIPOROČILO št. 1/2017 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA

z dne 4. avgusta 2017

o pridružitvenem načrtu EU-Republika Moldavija [2017/1489]

PRIDRUŽITVENI SVET EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani,

ob upoštevanju naslednjega:

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 27. junija 2014 in je začel veljati 1. julija 2016.

Unija in Republika Moldavija sta se dogovorili, da bosta utrdili svoje partnerstvo, zato sta sprejeli vrsto prednostnih nalog za obdobje 2017–2019 s ciljem podpiranja ter krepitve odpornosti in stabilnosti Republike Moldavije, hkrati pa si prizadevata za tesnejše politično pridruževanje in poglobljeno gospodarsko povezovanje.

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Člen 1

Pridružitveni svet priporoča, naj pogodbenici izvajata pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija, kot je določen v Prilogi.

Člen 2

Pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija, kot je določen v Prilogi, nadomesti pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija, ki je bil sprejet 26. junija 2014.

Člen 3

To priporočilo začne učinkovati na dan sprejetja.

(1) UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

PRILOGA

PRIDRUŽITVENI NAČRT MED EVROPSKO UNIJO TER REPUBLIKO MOLDAVIJO

Kazalo

Pridružitveni načrt med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo 7

1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta 7

2. Prednostne naloge pridružitvenega načrta 8

2.1 Ključne prednostne naloge 8

2.2 Politični dialog, dobro upravljanje in krepitev institucij 10

(i) Krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo demokracijo in pravno državo v Republiki Moldaviji, tudi s celovito reformo javne uprave in reformo upravljanja javnih financ 10

(ii) Nadaljnje reforme pravosodja, zlasti zagotavljanje neodvisnosti, nepristranskosti, strokovnosti in učinkovitosti sodstva 13

(iii) Zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin 14

Človekove pravice in temeljne svoboščine 14

Svoboda izražanja 15

Sodelovanje civilne družbe 15

Slabo ravnanje in mučenje 16

Pravice otrok 16

Nasilje v družini 16

Enaka obravnava 16

Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi 16

2.3 Zunanja in varnostna politika 17

Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja 17

Spor v Pridnestrju 18

Mednarodno kazensko sodišče 18

2.4 Sodelovanje na področju svobode, varnosti in pravice 18

Varstvo osebnih podatkov 19

Boj proti organiziranemu kriminalu 19

Reforma policije 19

Policijsko sodelovanje in zbirke podatkov 20

Boj proti prepovedanim drogam 21

Trgovina z ljudmi 21

Boj proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok 21

Boj proti kibernetski kriminaliteti 21

Boj proti korupciji in navzkrižjem interesov ter njihovo preprečevanje 22

Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti finančnemu kriminalu 23

Sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja 24

Pravno sodelovanje 25

2.5 Trgovina in z njo povezane zadeve (poglobljeno in celovito območje proste trgovine) 26

Blagovna menjava 26

Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura 26

Sanitarni in fitosanitarni ukrepi 27

Carinski postopki in olajševanje trgovine 28

Pravila o poreklu 28

Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje 29

Tekoča plačila in pretok kapitala 29

Javna naročila 29

Pravice intelektualne lastnine 30

Konkurenca 30

Preglednost 31

Trgovina in trajnostni razvoj 31

2.6 Gospodarski razvoj in priložnosti na trgu 31

Pravo gospodarskih družb, računovodstvo, revizija in upravljanje podjetij 32

Zaposlovanje, socialne politike in enake možnosti 32

Varstvo potrošnikov 33

Statistika 34

Davčna ureditev 34

Finančne storitve 35

Industrijska in podjetniška politika 36

Rudarstvo in surovine 36

Turizem 37

Kmetijstvo in razvoj podeželja 37

Informacijska družba/digitalno gospodarstvo in digitalna družba 37

Javno zdravje 38

Urbanistično načrtovanje in gradnja 38

Regionalni razvoj 38

Ribiška in pomorska politika 39

2.7 Povezljivost, energetska učinkovitost, podnebni ukrepi, okolje in civilna zaščita 39

Energija 39

Promet 41

Okolje 41

Podnebni ukrepi 42

Civilna zaščita 42

2.8 Mobilnost in medosebni stiki 43

Izobraževanje, usposabljanje in mladi 43

Raziskave in inovacije 44

Kultura, avdiovizualna politika in mediji 45

Sodelovanje v agencijah in programih EU 45

2.9 Obveščanje javnosti in prepoznavnost 46

Pridružitveni načrt med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo

Evropska unija, njene države članice in Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) so 27. junija 2014 podpisale ambiciozen in inovativen pridružitveni sporazum, ki vključuje poglobljeno in celovito območje proste trgovine. Sporazum vsebuje zavezujoče, na pravilih temelječe določbe in zagotavlja okrepljeno sodelovanje, pri čemer presega tradicionalne sporazume in zajema vsa interesna področja. Sporazum se je začasno uporabljal od 1. septembra 2014 do zaključka postopka ratifikacije, ki je 1. julija 2016 omogočil izvajanje pridružitvenega sporazuma v celoti.

Da bi se pripravilo in olajšalo izvajanje pridružitvenega sporazuma, sta se pogodbenici v Bruslju 26. junija 2014 dogovorili o pridružitvenem načrtu in s tem namenom pripravili seznam prednostnih nalog za skupno delo v obdobju 2014–2016.

Ta dokument posodablja in preusmerja pridružitveni načrt za obdobje 2014–2016 ter določa nove prednostne naloge za skupno delo za obdobje 2017–2019, tudi na podlagi Sklepov o Republiki Moldaviji, ki jih je Svet Evropske unije sprejel 15. februarja 2016. Razlikuje med kratkoročnimi prednostnimi nalogami (pri katerih bi se moral precejšen napredek doseči do konca leta 2017) in srednjeročnimi prednostnimi nalogami (pri katerih bi se moral precejšen napredek doseči v naslednjih dveh letih).

Dejstvo, da se pridružitveni načrt osredotoča na omejeno število prednostnih nalog, ne vpliva na področje uporabe ali mandat obstoječega dialoga v okviru drugih zadevnih sporazumov in partnerstev ali na večstranski ravni vzhodnega partnerstva.

Poleg tega lahko državljani Republike Moldavije z biometričnim potnim listom od aprila 2014 v schengenske države potujejo brez vizuma. Referenčna merila akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima morajo biti ves čas izpolnjena, da se zagotovi trajnost brezvizumskega režima ter s tem pripomore k mobilnosti in medosebnim stikom med EU in Republiko Moldavijo, pri čemer so to nekateri od temeljnih elementov političnega pridruževanja Republike Moldavije Evropski uniji in gospodarskega povezovanja z njo, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu.

1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta

Izvajanje pridružitvenega načrta bodo usmerjala naslednja skupna načela:

— ukrepe, ki se izvajajo kot del pridružitvenega načrta, bi bilo treba izvajati v duhu splošnih ciljev političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja,

— prednostne naloge pridružitvenega načrta so odraz odgovornosti EU in Republike Moldavije, da bosta v celoti izvajali določbe pridružitvenega sporazuma zdaj, ko je ta v celoti stopil v veljavo,

— pogodbenici morata sodelovati pri izvajanju pridružitvenega načrta ob polnem spoštovanju načel izpolnjevanja prevzetih obveznosti, preglednosti, odgovornosti in vključevanja,

— doseženi rezultati v okviru pridružitvenega načrta bodo pomembno prispevali k izpolnitvi prednostnih nalog do leta 2020, o katerih se bodo dogovorili na vrhu vzhodnega partnerstva v Bruslju,

— cilj pridružitvenega načrta je doseči otipljive, opredeljene in trajnostne rezultate s postopnim izvajanjem praktičnih ukrepov in vključevanjem civilne družbe in drugih zainteresiranih strani. Pogodbenici bosta zlasti zagotovili, da bodo vsa zakonodaja in strateški dokumenti, oblikovani v okviru pridružitvenega načrta, pripravljeni v vključujočem postopku, ki temelji na dokazih,

— pogodbenici priznavata pomen podpiranja dogovorjenih prednostnih nalog z ustreznimi in zadostnimi političnimi, tehničnimi in finančnimi sredstvi,

— izvajanje pridružitvenega načrta bo predmet spremljanja, letnega poročanja in ocenjevanja. Doseženi napredek bo pregledan, tudi v okviru srečanj dvostranskih struktur, določenih s pridružitvenim sporazumom. Tudi civilna družba se bo spodbujala, da svoje dejavnosti spremljanja osredotoči na pridružitveni načrt,

— Evropska unija bo Republiko Moldavijo podpirala pri izvajanju ciljev in prednostnih nalog iz pridružitvenega načrta. V ta namen bo dala na voljo vse razpoložljive vire podpore EU, zagotavljala strokovno znanje in izkušnje ter svetovanje, olajševala izmenjavo dobrih praks, strokovnega znanja in izkušenj ter informacij ter podpirala krepitev zmogljivosti in institucij. Evropska unija bo prav tako spodbujala in poskušala uskladiti podporo drugih partneric Republike Moldavije. V podporo izvajanju pridružitvenega načrta bo uporabila svoje ustrezne finančne instrumente. Vendar pridružitveni načrt ni dokument finančnega načrtovanja in ni nadomestek za finančno načrtovanje, ki ga izvajata pogodbenici.

EU bo zagotovila podporo v okviru splošnih prednostnih nalog za pomoč Republiki Moldaviji, kakor je navedeno v enotnem okviru podpore evropskega instrumenta sosedstva ter v načrtih programov za več držav, ki so bili za Republiko Moldavijo pripravljeni prek evropskega instrumenta sosedstva, obenem pa si prizadevala za upoštevanje prednostnih nalog iz pridružitvenega načrta. Pomoč lahko zagotovi tudi iz drugih instrumentov EU. Vsakršna finančna pomoč bo zagotovljena popolnoma skladno z izvedbenimi pravili in postopki, ki urejajo zunanjo pomoč EU. Za vso pomoč EU Republiki Moldaviji bodo skladno z navedenimi postopki še naprej veljali strogi pogoji, katerih izpolnjevanje se bo redno spremljalo in ocenjevalo. Vzpostaviti je treba potrebne sisteme za zgodnje opozarjanje, da bi zmanjšali tveganja.

Ta pridružitveni načrt se uporablja od trenutka, ko bo sprejet, do konca leta 2019. Pridružitveni načrt se lahko kadar koli spremeni ali posodobi, in sicer s soglasjem Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija.

2. Prednostne naloge pridružitvenega načrta

2.1 Ključne prednostne naloge

Med prednostnimi nalogami v pridružitvenem načrtu bi bilo treba prednostno obravnavati naslednje reformne ukrepe:

Na področju krepitve institucij in dobrega upravljanja: 1. Neodvisnost sodstva Izvajanje veljavne zakonodaje v zvezi s pravosodjem in organi kazenskega pregona za zagotavljanje neodvisnosti, nepristranskosti, integritete, strokovnosti in učinkovitosti sodstva, vključno s tožilstvom, v katerih ne bi smelo prihajati do političnega ali kakršnega koli drugega neupravičenega vmešavanja, ter zagotavljanje ničelne tolerance do korupcije in preprečevanje vseh vrst koruptivnih ravnanj. Izvajanje pravil glede funkcionalne imunitete v skladu z evropskimi standardi in dobrimi praksami. Pregledno in na dosežkih temelječe zaposlovanje sodnikov in tožilcev s strani neodvisnega organa. 2. Boj proti korupciji, goljufijam in navzkrižjem interesov ter njihovo preprečevanje Izvajanje zakona o integriteti. Izvajanje zakona, v skladu s katerim morajo vsi zadevni uradniki predložiti prijavo svojega premoženja in premoženja zadevnih bližnjih sorodnikov ter poročati o morebitnih navzkrižjih interesov glede lastnih interesov ali interesov bližnjih sorodnikov, in zagotavljanje učinkovitega izvajanja izvršilnega postopka. Sprejetje zakonov o sorazmernih odvračilnih sankcijah za korupcijo in kazniva dejanja pranja denarja. Izvajanje nove strategije za integriteto in boj proti korupciji, da se uspešno prepreči in zmanjša korupcija v skladu z vrednotami in standardi EU. Krepitev zmogljivosti protikorupcijskih organov in izboljšanje koordinacije in sodelovanja med njimi. Vzpostavitev delujočega pravnega okvira za zaščito žvižgačev. 3. Odvzem premoženjske koristi in preiskava bančne goljufije Ustanovitev učinkovite nacionalne službe za odvzem premoženjske koristi. Obveščanje EU o najpomembnejših rezultatih druge faze tekoče preiskave podjetja Kroll pod pogoji, dogovorjenimi s tem podjetjem, ne da bi pri tem ogrozili nadaljnje preiskave in odvzem premoženjske koristi. Uvedba temeljite in nepristranske preiskave za vse primere goljufij, ki so v obdobju 2012–2014 prizadele bančni sistem Republike Moldavije, tudi z namenom, da se povrnejo neupravičeno nakazana sredstva, odgovorni pa privedejo pred sodišče. 4. Reforma javne uprave, vključno z upravljanjem javnih financ Izvajanje strategije za reformo javne uprave in strategij, na katerih le-ta temelji, ki so bile leta 2016 razvite v posvetovanju z OECD/SIGMA in donatorsko skupnostjo. Reorganizacija državnih institucij, upravnih organov in podjetij v državni lasti za večjo odgovornost, učinkovitost in uspešnost. Pregled razvoja politike in sistema usklajevanja za povečanje vključevanja, usklajenosti, učinkovitosti, predvidljivosti in preglednosti postopka odločanja. Izboljšanje kakovosti in dostopnosti javnih storitev. Zagotavljanje strokovne javne uprave in sodobnega sistema upravljanja človeških virov. Začetek izvajanja teritorialne reforme, s katero bi se lahko omogočil čim boljši izkoristek virov, ki so državljanom na voljo na lokalni ravni. Vse močnejše vključevanje civilne družbe, da se okrepi prevzemanje odgovornosti, preglednost in odzivnost v okviru reforme javne uprave in zagotavljanja javnih storitev. Posodobitev strategije Republike Moldavije za upravljanje javnih financ za obdobje 2013–2020. Nadaljevanje reforme parlamentarnega nadzora in nadzora nad proračunskimi sredstvi. Okrepitev preglednosti politike in upravljanja javnih financ, nadzora nad njima in z njima povezane odgovornosti. Okrepitev upravljanja s skrbnim upravljanjem proračuna in proračunsko disciplino, okrepljenimi postopki odgovornosti in boljšim upravljanjem za doseganje rezultatov. 5. Temeljne svoboščine Ohranitev svobode in pluralizma medijev, tudi s sprejetjem novega zakonika o avdiovizualnih medijih v skladu s priporočili Sveta Evrope, Evropske unije in OVSE, da se zakonodaja Republike Moldavije uskladi z Direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in da se nujno obravnavajo koncentracija lastništva medijev, monopolizacija trga oglaševanja in reforma nacionalne radiotelevizije. Boljša opredelitev pristojnosti in nalog avdiovizualnega koordinacijskega sveta, da se okrepi njegova neodvisnost. Sprejetje in izvajanje novega nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice s poudarkom na najranljivejših skupinah ter uskladitev načrtovanja in proračunskih postopkov, da se dodeli dovolj sredstev za njegovo učinkovito izvajanje. Zagotavljanje učinkovitega izvrševanja sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in vzpostavitev učinkovitega mehanizma parlamentarnega nadzora nad takim izvrševanjem. Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju, da se enakost in vprašanja, povezana s spolom, obravnavajo kot medsektorska prednostna naloga. 6. Reševanje spora v Pridnestrju Razvoj vizije za mirno in trajnostno rešitev spora v Pridnestrju, in sicer na podlagi suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije znotraj njenih mednarodno priznanih meja, s posebnim statusom za Pridnestrje, ki bo dosledno zagotavljala spoštovanje človekovih, političnih, ekonomskih in socialnih pravic prebivalstva ter spodbujala nadaljnje sodelovanje s pridnestrsko stranjo. Nadaljevanje konstruktivnega dialoga glede razmer na osrednjem (pridnestrskem) delu meje med Republiko Moldavijo in Ukrajino z vsemi zadevnimi stranmi.

Na področju gospodarskega razvoja in priložnosti na trgu: 7. Izboljšanje poslovnega okolja in naložbenega ozračja Izvajanje programa reform, dogovorjenega z Mednarodnim denarnim skladom, ter izvajanje gospodarskih, davčnih in finančnih politik v duhu programa reform Mednarodnega denarnega sklada. Izboljšanje regulativnega okvira, operativnega okolja za MSP in izvrševanje konkurenčnega prava za zajezitev monopolističnega ravnanja. Izvajanje strategije za razvoj sektorja MSP za obdobje 2012–2020 in pripadajočega akcijskega načrta v skladu z novim zakonom o MSP, popravljenim in spremenjenim časovnim načrtom države za konkurenčnost ter nacionalno strategijo za privabljanje naložb in spodbujanje izvoza za obdobje 2016–2020. Okrepitev vloge poslovnih združenj in združenj MSP (vključno s sektorskimi združenji), da se izboljša dialog med javnim in zasebnim sektorjem. Poenostavitev sistema inšpektoratov in različnih inšpekcijskih organov, da se poveča učinkovitost in zmanjšajo možnosti za korupcijo, hkrati pa okrepi izvrševanje zakonodaje in standardov. 8. Kmetijstvo in razvoj podeželja Izvajanje splošnega zakona o načelih subvencioniranja na področju kmetijstva in razvoja podeželja ter s tem izboljšanje izvajanja politike na tem področju. Povečanje konkurenčnosti kmetijske proizvodnje, zlasti v izbranih sektorjih z visoko izvozno vrednostjo. Izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev na podeželskih območjih. Izboljšanje trajnostne rabe tal in vodnih virov. Izboljšanje storitev in infrastrukture ter diverzifikacija gospodarskih dejavnosti na podeželju. 9. Reforme, povezane s trgovino: tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura ter carinski postopki in olajševanje trgovine Izboljšanje olajševanja trgovine, pri čemer se kot referenčno merilo uporabljajo kazalniki OECD za olajševanje trgovine. Na področju tehničnih predpisov in standardov okrepitev sodelovanja z zadevnimi organizacijami EU, kot so CEN, Cenelec, ETSI, Euramet, EA in Welmec. Javna posvetovanja, povezana s tehničnimi predpisi ter sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi, so bistvena, da bi dosegli širšo uporabo novih predpisov na teh področjih in da bi jih javnost bolje razumela. Pridobitev akreditacije v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi za vse laboratorije, ki opravljajo uradni nadzor, v skladu z mednarodnimi standardi, da se izpolnijo sanitarne in fitosanitarne zahteve glede izvoza in okrepi varnost hrane na notranjem trgu Republike Moldavije. Uskladitev zakonodaje Republike Moldavije s carinskim zakonikom Evropske unije in njegovimi izvedbenimi predpisi ter izboljšanje uspešnosti carinske uprave glede poklicne integritete in preglednosti. Uskladitev zakonodaje Republike Moldavije, s katero bi omogočili pristop te države h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku.

Na področju povezljivosti, energetske učinkovitosti, okolja in podnebnih ukrepov: 10. Energetska varnost in energetska učinkovitost Okrepitev neodvisnosti agencije ANRE, tudi z depolitizacijo postopka imenovanj in razrešitve direktorjev ter z avtonomnim določanjem proračuna. Sprejetje novega zakona o energiji na pregleden in vključujoč način. Izvedba vseh priporočil iz pregleda agencije ANRE, ki ga je opravil Sekretariat Energetske skupnosti. Izvedba novih zakonov o električni energiji in zemeljskem plinu s sprejetjem potrebnih ukrepov, predpisanih z zakonom, in potrebne sekundarne zakonodaje. Dosledno izvajanje zavez in dogovorov, ki jih je sprejela Republika Moldavija, tudi tistih, ki so navedeni med cilji finančnih programov Mednarodnega denarnega sklada. Nadaljnje prizadevanje za povezavo energetskega trga Republike Moldavije z energetskim trgom EU. Uskladitev zakona o energetski učinkovitosti stavb in uvedba ustreznih podpornih mehanizmov za ukrepe za energetsko učinkovitost v javnih stavbah in gospodinjstvih. Razvoj podpornih shem, upravnih predpisov in drugih ukrepov, potrebnih za spodbujanje k večji uporabi obnovljivih virov energije, na podlagi zakonodaje o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. 11. Promet Izvedba reforme in programa prestrukturiranja železniškega sektorja. Okrepitev prizadevanj za izvajanje zakonodaje EU na področju letalstva, da se v celoti izkoristi sporazum o skupnem zračnem prostoru med EU in Republiko Moldavijo. Vzpostavitev svobodne in poštene konkurence v letalskem sektorju, zlasti vključitev klavzul o nediskriminatornem dostopu do letališča v koncesijo za letališče Kišinjev ter ponovna vzpostavitev učinkovite konkurence v sektorju zemeljske oskrbe. Razvoj gospodarsko pomembne infrastrukture, tudi z nadaljnjim izvajanjem projektov za razvoj razširjenega okvirnega omrežja TEN-T. 12. Okolje in podnebni ukrepi Zagotovitev nadaljnjega izvajanja upravnih reform in vzpostavitev ustrezne upravne zmogljivosti za izvajanje poglavij o okolju in podnebnih ukrepih iz pridružitvenega sporazuma. Doseganje napredka pri približevanju pravnemu redu na področju okolja s sprejetjem glavnega pravnega okvira v zadevnem sektorju, tj. zakonov o zaščiti zraka, ravnanju s kemičnimi snovmi in industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja). Izvajanje zakonov o strateški presoji vplivov na okolje in ravnanju z odpadki.

Na področju mobilnosti in medosebnih stikov: 13. Izobraževanje, usposabljanje in mladi Izboljšanje izvajanja novega zakonika o izobraževanju na vseh ravneh izobraževanja. Povečanje upravne zmogljivosti ministrstva za izobraževanje in podrejenih organov. Nadaljevanje izvajanja reforme poklicnega izobraževanja in usposabljanja v skladu s cilji razvojne strategije in akcijskega načrta za poklicno izobraževanje in usposabljanje (2013–2020), da bi zadostili potrebam trga dela. Sprejetje pravnega okvira za sektorske odbore. Spodbujanje vključevanja ustreznih zainteresiranih strani (med drugim tudi poslovnih in socialnih partnerjev) v vse oblike vseživljenjskega učenja za nadaljnji poklicni razvoj, da se bodo približale potrebam trga dela. Izvajanje nacionalne strategije razvoja mladinskega sektorja.

2.2 Politični dialog, dobro upravljanje in krepitev institucij

Cilj političnega dialoga in sodelovanja pri reformah, ki jih je treba izvesti v okviru tega pridružitvenega načrta, je okrepitev spoštovanja demokratičnih načel, pravne države in dobrega upravljanja, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, kakor je zapisano v temeljnih konvencijah ZN in Sveta Evrope ter z njimi povezanih protokolih. Zagotoviti bi bilo treba skladnost z akcijskim načrtom Sveta Evrope, ki se bo uporabljal med izvajanjem tega pridružitvenega načrta.

(i) Krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo demokracijo in pravno državo v Republiki Moldaviji, tudi s celovito reformo javne uprave in reformo upravljanja javnih financ

Kratkoročne prednostne naloge

— sprejetje in izvajanje revidiranih pristojnosti ustavnega sodišča in postopkov imenovanja njegovih članov v tesnem sodelovanju z Beneško komisijo Sveta Evrope,

— obravnavanje vseh pomanjkljivosti, ki so jih na zadnjih volitvah ugotovili Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Urad za demokratične institucije in človekove pravice ter nacionalna nadzorna misija civilne družbe in osrednji javni organi, tudi potrebe po zagotovitvi preglednega financiranja volilne kampanje, neodvisnega in nepristranskega poročanja množičnih medijev ter glasov iz diaspore,

— ocena možnosti, da se državljanom Republike Moldavije omogoči neposredno financiranje dejavnosti političnih strank, volilnih kampanj/kandidatov na volitvah iz prihodkov, pridobljenih v tujini, in se hkrati tujim državljanom, osebam in državam prepreči neposredno ali posredno vmešavanje v politično dejavnost v Republiki Moldaviji,

— vzpostavitev delujočega pravnega okvira za zaščito žvižgačev,

— izvajanje reforme teritorialne strukture države z zmanjšanjem števila lokalnih organov v skladu z nacionalno strategijo za decentralizacijo in strategijo za reformo javne uprave,

— izvajanje strategije za reformo javne uprave in strategij, na katerih le-ta temelji, ki so bile leta 2016 razvite v posvetovanju z OECD/SIGMA in donatorsko skupnostjo,

— krepitev mehanizmov usklajevanja, spremljanja in poročanja ter zmogljivosti na politični in upravni ravni,

— ocena stroškov akcijskega načrta za reformo javne uprave za obdobje 2016–2018,

— priprava uravnoteženega proračuna v skladu s sporazumom z Mednarodnim denarnim skladom z zadostnimi finančnimi viri za izvedbo načrtovanih reform,

— reforma urada predsednika vlade,

— razjasnitev funkcij, vlog in odgovornosti glavnih institucij ter razvoj poenotenih, zapisanih in usklajenih postopkov in metodologij za razvoj politike in njeno usklajevanje, ki sta vključujoča in temeljita na dokazih,

— priprava pregleda pravnega okvira za javno upravo zaradi njegove spremembe, da bi zajel vse institucije, ki izvajajo značilne naloge državne uprave, ter zagotovil, da zaposlovanje, napredovanje in odpuščanje temeljijo na dosežkih,

— okrepitev vloge državnih sekretarjev kot najvišjih javnih uslužbencev na posameznem ministrstvu, kar bo prispevalo k profesionalizaciji in depolitizaciji javne uprave,

— povečanje obsega zbiranja podatkov za evidenco o zaposlenih, vključno s podatki o plačah, in postopna razširitev njene uporabe na vse državne institucije,

— reorganizacija državnih institucij za večjo odgovornost, učinkovitost in uspešnost, vključno s pregledom stroškovne učinkovitosti in uspešnosti podjetij v državni lasti, ki opravljajo upravne funkcije,

— dosledno izvajanje zakonodaje o preglednosti odločitev,

— sprememba zakona o dostopu do informacij za izboljšanje njegovega izvajanja in določitev potrebnih ureditev za spremljanje njegovega izvajanja,

— priprava splošnega zakona o upravnih postopkih za izvajanje načel dobrega upravljanja in postopna harmonizacija posebnih upravnih postopkov z novim zakonom,

— začetek izvajanja teritorialne reforme, s katero bi se lahko omogočil čim boljši izkoristek virov, ki so državljanom na voljo na lokalni ravni,

— posodobitev strategije Republike Moldavije za upravljanje javnih financ za obdobje 2013–2020,

— sprejetje nove strategije notranjega nadzora javnih financ,

— nadaljevanje reforme parlamentarnega nadzora in nadzora nad proračunskimi sredstvi; okrepitev preglednosti politike in upravljanja javnih financ, nadzora nad njima in z njima povezane odgovornosti,

— sprejetje novega osnutka zakona o delovanju računskega sodišča za zagotovitev neodvisnosti in učinkovitosti pri javni zunanji reviziji;

Srednjeročne prednostne naloge

— proučitev potrebnih ukrepov za krepitev institucionalnega okvira, da se zagotovi dolgoročna spodbuda odpornosti Republike Moldavije, v sodelovanju s Svetom Evrope,

— izboljšanje izmenjave informacij med vlado in parlamentom,

— krepitev parlamentarnega nadzora nad izvajanjem reform in zakonodaje,

— zagotovitev, da se predsedniške, parlamentarne in lokalne volitve izvedejo demokratično in v skladu z evropskimi standardi,

— proučitev možnosti revizije državnega financiranja političnih strank na podlagi najboljših mednarodnih praks, da bi se upoštevali izidi predsedniških volitev,

— pregled zgornje meje donacij posameznikov in pravnih subjektov političnim strankam skladno z najboljšimi mednarodnimi praksami in v skladu s strokovnim mnenjem Beneške komisije,

— izvajanje strategije za decentralizacijo v skladu z Evropsko listino lokalne samouprave Sveta Evrope (Zbirka pogodb Sveta Evrope, št. 122),

— pregled mehanizmov vpisa v volilni imenik v skladu s priporočili OVSE/ODIHR, da se zagotovi točnost podatkov,

— razvoj in izvajanje modula „Volitve – finančni nadzor“ v okviru avtomatiziranega informacijskega sistema in regulativnega okvira, s katerima se bo avtomatiziral proces poročanja, zbiranja in analiziranja finančnih poročil političnih strank in kandidatov na volitvah ter izboljšal javni dostop do teh informacij. Vzpostavitev učinkovitih sankcij v primeru kršitev in zagotavljanje, da dokazno breme v zvezi z izvorom sredstev nosijo stranke; izvajanje možnosti, da se zasežejo sredstva nepojasnjenega izvora,

— vzpostavitev učinkovitih mehanizmov za upravljanje in usklajevanje tokov pomoči v skladu s potrebami vlade,

— nadaljnje izvajanje reforme javne uprave v skladu z načeli javne uprave (na centralni in lokalni ravni ter teritorialne reforme) v posvetovanju s civilno družbo in vse močnejšim vključevanjem le-te, da bi se vzpostavila odgovorna, učinkovita, pregledna in strokovna javna uprava z ustrezno poklicno etiko, ki temelji na strokovnih dosežkih in dokazih ter je neodvisna od političnih pritiskov,

— optimizacija javne uprave na nacionalni in lokalni ravni v skladu s strategijo za reformo javne uprave,

— redna uporaba predhodnih ocen učinka; zagotovitev sistematičnega ocenjevanja stroškov reform in vzpostavitev medministrskih forumov za reševanje sporov na visoki upravni in politični ravni,

— uvedba preglednega in konkurenčnejšega plačnega sistema za javne uslužbence, s katerim bi privabili in obdržali nadarjene posameznike,

— zagotavljanje enostavno dostopnih informacij državljanom, in sicer informacij o njihovih pravicah do dobrega upravljanja, dostopa do informacij, upravnega sodstva in pravice, da zahtevajo odškodnino, tako da so seznanjeni s tem, kje in kako se pritožiti; zagotovitev učinkovitega in dejanskega ukrepanja na podlagi zahtevkov in pritožb državljanov,

— zagotovitev institucionalnih in organizacijskih izboljšav, ki so potrebne za krepitev parlamentarnega nadzora, vključno z načini sodelovanja z javno zunanjo revizijo,

— okrepitev zmogljivosti ministrstva za finance, da bo lahko opravilo svojo vlogo centralnega davčnega organa in zagotovilo vzdržnost javnih financ,

— nadaljnje izboljšanje upravljanja javnih financ in učinkovito izvajanje posodobljene strategije upravljanja javnih financ,

— vzpostavitev tekočega večletnega programa javnih naložb, ki ga vodi ministrstvo za finance, da se v večletnem proračunskem okviru zagotovijo prednostne naložbe na nacionalni ravni,

— zagotovitev institucionalnih in organizacijskih izboljšav, ki so potrebne za krepitev zunanjega nadzora, vključno z nadaljnjim razvojem zunanje revizijske funkcije računskega sodišča Republike Moldavije, v skladu s standardi Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij, in postopkov za sodelovanje med parlamentom in javno zunanjo revizijo,

— po potrebi izvajanje disciplinskih postopkov in učinkovito izvrševanje sankcij,

— postopna reforma standardov javnega računovodstva in zunanjega poročanja.

(ii) Nadaljnje reforme pravosodja, zlasti zagotavljanje neodvisnosti, nepristranskosti, strokovnosti in učinkovitosti sodstva, vključno s tožilstvom, v katerih ne bi smelo prihajati do političnega ali kakšnega koli drugega neupravičenega vmešavanja. Za nekatere elemente celovite reforme pravosodja bodo morda potrebne ustavne spremembe:

Kratkoročne prednostne naloge

— izvajanje veljavne zakonodaje v zvezi s sodniki, tožilci, odvetniki in drugimi delavci v pravni stroki, da se zagotovi ničelna toleranca do korupcije in preprečijo vse vrste koruptivnih ravnanj,

— zagotovitev zaposlovanja sodnikov in tožilcev s strani neodvisnega organa na podlagi preglednih in objektivnih meril, temelječih na dosežkih, in poštenih izbirnih postopkov, tudi na podlagi obveznih pisnih preizkusov in nacionalnega seznama prostih delovnih mest v skladu z evropskimi standardi,

— zagotovitev napredovanja sodnikov in tožilcev, vključno z generalnimi tožilci in na višjih sodiščih, s strani neodvisnega organa na podlagi preglednih in objektivnih meril, temelječih na dosežkih, in poštenih izbirnih postopkov v skladu z evropskimi standardi,

— zagotovitev učinkovitega izvajanja zaščitnih ukrepov, ki zagotavljajo neodvisnost sodnikov,

— zagotovitev učinkovitega izvajanja disciplinskih pravil in etičnih kodeksov, vključno s procesnimi jamstvi za sodnike in tožilce ter avtonomijo pravosodne inšpekcije pred vrhovnim sodnim svetom, in mehanizmov pritožb, ki so dostopni javnosti,

— izvajanje pravil glede funkcionalne imunitete v skladu z najboljšo prakso in ob doslednem upoštevanju evropskih standardov,

— izvajanje zakonodajnega svežnja o integriteti znotraj pravosodja,

— izboljšanje preglednosti in učinkovitosti postopka odločanja vrhovnega sodnega sveta,

— krepitev neodvisnosti vrhovnega državnotožilskega sveta v skladu z določbami zakona o tožilstvu z dne 25. februarja 2016 in odločno nadaljevanje celovite reforme državnega tožilstva, tudi izvajanja nove zakonodaje,

— zagotovitev poštenega sojenja, dostopa do pravnega varstva in procesnih pravic v kazenskem postopku v skladu z obveznostmi Republike Moldavije na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah, sodne prakse Sodišča in drugih ustreznih konvencij Sveta Evrope z vzpostavitvijo: = zakonodaje in ukrepov za zagotavljanje procesnih pravic osumljencev in obdolženih v kazenskih postopkih, = zakonodaje, ukrepov in virov za zagotavljanje pravic žrtvam kaznivih dejanj za dostop do pravnega varstva, zaščite, podpore in nadomestila, tudi v okviru sistema kazenskega pravosodja,

— krepitev izvajanja mehanizma pravne pomoči in mehanizma za alternativno reševanje sporov,

— zagotovitev delovanja učinkovitega elektronskega sistema za upravljanje sodnih zadev z zanesljivim naključnim dodeljevanjem zadev in sodno statistiko;

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotovitev neodvisnosti pravosodnih institucij, da se prepreči njihova izpostavljenost politični ali kateri koli drugi obliki pritiska uprave, vlade ali parlamenta,

— zagotovitev popolne neodvisnosti vseh tožilcev in zmanjšanje nadzorne vloge generalnega državnega tožilstva, kot je določeno v novemu zakonu o tožilstvu,

— zagotavljanje, da nacionalni pravosodni inštitut izvaja začetno in nadaljnje usposabljanje v skladu z opredeljenimi potrebami,

— evidentiranje izvajanja ukrepov za krepitev integritete in odgovornosti pravosodja, kot so preverjanja in obsodbe za kazniva dejanja, povezana s korupcijo,

— prizadevanje za izboljšanje javnega dojemanja neodvisnosti, integritete, preglednosti in odgovornosti sodstva,

— doseganje napredka pri celoviti reformi tožilstva, vključno s tožilci, specializiranimi za organizirani kriminal in korupcijo,

— doseganje napredka pri izvajanju zakona o optimizaciji geografske razporeditve pravosodnega sistema v skladu z akcijskim načrtom, odobrenim s Sklepom Parlamenta št. 21 z dne 3. marca 2017,

— izboljšanje dostopa do sodnega varstva, zlasti žensk in ranljivih skupin,

— prizadevanje za precejšnje skrajšanje trajanja postopkov v civilnih in kazenskih zadevah,

— prizadevanje za izboljšanje stopnje rešenih zadev.

(iii) Zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin s celovitim sodelovanjem v zvezi z varstvom človekovih pravic in temeljnih svoboščin. To sodelovanje bo vključevalo delo na naslednjih področjih, da bi:

Človekove pravice in temeljne svoboščine Kratkoročne prednostne naloge — se dokončno oblikoval in nato izvedel novi nacionalni akcijski načrt za človekove pravice s poudarkom na najranljivejših skupinah in uskladilo načrtovanje proračunskih postopkov, da bi se dodelilo dovolj sredstev za njegovo učinkovito izvajanje, — se ustanovila nacionalni svet in sekretariat za pripravo, spremljanje in poročanje o izvajanju novega nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice, — se zagotovilo učinkovito izvrševanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in vzpostavil učinkovit mehanizem parlamentarnega nadzora nad takim izvrševanjem, — se začelo izvajanje strategije za utrditev medetničnih odnosov za obdobje 2017–2027 in sprejel ustrezen akcijski načrt, — se dosegel napredek pri pilotnem izvajanju Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih v sedmih občinah, in sicer kot del prizadevanj Republike Moldavije za ratifikacijo Listine, — se dokončala reforma institucije varuha človekovih pravic z izboljšanjem zakona št. 52 o varuhu človekovih pravic z dne 3. aprila 2014 v skladu s priporočili Beneške komisije in finančno določbo v skladu s pariškimi načeli, — se zagotovilo delovanje nacionalnega preventivnega mehanizma za preprečevanje mučenja v skladu s členom 18(3) Izbirnega protokola h Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim in poniževalnim kaznim ali ravnanju, — se ratificiral Protokol št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, — se sprejele in izvajale spremembe zakonodaje o kaznivih dejanjih iz sovraštva, tako da bo ta usklajena z evropskimi standardi; se okrepila prizadevanja za preiskovanje in ukrepanje v primerih sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter zagotavljanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva za žrtve; Srednjeročne prednostne naloge — se zagotovilo izvajanje zakonov in drugih predpisov proti diskriminaciji zaradi katerega koli razloga, vključno z zakonom za zagotovitev enakosti, ter okrepila zmogljivost Sveta za preprečevanje in odpravo diskriminacije (v nadaljnjem besedilu: Svet za enakost), — se upoštevala priporočila struktur in strokovnjakov Sveta Evrope glede skladnosti z Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin ter se izvajala v soglasju s temi strukturami in strokovnjaki; v zvezi s tem bi bilo treba poskrbeti, da imajo pripadniki narodnih manjšin zagotovljene pravice, tudi z dialogom in posvetovanji z njimi, pri tem pa upoštevati tudi zadevna mnenja Beneške komisije Sveta Evrope, — se izboljšalo izvajanje zakonodaje o dostopnosti za invalide ter povečala dostopnost javnih stavb, prevoza in informacij zanje, — se zagotovilo učinkovito izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov, vključno s členom 12 (Enakost pred zakonom) in členom 14 (Osebna svoboda in varnost), — se podpisal izbirni protokol h Konvenciji o pravicah invalidov, — se nadaljevala deinstitucionalizacija otrok, — se ohranili učinkoviti predsodni in izvensodni mehanizmi za reševanje sporov na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, — se še naprej omogočal dostop do informacij o pravicah državljanov in ustreznih pravnih rešitvah, — se izvajali učinkoviti ukrepi za preprečevanje neupravičenih aretacij in nezakonitega prestrezanja ob upoštevanju, da je za zagotovitev ustrezne preiskave korupcije ali drugih vrst kaznivih dejanj lahko potrebno sorazmerno posredovanje, — se spodbujala in povečevala ozaveščenost glede človekovih pravic in nediskriminacije v sodstvu, organih kazenskega pregona in upravi, — se izvedel zakon o posebnem pravnem avtonomnem statusu Gagavzije iz leta 1994 na podlagi priporočil Beneške komisije iz leta 2002 in OVSE iz leta 2013, — se zaščitile postopkovne pravice oseb, ki so pridržane na policiji ali v nacionalnem protikorupcijskem centru ali priprte;

Svoboda izražanja Kratkoročne prednostne naloge — se nadaljevalo delo zagotavljanja svobode izražanja in neodvisnosti medijev v skladu s priporočili Sveta Evrope, Evropske unije in OVSE, — oblikovala in sprejela razvojna strategija za množične medije v skladu z evropskimi praksami, — se vzpostavil reden dialog za izmenjavo dobrih praks na področju svobode in pluralnosti medijev, dekriminalizacije obrekovanja, zaščite novinarskih virov ter kulturne raznolikosti v medijih, — se sprejel novi zakonik o avdiovizualnih storitvah popolnoma v skladu s priporočili OVSE in Sveta Evrope po zgledu osnutka iz leta 2011, — se ustvarili pogoji za popolno neodvisnost javnih radiotelevizij;

Sodelovanje civilne družbe Kratkoročne prednostne naloge — bile v zbiranje informacij in politike spremljanja vključene organizacije civilne družbe, vključno z reprezentativnimi organizacijami delodajalcev in sindikati, — se sprejela strategija za razvoj civilne družbe za obdobje 2017–2020 in se zagotovilo njeno izvajanje; Srednjeročne prednostne naloge — se sprejel nov zakon o nevladnih organizacijah v skladu z mednarodnimi standardi, kar bo med drugim izboljšalo pravni okvir za učinkovito sodelovanje civilne družbe v procesu odločanja, — se okrepil okvir za sodelovanje civilne družbe pri pripravi in spremljanju izvajanja javnih politik, tudi s spremembo zakona o preglednem odločanju, — se spodbujala in okrepila finančna vzdržnost civilne družbe in obravnavala možnost uvedbe sistema socialnih pogodb, razširitve programov javnih nepovratnih sredstev in spodbujanja sprejetja pravnega okvira za donacije, — se razvil aktiven državljanski duh in duh prostovoljstva;

Slabo ravnanje in mučenje Kratkoročne prednostne naloge — se učinkovito obravnavalo vsako prijavljeno slabo ravnanje uslužbencev organov kazenskega pregona s pridržanimi osebami, zlasti v priporu; Srednjeročne prednostne naloge — se vzpostavil celovit politični okvir za preprečevanje nekaznovanosti in boja proti njej na podlagi smernic o odpravi nekaznovanja za hude kršitve človekovih pravic (Svet Evrope, 2011), — se zagotovilo, da bodo primeri mučenja in slabega ravnanja dejansko preiskani in sankcionirani;

Pravice otrok Srednjeročne prednostne naloge — se izvedel akcijski načrt o strategiji za zaščito otrok za obdobje 2016–2020 v letih od 2014 do 2020;

Nasilje v družini Kratkoročne prednostne naloge — se zagotovilo izvajanje veljavnega zakonodajnega in političnega okvira o nasilju v družini; Srednjeročne prednostne naloge — se ratificirala Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima;

Enaka obravnava Srednjeročne prednostne naloge — se zagotovila harmonizacija z evropskimi standardi v zvezi s pravili o zdravju in varnosti, porodniškem dopustu ter usklajevanju starševskih in poklicnih obveznosti, — se spodbujala udeležba žensk pri odločanju ter v javnem, političnem in poslovnem življenju ter se izvajale usmerjene dejavnosti za zagotavljanje enake udeležbe in zastopanosti moških in žensk na teh področjih;

Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi Srednjeročne prednostne naloge — se nadaljevalo delo za zagotovitev, da se spoštujejo pravice sindikatov in temeljni delovni standardi v skladu z evropskimi standardi in konvencijami Mednarodne organizacije dela, — se dosegel napredek pri zagotavljanju enakosti spolov na trgu dela, s posebnim poudarkom na zaposlovanju žensk, — se izvajala zakonodaja o preprečevanju otroškega dela.

2.3 Zunanja in varnostna politika

Namen dialoga in sodelovanja na področju skupne zunanje in varnostne politike (v nadaljnjem besedilu: SZVP) je postopno zbliževanje, tudi na področju skupne varnostne in obrambne politike (v nadaljnjem besedilu: SVOP). Zlasti se bodo obravnavala vprašanja preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, regionalna stabilnost, razoroževanje, neširjenje orožja, nadzor nad oborožitvijo in nadzor nad izvozom orožja. Sodelovanje na tem področju bo temeljilo na skupnih vrednotah in interesih, namenjeno pa bo povečanju harmonizacije in učinkovitosti politik z uporabo dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov. Med drugim bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge — podpis sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o varnostnih postopkih za izmenjavo tajnih podatkov; Srednjeročne prednostne naloge — nadaljnje spodbujanje mirnega reševanja sporov ter mednarodne stabilnosti in varnosti na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja, — razvoj sodelovanja glede sankcij EU, — spodbujanje spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti, kot so določena v Ustanovni listini Združenih narodov in v Helsinški sklepni listini OVSE, — okrepitev praktičnega sodelovanja pri preprečevanju konfliktov in kriznem upravljanju z olajševanjem sodelovanja Republike Moldavije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja, ki jih vodi EU, ter zagotavljanje dejavnosti svetovanja in usposabljanja na področju SVOP (na podlagi okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki velja od 1. julija 2013, ter večstranskega okvira delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP);

Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja Kratkoročne prednostne naloge — izmenjavo informacij o terorističnih organizacijah, skupinah, njihovih dejavnostih in podpornih mrežah v skladu z mednarodnim pravom in zakonodajo, ki sta jo sprejeli pogodbenici, tudi prek sporazuma o operativnem in strateškem sodelovanju med Republiko Moldavijo in Europolom ter prek sporazuma o sodelovanju med Republiko Moldavijo in Eurojustom, — zagotovitev, da zakon o boju proti terorizmu temelji na človekovih pravicah in da ga pregleda Beneška komisija, — sodelovanje pri carinskih kontrolah, ki temeljijo na oceni tveganja, za zagotovitev varnosti in zaščite blaga, ki je uvoženo, izvoženo ali v tranzitu, — sodelovanje pri preprečevanju terorizma, — sprejetje celovite strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje ter kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega orožja in povezanega nacionalnega akcijskega načrta; Srednjeročne prednostne naloge — sodelovanje za krepitev mednarodnega soglasja o boju proti terorizmu, ki temelji na človekovih pravicah, tudi o pravni opredelitvi terorističnih dejanj, — nadaljnje izboljšanje zakonodajnega in regulativnega nacionalnega okvira na področju boja proti terorizmu, zlasti ob doslednem spoštovanju pravne države, mednarodnega prava o človekovih pravicah, prava o beguncih in humanitarnega prava ter popolnoma skladno z zadevnimi konvencijami ZN in Sveta Evrope, kot sta Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma iz leta 2005 (CETS 196) in njen Dodatni protokol ter Konvencija Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma (CETS 198), — večji poudarek na razumevanju in odpravi dejavnikov radikalizacije in dejavnikov, ki vodijo v nasilni ekstremizem, — proučitev možnosti za sodelovanje, tudi pri krepitvi zmogljivosti, na področju varnosti letalstva (tudi letališča) in zaščiti mehkih tarč, — razvoj možnosti sodelovanja pri boju proti trgovini z orožjem in uničevanju zalog, — razvoj možnosti sodelovanja in izmenjave informacij v zvezi z odkrivanjem nezakonitega orožja in njegovo izsleditvijo, — sodelovanje pri in prispevanje k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje, povezanih materialov in pripadajočih nosilcev s popolnim izpolnjevanjem in nacionalnim izvajanjem prevzetih obveznosti v skladu z mednarodnimi pogodbami in sporazumi o razoroževanju in neširjenju orožja ter drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi, — vzpostavitev učinkovitega nacionalnega nadzora nad izvozom in tranzitom blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom nad končno uporabo tehnologij z dvojno rabo, z učinkovitimi sankcijami za kršitve nadzora izvoza, — boj proti nezakoniti trgovini z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, na podlagi veljavnih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, — nadaljevanje sodelovanja na področju nadzora izvoza konvencionalnega orožja ob upoštevanju Skupnega stališča EU o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme;

Spor v Pridnestrju Srednjeročne prednostne naloge — ohranjanje funkcionalnosti vseh obstoječih platform za dialog in pogajalskih okvirov, katerih namen je poiskati primerne rešitve za težave, s katerimi se ljudje spopadajo na obeh bregovih reke Dnester, ter celovita in mirna rešitev spora v Pridnestrju na podlagi suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije znotraj njenih mednarodno priznanih meja s posebnim pravnim statusom za pridnestrsko regijo, — razvoj vizije za mirno reševanje spora v Pridnestrju kot podlage za sodelovanje s pridnestrsko stranjo, — nadaljevanje učinkovitega sodelovanja med EU in Republiko Moldavijo v zvezi z reševanjem spora v Pridnestrju in spodbujanjem ukrepov za krepitev zaupanja v okviru dogovorjenih formacij, vključno s posvetovanji o ureditvi po razrešitvi spora, — okrepitev dialoga, da se pojasnijo koristi pridružitvenega sporazuma ter zagotovi njegova uporaba na celotnem ozemlju Republike Moldavije, ob sprejetju ukrepov za legalizacijo dejavnosti gospodarskih subjektov z levega brega reke Dnester, — nadaljevanje konstruktivnega dialoga glede razmer na osrednjem (pridnestrskem) delu meje med Republiko Moldavijo in Ukrajino z vsemi zadevnimi stranmi, — razvoj platform za dialog med predstavniki civilne družbe in medijskih hiš iz desnega in levega brega reke Dnester;

Mednarodno kazensko sodišče Kratkoročne prednostne naloge — izvajanje Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in povezanih instrumentov, pri čemer je treba ustrezno ohranjati njegovo integriteto.

2.4 Sodelovanje na področju svobode, varnosti in pravice

Pričakuje se, da bo Republika Moldavija stalno izpolnjevala zahteve iz štirih sklopov akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima z dne 16. decembra 2010. Učinkovito in trajnostno izvajanje vseh referenčnih meril iz akcijskega načrta, vključno s tistimi iz tretjega sklopa (Javni red in varnost), je bistveno za ohranjanje brezvizumskega režima z EU. V skladu z revidiranim mehanizmom zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti (1) je mogoče potovanja brez vizumov začasno zadržati, če eno ali več referenčnih meril ni več izpolnjenih. V primeru utemeljenih pomislekov glede izpolnjevanja konkretnih referenčnih meril iz akcijskega načrta bo Republika Moldavija Evropski uniji na zahtevo predložila informacije.

Poleg tega pogodbenici ustrezno upoštevata priporočila, podana po strokovnih pregledih, ki sta bila organizirana v letih 2015 in 2016 ter namenjena oceni pravosodja, boja proti korupciji in preprečevanja pranja denarja v Republiki Moldaviji. V zvezi s tem se Republika Moldavija zavezuje, da bo navedena priporočila, skupaj z drugimi priporočili EU in drugimi priporočili mednarodnih organizacij, uporabila za pripravo dokumenta politike za obdobje po letu 2016 na področju boja proti korupciji ter dokumentov politike na področjih pravosodja in preprečevanja pranja denarja za obdobje po letu 2017.

Pogodbenici bosta poleg tega sodelovali na naslednjih področjih:

Varstvo osebnih podatkov Srednjeročne prednostne naloge — nadaljnja harmonizacija nacionalnega pravnega okvira na področju varstva osebnih podatkov s pravom EU, s posebnim poudarkom na Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in Direktivi (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (3), — nadaljnje izvajanje pravnega okvira za varstvo osebnih podatkov v vseh sektorjih, da se zagotovi visoka raven varstva osebnih podatkov v skladu z evropskimi instrumenti in standardi, — nadaljnja krepitev zmogljivosti državnega centra za varstvo osebnih podatkov;

Boj proti organiziranemu kriminalu Kratkoročne prednostne naloge — opredelitev in jasna razdelitev pristojnosti in pooblastil policije, ki se izvajajo za zbiranje obveščevalnih podatkov ter zbiranje in uporabo (forenzičnih) dokazov, — oblikovanje in učinkovita krepitev sistema za finančne preiskave, ki je osredotočen na odkrivanje, zaseg in zaplembo premoženjske koristi, pridobljene z organiziranim kriminalom, — objava letnih poročil o dejavnosti specializiranega tožilstva za boj proti organiziranemu kriminalu; Srednjeročne prednostne naloge — nadaljnje izvajanje in krepitev koncepta obveščevalno vodene policijske dejavnosti na celotnem ozemlju, za katero je potreben dobro razvit sistem za analizo tveganja in nevarnosti ter upravljanje (metodologija Europola, uporabljena v okviru ocene ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala (SOCTA)), — jasen opis orodij (vključno s posebnimi preiskovalnimi sredstvi, kadar jih je treba uporabiti) in pogojev, pod katerimi se lahko uporabijo v preiskavi;

Reforma policije Kratkoročne prednostne naloge — dokončanje vzpostavitve odgovorne, zanesljive in učinkovite organizacije policije, vključene v ministrstvo za notranje zadeve; politično vodstvo ministrstva bo omejeno na določanje strateških prednostnih nalog in splošnih politik policijskih sil; kar zadeva operativne dejavnosti policijskih sil, ne velja pravica do prepovedi (pozitivna ali negativna), — izvajanje v skupnost usmerjenega policijskega dela in zagotavljanje, da državljani lahko zlahka posredujejo informacije policiji, — krepitev odgovornosti in zagotavljanje, da ni neprimernega vpliva na delo policije; Srednjeročne prednostne naloge — izvajanje strategije za javni red in varnost, tudi kar zadeva upravljanje javnega reda in množic, — nadaljevanje izvajanja strategije za razvoj policije za obdobje 2016–2020 s posebnim poudarkom na posodobitvi (a) upravljanja človeških virov, (b) tehnik upravljanja in (c) operativnih zmogljivosti policijskih sil (spoštovanje temeljnih človekovih pravic pri obravnavanju policijskih pripornikov, vzpostavitev učinkovitih odnosov s splošno javnostjo, posodobitev njenega informacijskega okolja, okrepitev zmogljivosti za preiskovanje krajev zločinov in nadaljnji razvoj njene protikorupcijske strategije), — sprejetje razvojne strategije za karabinjerske enote in zagotovitev napredka pri izvajanju strategije, — vzpostavitev učinkovitega sistema za zaščito prič (posebna enota) in nudenje potrebnih jamstev pričam, da se zaščitijo pred ustrahovanjem in fizičnimi grožnjami; — spodbujanje kulture integritete in etičnih vrednot na ministrstvu za notranje zadeve in policiji; razvoj pravil in standardov ravnanja, da se preprečijo in učinkovito sankcionirajo policijske kršitve; vzpostavitev orodij za ocenjevanje učinkovitosti in uspešnosti policijskih dejavnosti, — vzpostavitev skupnega centra za usposabljanje organov kazenskega pregona (JLETC), da se zagotovi osnovno in specializirano usposabljanje na delovnem mestu, vključno z visoko specializiranim usposabljanjem, kadar je potrebno; JLETC bo na podlagi delovnega dogovora med Republiko Moldavijo in Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) iz leta 2012 razvil tesno operativno sodelovanje s CEPOL-om, — izboljšanje pogojev pripora na policiji, — zagotovitev – na podlagi najboljših praks EU – neodvisnega policijskega mehanizma za spremljanje, s katerim bi spremljali splošno delovanje policije in način, na katerega vsi uradniki s policijskimi pooblastili opravljajo svoje policijske dejavnosti, — izboljšanje zmogljivosti policije za odziv za hitro posredovanje;

Policijsko sodelovanje in zbirke podatkov Kratkoročne prednostne naloge — nadaljnji razvoj avtomatizirane osrednje zbirke podatkov o preiskavah in pregonih (nacionalni e-sistem za vodenje zadev), da se prepreči tveganje prekrivanja kaznivih dejanj in neuspešnega povezovanja zadev, ki imajo pogosto velik geografski ali celo mednarodni obseg; takšen sistem bi moral v idealnih razmerah obsegati vse vidike procesa preiskave/pregona, vključno z informacijami o odvzemu, zamrznitvi in zaplembi premoženjske koristi, — nadaljnje izboljšanje nacionalnega statističnega instrumenta, ki je vzpostavljen za merjenje stopnje kriminala in stopnje rešenih zadev. Pri oblikovanju novih prednostnih nalog politike bi ga bilo treba učinkovito uporabiti kot orodje za upravljanje; Srednjeročne prednostne naloge — zagotovitev, da imajo centralne enote za mednarodno policijsko sodelovanje (nacionalna enota Europola in nacionalni centralni urad Interpola) v okviru enotne upravne strukture (enotne kontaktne točke) dostop do zadevnih nacionalnih in mednarodnih zbirk podatkov, — okrepitev sodelovanja in izmenjave podatkov med Republiko Moldavijo in Europolom (kvalitativno in kvantitativno) v čezmejnih kazenskih zadevah, — priprava strateške analize različnih oblik kriminala na globalni in sektorski ravni in njeno posredovanje pristojnim organom kazenskega pregona in Europolu, — priprava večletnih akcijskih načrtov, v katerih so opredeljene operativne prednostne naloge organov kazenskega pregona, in sicer na podlagi ocene ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, — okrepitev izmenjave informacij z EU in njenimi državami članicami o terorizmu, nezakonitih migracijah, pranju denarja in finančnih zadevah;

Boj proti prepovedanim drogam Kratkoročne prednostne naloge — sodelovanje v Evropski informacijski mreži na področju drog in odvisnosti od drog (REITOX) Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) in udeležba na zadevnih srečanjih strokovnjakov, ki jih organizira EMCDDA, v okviru razpoložljivega proračuna, — jasna razdelitev nalog in usklajevanje med organi, pristojnimi za zmanjšanje povpraševanja po drogah, in organi, ki sodelujejo pri zmanjševanju ponudbe drog; Srednjeročne prednostne naloge — razširitev usklajevanja na vse vidike politike proti drogam, vključno s socialnimi in javnozdravstvenimi vidiki, izvršilnimi ukrepi, mednarodnim sodelovanjem in politiko za mlade, — odobritev in izvajanje nacionalnega akcijskega načrta 2017–2018 za izvajanje nacionalne strategije proti drogam za obdobje 2011–2018;

Trgovina z ljudmi — odobritev in izvajanje nacionalne strategije za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej za obdobje 2017–2022, ki bo zajemala tudi nacionalni sistem napotitev, — nadaljnja poenostavitev pretoka informacij z izboljšanjem komunikacije in sodelovanja med Europolom in nacionalnimi večdisciplinarnimi enotami organov kazenskega pregona Republike Moldavije ter med temi enotami, — zagotovitev krepitve zmogljivosti v institucijah kazenskega pregona, da se zagotovi sodelovanje z agencijami EU pri preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej;

Boj proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok — okrepitev zmogljivosti zadevne preiskovalne enote, da si bo mogoče prizadevati za identifikacijo otrok, ki so žrtve spolne zlorabe, zlasti otroške pornografije, — vzpostavitev struktur za pripravo ocene vsakega posameznega otroka, ki je žrtev spolne zlorabe, da se vzpostavita posebna pomoč in podpora, — dodelitev posebnega zastopnika otrokom, ki so žrtve spolne zlorabe, če je nosilcem starševske odgovornosti onemogočeno zastopanje otroka zaradi navzkrižja interesov ali če otrok nima spremstva ali je ločen od svoje družine, — zagotovitev ustreznih intervencijskih ukrepov ali programov za obvladovanje posameznega tveganja, povezanega z vsemi storilci, obsojenimi zaradi spolne zlorabe ali izkoriščanja otroka;

Boj proti kibernetski kriminaliteti Kratkoročne prednostne naloge — krepitev sodelovanja z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3) v okviru Europola; Srednjeročne prednostne naloge — vlaganje v krepitev zmogljivosti (tudi organov kazenskega pravosodja), strokovno znanje in specializacijo za boj proti kibernetski kriminaliteti (prilagojeni ukrepi za boj proti kibernetski kriminaliteti, dvostranski pravosodni/policijski programi), — okrepitev sodelovanja v boju proti kibernetski kriminaliteti in spolnemu izkoriščanju otrok z uskladitvijo prednostnih nalog in poenostavitvijo komunikacije, — proučitev možnosti za sodelovanje, zlasti pri zaščiti kritične infrastrukture, kot je navedeno v Direktivi Sveta 2008/114/ES (4) in tudi ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in povezave z obravnavanjem hibridnih groženj, in sicer na podlagi prejšnjih programov pomoči EU in drugih donatorjev za kibernetsko odpornost, — okrepitev sodelovanja za povečanje kibernetske odpornosti in pripravljenosti: olajšanje razvoja nacionalne strategije za kibernetsko varnost za obdobje po letu 2020 na podlagi pristopa sodelovanja več deležnikov, ustanovitev nacionalne skupine za odzivanje na računalniške grožnje, spodbujanje vzpostavitve ustreznih koordinacijskih okvirov in struktur v subjektih javnega sektorja in zasebnem sektorju, — sodelovanje pri zagotavljanju izvajanja ukrepov OVSE za krepitev zaupanja na področju kibernetike, s katerimi naj bi se povečala preglednost in sodelovanje na regionalni in podregionalni ravni, — izvajanje Konvencije iz Budimpešte, zlasti v zvezi s postopkovnim pravom za namen domačih preiskav, javno-zasebnega sodelovanja in mednarodnega sodelovanja;

Boj proti korupciji in navzkrižjem interesov ter njihovo preprečevanje Kratkoročne prednostne naloge — izvajanje zakona o integriteti, — izvajanje zakona, v skladu s katerim morajo vsi zadevni uradniki predložiti prijavo svojega premoženja in premoženja zadevnih bližnjih sorodnikov ter poročati o morebitnih navzkrižjih interesov glede lastnih interesov ali interesov bližnjih sorodnikov, in zagotavljanje učinkovitega izvajanja izvršilnega postopka; pravilnost vsebine prijav premoženja/morebitnih navzkrižij interesov bi moral oceniti nacionalni organ za integriteto, povezano kazensko preiskavo pa bi moral izvesti nacionalni protikorupcijski center; ocene bi morale biti ustrezno prednostno razvrščene, poudarek pa bi moral biti zlasti na prijavah osebja na visoki ravni, vključno s sodniki in tožilci, — zagotovitev ustreznega spremljanja sumljivih prijav in sistematična uporaba sankcij (glob, disciplinskih in drugih ukrepov) v primeru lažnih prijav, poznih prijav ali neprijav premoženja; dokazno breme izvora denarja ali premoženja mora nositi uradnik; nadaljnje objavljanje prijav premoženja, — zagotovitev postopnega prehoda na spletno predložitev prijav, — zagotovitev celovitega delovanja nacionalnega organa za integriteto, — razvoj mehanizmov imenovanja, ki temeljijo na preglednosti, dosežkih in strokovnosti, za svet za integriteto, inšpektorje nacionalnega organa za integriteto, pristojne za upravljanje in integriteto, s čimer se zagotovi, da bo nacionalni organ za integriteto neodvisen in prost vsakršnega političnega vpliva; zagotovitev, da ima nacionalni organ za integriteto dostop do potrebnih registrov, vključno z državnimi in zasebnimi evidencami, da zagotovi učinkovito preverjanje premoženja in osebnih interesov, — zagotovitev zastopanosti civilne družbe v svetu za integriteto, — sprejetje zakona o sorazmernih odvračilnih sankcijah za korupcijo in kazniva dejanja pranja denarja, — začetek učinkovitega izvajanja nove strategije za integriteto in boj proti korupciji kot strateškega dokumenta, ki je namenjen preprečevanju in zmanjšanju korupcije v skladu z vrednotami in standardi EU; krepitev zmogljivosti skupine za spremljanje izvajanja nacionalne strategije za integriteto in boj proti korupciji v tesnem sodelovanju s parlamentom, vlado, sodstvom, zasebnim sektorjem in civilno družbo, — zagotavljanje učinkovitega sodelovanja s pristojnimi institucijami in organi EU ter pomoči tem institucijam in organom, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) za preglede in inšpekcije na kraju samem, ki se nanašajo na upravljanje sredstev EU in nadzor nad njimi, v skladu z veljavnimi pravili in postopki; Srednjeročne prednostne naloge — izboljšanje mehanizma za usklajevanje in sodelovanje pri boju proti korupciji med protikorupcijskimi agencijami, kot so nacionalni protikorupcijski center, nacionalni organ za integriteto, generalni tožilec, služba notranjega ministrstva za notranjo varnost in boj proti korupciji ter obveščevalna in varnostna služba, — vzpostavitev učinkovitega mehanizma usklajevanja na področju preprečevanja korupcije, pranja denarja in financiranja terorizma v okviru javne uprave na državni ravni, — okrepitev vloge nacionalnega protikorupcijskega centra v boju proti korupciji, da se dosežejo konkretni rezultati. Zagotavljanje, da ima zadosten proračun in dovolj osebja, jasne odgovornosti, zadostne pristojnosti in potrebno avtonomijo ter da je zaščiten pred neupravičenimi političnimi vplivi in da dobro sodeluje z drugimi institucijami kazenskega pregona, ki so vključene v boj proti korupciji, zlasti s specializiranim uradom tožilstva za boj proti korupciji, — nadaljnje ozaveščanje o različnih oblikah in vrstah korupcije in načinih za njihovo preprečevanje; redno bi bilo treba izvajati kampanje obveščanja; komunikacijska orodja in strategije se prilagodijo ciljni javnosti, njihov učinek pa se redno vrednoti, — okrepitev sistema za preiskovanje in pregon uradnikov na visoki ravni zaradi primerov korupcije, pri čemer se zagotovi preglednost in nepristranskost sodnih postopkov, med drugim tudi z ustvarjanjem pogojev za odprto medijsko poročanje; v zvezi s tem bi se moral urad specializiranega tožilstva za boj proti korupciji osredotočiti na korupcijo na visoki ravni ter okrepiti svoje zmogljivosti v boju proti tovrstni korupciji, — doseganje konkretnejših rezultatov v boju proti korupciji z izboljšanjem dosežkov organov na področju boja proti korupciji z učinkovitejšimi sankcijami in dejanskimi obsodbami, zlasti uradnikov na visoki ravni, — sprememba zakonodaje, da bi naloge urada specializiranega tožilstva za boj proti korupciji omejili na korupcijo na visoki ravni, druge primere korupcije, ki jih preiskuje nacionalni protikorupcijski center, pa bi predali splošnim tožilcem, — razvoj in krepitev celovitega in skladnega zakonodajnega okvira za spodbujanje integritete v javnem sektorju, — temeljita preiskava bančnih goljufij, da se povrne neupravičeno nakazani denar, in redno pregledno poročanje o napredku preiskav, — obveščanje EU o najpomembnejših rezultatih druge faze tekoče preiskave podjetja Kroll pod pogoji, dogovorjenimi s Krollom, ne da bi pri tem ogrozili nadaljnje preiskave in odvzem premoženjske koristi, — zagotovitev povezljivosti e-sistema za integriteto z vsemi državnimi in zasebnimi evidencami, ki so potrebne za uspešno preverjanje premoženja in osebnih interesov, — nadaljnje izvajanje sistema ocenjevanja institucionalne integritete s strani nacionalnega protikorupcijskega centra in sistema upravljanja tveganja korupcije s strani javnih institucij;

Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti finančnemu kriminalu Kratkoročne prednostne naloge — uskladitev zakonodaje s četrto direktivo o pranju denarja in financiranju terorizma, — povečanje tehničnih in operativnih zmogljivosti finančne obveščevalne enote, da se učinkovito izvedejo vse naloge na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, zlasti na področju izboljšanja finančnega obveščanja, — finančna obveščevalna enota bi morala proaktivno obravnavati vse več obtožb o pranju denarja in financiranju terorizma, in sicer najprej v tistih organih, za katere velja obveznost poročanja in ki sistematično poročajo o sumljivih transakcijah, ki bi jih bilo treba v primeru neprijave sankcionirati, — okrepitev režima preventivne zamrznitve s pooblastitvijo zadevnih poročajočih subjektov, da začasno ustavijo sumljive finančne transakcije, — ustanovitev nacionalne službe za odvzem premoženjske koristi, ki prek okrepljenega sodelovanja spodbuja najhitrejše možno sledenje premoženju znotraj EU, ki izvira iz kaznivih dejanj; Srednjeročne prednostne naloge — izvajanje krovne politike/strategije na področju finančnega kriminala in finančnih preiskav, ki bi zajemala vse ustrezne organe, vključno s tožilstvom, da se pospešijo zapletene in dolgotrajne preiskave na področju finančnega kriminala; vključitev pojma vzporednih finančnih preiskav in obveščevalno vodene policijske dejavnosti v strategijo, da se omogočijo proaktivni izvršilni ukrepi na podlagi analize podatkov, — okrepitev in izvajanje zanesljivega zakonodajnega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, ki je v skladu z resolucijami Varnostnega sveta ZN in priporočili Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) ter v skladu z rezultati medsebojnega vrednotenja v okviru Posebnega odbora strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja (MONEYVAL), — izvajanje zanesljive in ambiciozne zakonodaje na področju zasega in zaplembe premoženjske koristi, ki presega minimalne standarde, določene na ravni EU, in zato vključuje tudi na primer določbe o zaplembi premoženja brez kazenske obsodbe (ali o civilni zaplembi), — okrepitev operativnega sodelovanja pri zaplembi, odvzemu premoženjske koristi in upravljanju premoženjske koristi z učinkovito komunikacijo in izmenjavo dobrih praks med uradom Republike Moldavije za odvzem premoženjske koristi in EU, — okrepitev operativnega sodelovanja med finančno obveščevalno službo, policijo, inšpekcijsko službo za finance ter davčno in carinsko službo in njihovimi enotami z interoperabilnostjo in izmenjavo podatkov (na primer na podlagi prilagojenih sporazumov o izmenjavi podatkov); imenovati bi bilo treba uradnike za zvezo med službami, ki bi olajševali operativno sodelovanje; razmisliti pa bi bilo treba tudi o začasnih izmenjavah osebja za namene usposabljanja, — v sodelovanju s skupnim centrom za usposabljanje organov kazenskega pregona (prim. zgoraj) oblikovanje programa usposabljanja z jasnim akreditacijskim postopkom za preiskovalce in analitike finančnih kaznivih dejanj ter omogočanje in spodbujanje kolegov z drugih področij, da se udeležijo usposabljanja o finančnih preiskavah; pomen finančnih preiskav bi se moral ustrezno odražati v usposabljanju preiskovalcev, tožilcev in sodnikov, — razvoj smernic in navodil za organe, za katere velja obveznost poročanja, ki sistematično poročajo o sumljivih transakcijah, da bi se okrepila učinkovitost izvajanja nacionalne zakonodaje za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma.

Sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja Migracije in azil Kratkoročne prednostne naloge — nadaljnje izvajanje sporazuma o ponovnem sprejemu oseb med EU in Republiko Moldavijo ter nadaljnje zagotavljanje pomoči za ponovno integracijo državljanov Republike Moldavije, — nadaljnje zagotavljanje informacij, katerih cilj je pojasniti pravice in obveznosti potovanj brez vizumov, vključno z informacijami o pravilih, ki urejajo dostop do trga dela EU (tudi prek portala EU o priseljevanju), o okviru EU o zakonitih migracijah (direktive o pogojih za vstop in prebivanje nekaterih kategorij državljanov tretjih držav) ter o odgovornosti za zlorabo pravic v okviru brezvizumskega režima, kot tudi o pravicah in obveznostih v zvezi z zdravstvenimi sistemi držav članic EU, — nadaljnji razvoj praktičnega sodelovanja v okviru partnerstva za mobilnost EU-Republika Moldavija; Srednjeročne prednostne naloge — spodbujanje in krepitev sodelovanja v okviru partnerstva za mobilnost EU-Republika Moldavija prek aktivne udeležbe držav članic EU s posebnim poudarkom na področju migracij in razvoja, — okrepitev obstoječe infrastrukture (vključno s centri za pridržanje) in zaposlovanja v pristojnih organih, da se zagotovi učinkovito vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v Republiki Moldaviji ali jo le prečkajo, z njenega ozemlja in zagotovi spoštovanje človekovih pravic priseljencev v upravnem pridržanju, — nadaljnja krepitev obstoječega okvira za integracijo prek centrov za integracijo, — okrepitev dejavnosti urada za migracije in azil kot glavnega akterja v sistemu evidentiranja in upravljanja migracijskih tokov s: (1) krepitvijo pravnega okvira, pogojev za sprejem in dokumentacije tujcev, (2) krepitvijo regionalnih služb za boj proti nezakonitem bivanju tujcev in za štetje tujcev, (3) izboljšanjem infrastrukture ter dodelitvijo potrebnih finančnih in človeških virov, — nadaljnja krepitev sistema zbiranja in analize podatkov o migracijskih tokovih in azilu s posodobitvijo razširjenega migracijskega profila ter nadaljnja priprava poročil o vrednotenju in analizi tveganj na področju migracij in azila, — nadaljnje učinkovito izvajanje zakonodaje o azilu, ki zagotavlja trden okvir za zaščito tistih, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in krepitev infrastrukture nastanitvenega centra, — izobraževanje javnih uslužbencev, uslužbencev ministrstva za notranje zadeve in sodnikov o azilu in migracijah, — izvajanje celovitega pristopa na področju diaspore ter združevanje zmogljivosti nacionalnih in lokalnih organov za vprašanja, povezana z diasporo, — razvoj učinkovitejših načinov za spodbujanje krožne migracije; Upravljanje meja Kratkoročne prednostne naloge — nadaljnja okrepitev upravljanja meja in ohranjanje visoke kakovosti mejnih kontrol in nadzora ter razširitev in nadgradnja fiksnih in mobilnih naprav za video nadzor, — izboljšanje skupnega upravljanja meja med EU in Republiko Moldavijo, tudi s skupnim mejnim nadzorom in izmenjavo informacij (vključno pred prihodom); Srednjeročne prednostne naloge — nadaljnje zagotavljanje ustrezne infrastrukture, tehnične opreme, informacijskih sistemov ter finančnih in človeških virov v skladu s strategijo in akcijskim načrtom integriranega upravljanja meja Republike Moldavije, — nadaljnja krepitev sodelovanja pri upravljanju meja z Evropsko agencijo za mejno stražo (Frontex), — krepitev sistema usklajevanja na mejah na nacionalni ravni, — nadgradnja slike o razmerah na nacionalni in lokalni ravni s krepitvijo analize tveganja, analize informacij in izmenjave informacij z nacionalnimi in mednarodnimi partnerji;

Pravno sodelovanje Srednjeročne prednostne naloge — (kvalitativna in kvantitativna) okrepitev sodelovanja med Republiko Moldavijo in Eurojustom v čezmejnih kazenskih zadevah, — nadaljnja krepitev pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah s: = pristopom k večstranskim konvencijam o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah ter njihovim izvajanjem, zlasti h Konvenciji o pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1970, = pristopom k večstranskim konvencijam o zaščiti otrok in njihovim izvajanjem, zlasti h konvencijam Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu s področja družinskega prava, = pripravo vsega potrebnega za pristop in izvajanje Konvencije iz leta 1996 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok, zlasti z oceno nacionalnih zmogljivosti in virov, — krepitev pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah s pristopom k ustreznim konvencijam in njihovim izvajanjem, zlasti kar zadeva konvencije Sveta Evrope.

2.5 Trgovina in z njo povezane zadeve (poglobljeno in celovito območje proste trgovine)

Obsežen del pridružitvenega sporazuma zajema poglobljeno in celovito območje proste trgovine. Zato se pričakuje, da se bo izvajanje tega dela iz Naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma prednostno obravnavalo sorazmerno z njegovim pomenom v splošnem okviru pridružitvenega sporazuma in okviru odnosov med EU in Republiko Moldavijo.

Blagovna menjava

Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju določb o dostopu do trga za blago, vključno z energijo, zlasti s skupnimi posvetovanji z namenom:

Kratkoročne prednostne naloge

— uvedbe nadaljnjih izboljšav na področju statistike o trgovinski bilanci, da bi pogodbenici še naprej pravilno uporabljali mehanizem za preprečevanje izogibanja,

— sodelovanja pri izvajanju časovnega načrta za izboljšanje konkurenčnosti v Republiki Moldaviji,

— izmenjave informacij o dogajanju, povezanem z dostopom do trga, v Republiki Moldaviji ter njeni politiki o dostopu do trga,

— izvedbe ukrepov za izboljšanje poslovnega okolja za gospodarske subjekte, ki se ukvarjajo s trgovino;

Srednjeročne prednostne naloge

— povečanja izvozne zmogljivosti Republike Moldavije, tudi z začetkom izvajanja shem za finančno in nefinančno podporo (nepovratna sredstva) posameznim podjetjem za razvoj izvoza,

— okrepitve sodelovanja med EU in Republiko Moldavijo v postopku priprave in izvajanja zakonodaje, ki bo morda potrebna za izvajanje določb Sporazuma, ki se nanašajo na poglobljeno in celovito območje proste trgovine,

— odprave carin za blago s poreklom iz EU v skladu s Prilogo XV-D k pridružitvenemu sporazumu,

— zagotavljanja skladnosti z določbami o energiji, povezanimi s trgovino,

— izvajanja elementov v zvezi z izvozom za obdobje 2018–2020 v okviru nacionalne strategije za privabljanje naložb in spodbujanje izvoza za obdobje 2016–2020, vključno z vmesnim pregledom te strategije leta 2018.

Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da bi Republika Moldavija dosegla skladnost z EU pri tehničnih predpisih, standardizaciji, meroslovju, akreditaciji, postopkih ugotavljanja skladnosti ter sistemu nadzora trga, kot je določeno v pridružitvenem sporazumu in natančneje v delu, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine.

Te priprave bodo vključevale:

Kratkoročne prednostne naloge

— izmenjavo informacij o izpolnjevanju obveznosti za približevanje nacionalne zakonodaje pravnemu redu Unije, kot je določeno v ustreznih prilogah k Sporazumu, ter o njenem izvrševanju,

— krepitev upravnih zmogljivosti ustreznih državnih organov, institucij in agencij;

Srednjeročne prednostne naloge

— razvoj in posodobitev infrastrukture, povezane z upravljanjem tehničnih predpisov, standardizacije, meroslovja, akreditacije, postopkov ugotavljanja skladnosti in sistema nadzora trga, vključno z vzpostavitvijo nacionalnega informacijskega sistema,

— okrepitev sodelovanja z organizacijami EU, kot so CEN, Cenelec, ETSI, Euramet, EA, Welmec,

— izmenjavo informacij o drugih pomembnih vidikih načrtov Republike Moldavije na področju tehničnih ovir v trgovini in o veljavnih časovnih okvirih,

— pripravo in izvajanje, v sodelovanju s predstavniškimi organi zasebnega sektorja v Republiki Moldaviji, poglobljene kampanje/ukrepov za obveščanje, svetovanje in posvetovanje, da bi se poslovni skupnosti v Republiki Moldaviji pomagalo pri boljšem razumevanju pravil EU glede izdelkov in zahtev za dajanje izdelkov na trg,

— sodelovanje pri pripravah na Sporazum o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov (ACAA).

Sanitarni in fitosanitarni ukrepi

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da bi zakonodajo in prakso na področju sanitarnih in fitosanitarnih standardov za živila in krmo, zdravje rastlin ter zdravje in dobrobit živali v Republiki Moldaviji bolj uskladili z zakonodajo in prakso EU, kakor je določeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu. To sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

— poenostavitev certificiranja uvoza/izvoza agroživilskih proizvodov,

— razvoj in izvajanje strategije za varnost hrane za obdobje 2017–2022,

— okrepitev sodelovanja med nacionalno agencijo za varnost hrane in ministrstvom za kmetijstvo, da se pripravijo, sprejmejo in izvedejo zakonodajne reforme na sanitarnem in fitosanitarnem področju,

— krepitev upravne zmogljivosti z usposabljanjem osebja pristojnih državnih in izvršilnih organov in agencij, da se pripravi in izvaja zakonodaja, ki je skladna z zakonodajo EU,

— organizacijo kampanj obveščanja skupaj z zadevnimi agencijami, podjetji in nevladnimi organizacijami o zahtevah za dostop do trga EU, pa tudi v sodelovanju s civilno družbo o potrošniških vidikih varnosti živil in krme,

— pridobitev mednarodno priznane akreditacije za vse laboratorije, ki opravljajo uradni nadzor, da se izpolnijo sanitarne in fitosanitarne zahteve glede izvoza in okrepi zdravje živali in rastlin ter varnost hrane na notranjem trgu Republike Moldavije;

Srednjeročne prednostne naloge

— reorganizacijo in razvoj zmogljivosti nacionalne agencije za varnost hrane na podlagi določb prihodnje nove strategije za varnost hrane za obdobje 2017–2022,

— dokončanje izvajanja sedanje strategije Republike Moldavije za varnost hrane, s posebnim poudarkom na kakovosti zakonodaje ter zmogljivosti izvrševanja, in odprava morebitnih ugotovljenih pomanjkljivosti,

— približevanje nacionalne zakonodaje pravnemu redu Unije, navedenem v ustreznih prilogah k Sporazumu, ter zagotavljanje njenega učinkovitega izvajanja in izvrševanja,

— nadaljnje izboljšanje infrastrukture in s tem povezane zmogljivosti, ki je potrebno za izvajanje zakonodaje, zlasti laboratorijev za zdravje živali in rastlin, laboratorijev za varnost hrane in mejnih kontrolnih točk v skladu z zahtevami EU,

— dokončanje vzpostavitve sistema zgodnjega opozarjanja za živila in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin.

Carinski postopki in olajševanje trgovine

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da se zakonodaja Republike Moldavije uskladi s pravom EU, sklopom praktičnih carinskih smernic EU in mednarodnimi standardi, navedenimi v skladu z njihovo opredelitvijo iz poglavja 5 in ustreznih prilog k pridružitvenemu sporazumu. To sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

— uskladitev zakonodaje Republike Moldavije s carinskim zakonikom Evropske unije,

— nadaljnje izvajanje strateškega okvira za carinsko sodelovanje,

— nadaljnjo posodobitev carinske službe in njene infrastrukture ter organizacijo usposabljanja osebja, zlasti da bi se v Republiki Moldaviji okrepila v storitve usmerjena kultura brez korupcije,

— pripravo časovnega načrta za pristop Republike Moldavije h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku in pripravo projektne skupine,

— krepitev ukrepov za boj proti goljufijam in preprečevanje nezakonite trgovine, tudi s trošarinskimi izdelki, zlasti z okrepljenim sodelovanjem v okviru Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah,

— zagotovitev učinkovitega izvajanja zakonodaje Republike Moldavije o varstvu geografskih označb in pravic intelektualne lastnine ter zagotavljanje ustreznega usposabljanja carinskih uradnikov v zvezi s tem;

Srednjeročne prednostne naloge

— pripravo predpisov za izvajanje novega carinskega zakonika,

— približevanje sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov Republike Moldavije sistemu EU z možnostjo vzajemnega priznavanja,

— uskladitev zakonodaje in vzpostavitev pogojev za pristop Republike Moldavije h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku,

— nadaljnjo poenostavitev in modernizacijo carinskih postopkov ter zagotavljanje njihovega učinkovitega izvajanja,

— sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, in izmenjavo pomembnih informacij, ki prispevajo k boljšemu upravljanju tveganja in varnosti dobavnih verig, olajševanju zakonite trgovine ter varnosti uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu,

— okrepitev postopkov za hitri pristop k Protokolu k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, da se odpravi nezakonita trgovina s tobačnimi izdelki.

Pravila o poreklu

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za izvajanje pravil o poreklu, ki so določena v protokolu k pridružitvenemu sporazumu in izhajajo iz pristopa Republike Moldavije k Regionalni konvenciji o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu. To sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

— razpravo o sedanjih postopkih, ki jih uporabljajo carinske službe Republike Moldavije pri izdajanju potrdil in preverjanju porekla blaga, in po potrebi njihov pregled;

Srednjeročne prednostne naloge

— pomoč Republiki Moldaviji pri izvajanju njenih obveznosti, ki izhajajo iz njenega pristopa h Konvenciji,

— usposabljanje carinskih služb Republike Moldavije na področju certificiranja in preverjanja preferencialnega porekla.

Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje

Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o ustanavljanju, trgovini s storitvami in elektronskem poslovanju na podlagi ustreznih določb pridružitvenega sporazuma. Uresničili bosta zaveze na področjih storitev, kot je določeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu. To sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

— zagotavljanje usposabljanja in zadostne upravne zmogljivosti za obvladovanje približevanja zakonodaje,

— zagotovitev redne izmenjave informacij o predvideni ali tekoči pripravi zakonodaje na področjih, izbranih za približevanje, in dialog v ta namen,

— zagotovitev, da pravni okvir za storitve in ustanavljanje v Republiki Moldaviji odraža pravice in obveznosti ter omogoča učinkovito izvajanje zavez glede dostopa do trga, ki izhajajo iz poglobljenega in celovitega območja proste trgovine.

Tekoča plačila in pretok kapitala

Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o pretoku kapitala in plačilnem prometu, zlasti za namene spremljanja izpolnjevanja vseh obstoječih obveznosti iz pridružitvenega sporazuma.

Javna naročila

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da bi Republika Moldavija izvedla poglavje o javnih naročilih v okviru pridružitvenega sporazuma in s tem povezane reforme. To sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

— koordinacijo harmonizacije pravnega in institucionalnega okvira Republike Moldavije na področju javnih naročil z Evropsko komisijo,

— natančno in pravočasno obveščanje o razvoju zakonodaje Republike Moldavije, zlasti kar zadeva načrtovano zakonodajno delo, ki bo vplivalo na politiko javnih naročil in izvrševanje, in o razvoju institucionalne ureditve,

— nadaljevanje izvajanja strategije Republike Moldavije za javna naročila, kar bo zagotovilo dobro delujoč, konkurenčen, odgovoren in pregleden sistem javnih naročil, ki vzbuja in zagotavlja zaupanje državljanov Republike Moldavije in mednarodne skupnosti v postopke javnih naročil,

— vzpostavitev in izvajanje zakonodaje o javnih naročilih na področju javnih služb, koncesij in javno-zasebnih partnerstev v skladu z ustrezno zakonodajo EU,

— zagotavljanje, da bo imel neodvisni nacionalni organ za pritožbe in reševanje sporov zadostno upravno zmogljivost, da bo lahko zagotovil učinkovita pravna sredstva v skladu z zadevno zakonodajo EU,

— razvoj potrebnih pristojnosti in upravne zmogljivosti v organih, pristojnih za nadzor izvajanja politike javnih naročil,

— uskladitev sistema pravnih sredstev z evropskim pravnim redom o standardih neodvisnosti, poštenosti in preglednosti, ki zagotavlja hitro in strokovno obravnavo pritožb,

— razvoj potrebnih kompetenc in upravne zmogljivosti, ki spodbujata večjo učinkovitost postopkov javnih naročil, tudi tistih vidikov, ki lahko prispevajo k pametni, trajnostni in vključujoči gospodarski rasti Republike Moldavije.

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljevanje izvajanja strategije Republike Moldavije za javna naročila,

— zagotovitev nacionalne reforme javnih naročil s postopno uskladitvijo z ustreznim in posodobljenim pravnim okvirom EU ter zagotovitev njenega ustreznega izvajanja in izvrševanja,

— opredelitev pravil o javnem naročanju za javna podjetja v skladu s standardi in najboljšo prakso EU,

— nadaljnje izvajanje e-javnega naročanja in izboljšanje delovanja ustreznega informacijskega orodja,

— proučitev ustanovitve centraliziranih nabavnih organov in zagotavljanje, da imajo vsi naročniki dovolj osebja in virov, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih dejavnosti.

Pravice intelektualne lastnine

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za uskladitev zakonodaje Republike Moldavije s pravom Unije in mednarodnimi standardi o varstvu pravic intelektualne lastnine in bosta zagotovili učinkovito varstvo pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami, kakor je določeno v pridružitvenem sporazumu. To sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

— sprejetje ukrepov za okrepitev ozaveščanja javnosti na področju varstva intelektualne lastnine ter zagotavljanje učinkovitega dialoga z imetniki pravic,

— zagotavljanje ustreznega izvajanja in izvrševanja nacionalne zakonodaje v skladu s standardi EU na tem področju, vključno z geografskimi označbami, ter razvoj orodij za spremljanje izvajanja in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v skladu s pridružitvenim sporazumom,

— zagotavljanje ustreznega usposabljanja o zaščiti geografskih označb za uradnike ustreznih uprav in člane sodstva.

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotavljanje ustrezne in učinkovite ravni varstva pravic intelektualne lastnine za imetnike pravic iz obeh pogodbenic ter vzpostavitev ustreznih ukrepov za uveljavljanje teh pravic,

— okrepitev zmogljivosti izvrševanja pristojnih državnih organov in izvajalskih agencij, vključno s carinsko službo Republike Moldavije, in redno poročanje o stanju upravne zmogljivosti,

— zagotovitev obstoja ustreznega pravnega okvira, da se imetnikom pravic zagotovi dostop do pravnega varstva, ter obstoja in učinkovitega izvajanja sankcij,

— konsolidacijo ustreznih institucionalnih struktur ter državne agencije za intelektualno lastnino in organizacij za kolektivno upravljanje pravic; okrepitev sodelovanja z organi, organizacijami za kolektivno upravljanje pravic in panožnimi združenji tretjih držav,

— izvajanje standardov iz direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (Direktiva 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta) (6) in Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7),

— sprejetje učinkovitih ukrepov proti ponarejanju in piratstvu ter učinkovito izvajanje izvedbenih predpisov in sankcij za kršitve pravic intelektualne lastnine na podlagi nacionalne strategije varstva pravic intelektualne lastnine do leta 2020 in pripravo rednih poročil na podlagi oprijemljivih in izmerljivih ciljev in podatkov.

Konkurenca

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za izvajanje poglavja pridružitvenega sporazuma o konkurenci in s tem povezanih reform. To sodelovanje bo vključevalo:

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotovitev, da institucionalni okvir Republike Moldavije in njegova upravna zmogljivost zagotavljata nepristransko in učinkovito izvajanje zakonodaje o konkurenci in enake konkurenčne pogoje za vse gospodarske subjekte,

— okrepitev dialoga o izkušnjah z izvrševanjem zakonodaje na tem področju in o drugih zakonodajnih spremembah v zvezi s konkurenco, vključno z zagotavljanjem usposabljanja za organe in ad-hoc strokovnega svetovanja o splošnem izvrševanju pravil o državni pomoči.

Preglednost

Pogodbenici bosta posebno pozornost namenili:

Kratkoročne prednostne naloge

— oblikovanju vladne komunikacijske strategije in opredelitvi ključnih tem za osredotočenje prizadevanj uprave na področju komunikacije,

— krepitvi zmogljivosti urada vlade za komuniciranje na področju strateškega načrtovanja,

— razpravi o dobrih praksah in izkušnjah v zvezi s preglednimi postopki oblikovanja politike, zlasti z vključitvijo civilne družbe v dialog politike,

— izmenjavi informacij in zagotavljanju ustreznega usposabljanja, vključno z mehanizmi obveščanja in posvetovanji z zainteresiranimi stranmi,

— vodenju seminarjev in drugih dogodkov za širšo javnost, namenjenih pojasnjevanju izvajanja pridružitvenega sporazuma in procesa približevanja;

Srednjeročne prednostne naloge

— spoštovanju zavez o preglednosti v postopkih oblikovanja politike v zvezi s trgovinsko politiko ter presoji potrebnih mehanizmov, ki bi jih morda bilo treba vzpostaviti,

— povečanju brezplačnega in enostavnega dostopa do javnih informacij, predpisanega z zakonom.

Trgovina in trajnostni razvoj

Pogodbenici bosta nadaljevali dialog in delo v zvezi z vprašanji iz ustreznega poglavja pridružitvenega sporazuma. To bo vključevalo:

Kratkoročne in srednjeročne prednostne naloge

— izmenjavo informacij o izvajanju ustreznega domačega okvira politike ali mednarodnih obveznosti v zvezi s trajnostnim razvojem,

— razpravo o učinkovitem izvajanju obveznosti iz tega poglavja v zvezi z udeležbo zainteresiranih strani in dialogom s civilno družbo,

— zagotovitev, da delovna inšpekcija ostane v skladu z mednarodnimi standardi Mednarodne organizacije dela in načeli EU,

— izmenjavo dobrih praks in relevantnih izkušenj.

Pogodbenici bosta upoštevali, da so prednostne naloge v zvezi s pravicami sindikatov in temeljnimi delovnimi standardi iz oddelka 2.2 ter prednostne naloge iz oddelka 2.6 (Zaposlovanje, socialne politike in enake možnosti) zelo pomembne za izvajanje poglavja „Trgovina in trajnostni razvoj“, zato bi jih bilo treba obravnavati v zvezi s tem delom pridružitvenega sporazuma.

2.6 Gospodarski razvoj in priložnosti na trgu

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi se Republiki Moldaviji zagotovila podpora pri vzpostavitvi v celoti delujočega tržnega gospodarstva ter postopnem usklajevanju politik s politikami EU v skladu z vodilnimi načeli makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financ, trdnega finančnega sistema ter vzdržne plačilne bilance. To sodelovanje prispeva zlasti k doseganju naslednjih ciljev:

Kratkoročne prednostne naloge

— izvajanju programa reform, dogovorjenega z Mednarodnim denarnim skladom,

— po sprejetju ukrepa makrofinančne pomoči, o katerem je bil sklenjen dogovor z EU, začetku njegovega izvajanja;

Srednjeročne prednostne naloge

— dokončni izvedbi programa reform, dogovorjenega z Mednarodnim denarnim skladom,

— po sprejetju ukrepa makrofinančne pomoči, o katerem je bil sklenjen dogovor z EU, njegovemu polnemu izvajanju,

— spremljanju makroekonomskega razvoja, razpravljanju o ključnih izzivih politike in izmenjavi informacij o dobrih praksah s krepitvijo rednega makroekonomskega dialoga, da se izboljša kakovost oblikovanja gospodarske politike,

— nadaljnji krepitvi neodvisnosti, regulativnih pristojnosti in zmogljivosti narodne banke Republike Moldavije in nacionalne komisije za finančne trge; delitvi izkušenj EU o monetarni politiki in politiki deviznih tečajev ter politikah na področju nadzora in regulacije finančnega in bančnega sektorja, da se nadalje okrepijo zmogljivosti Republike Moldavije na teh področjih,

— izboljšanju vzdržnosti in upravljanja javnih financ z izvajanjem davčnih reform, vključno z boljšim izvajanjem parlamentarnega nadzora nad proračunom,

— nadaljnjemu razvoju odprtih, konkurenčnih in preglednih pravil in postopkov v zvezi s privatizacijo ter njihovega izvajanja v skladu z dobrimi praksami EU.

Pravo gospodarskih družb, računovodstvo, revizija in upravljanje podjetij

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Republike Moldavije na izvajanje prava EU in mednarodnih instrumentov, navedenih v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, zlasti pa bosta sodelovali pri:

Kratkoročne prednostne naloge

— približevanju zakonodaje Republike Moldavije o reviziji in računovodstvu instrumentom EU in mednarodnim instrumentom, navedenim v Prilogi II k pridružitvenemu sporazumu,

— izmenjavi pravočasnih, pomembnih in točnih informacij o stanju veljavne zakonodaje in njeni skladnosti s pravom EU v obliki, dogovorjeni med pogodbenicama, za izvajanje prava EU v skladu z dogovorjenim časovnim načrtom,

— opredelitvi področij, na katerih bi bilo treba zagotoviti usposabljanje, krepitev zmogljivosti ter strokovno znanje in izkušnje,

— poenostavitvi sistema inšpektoratov in različnih inšpekcijskih organov, da se poveča učinkovitost in zmanjšajo možnosti za korupcijo, pri čemer je glavni cilj izboljšanje poslovnega okolja ter krepitev izvrševanja zakonodaje in standardov;

Srednjeročne prednostne naloge

— razvoju upravne zmogljivosti državnih institucij Republike Moldavije, ki so vključene v izvajanje prava gospodarskih družb, računovodstva, revizije in upravljanja podjetij,

— začetku pogovorov o vzpostavitvi registra dejanskega lastništva za podjetja.

Zaposlovanje, socialne politike in enake možnosti

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za:

Kratkoročne prednostne naloge

— zagotovitev razmer za učinkovito izvajanje strategije zaposlovanja za obdobje 2017–2020,

— zagotovitev, da so vzpostavljeni osnovni pogoji za učinkovito delovanje delovne inšpekcije,

— nadaljnje spodbujanje socialnega dialoga, tudi s krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev;

Srednjeročne prednostne naloge

— nadaljnje učinkovito izvajanje strategije zaposlovanja za obdobje 2017–2020,

— izvajanje prava EU na področju zdravja in varnosti pri delu, delovne zakonodaje in delovnih pogojev, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, zlasti: = okrepitev upravne in izvršilne zmogljivosti na področjih zdravja in varnosti pri delu ter delovne zakonodaje, zlasti delovnega inšpektorata in relevantnih pravosodnih organov, = okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev (npr. z usposabljanjem na področju zakonodaje in standardov EU na področju zdravja in varnosti ter delovne zakonodaje),

— razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju, katerega cilj so številnejša in boljša delovna mesta z dostojnimi delovnimi pogoji, boljše usklajevanje ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih na trgu dela in spodbujanje aktivne podpore in učinkovitih služb za zaposlovanje ter spodbujanje vključujočega trga dela; izvajanje nacionalnih programov za dostojno delo, dogovorjenih med Mednarodno organizacijo dela in Republiko Moldavijo,

— okrepitev zmogljivosti uprave, pristojne za razvoj in izvajanje politik zaposlovanja in socialnih politik, predvsem služb za zaposlovanje in socialnih služb.

Varstvo potrošnikov

Za pripravo na izvajanje prava EU in mednarodnih instrumentov, navedenih v ustrezni prilogi k pridružitvenemu sporazumu, bosta pogodbenici sodelovali pri:

Kratkoročne prednostne naloge

— reviziji celotnega pravnega reda Republike Moldavije na področju varstva potrošnikov, ki je bil sprejet doslej, v skladu s pred kratkim sprejetim pravnim redom EU na tem področju (kot je navedeno v Prilogi IV k pridružitvenemu sporazumu),

— izvajanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta agencije za varstvo potrošnikov,

— izvajanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta nacionalne agencije za varnost hrane;

Srednjeročne prednostne naloge

— vzpostavitvi in aktiviranju nacionalnega sistema, ki omogoča učinkovito komunikacijo med nacionalnimi zainteresiranimi stranmi in odpoklic nevarnih neživilskih potrošniških izdelkov,

— vzpostavitvi in aktiviranju sistema za izmenjavo informacij o nevarnih živilskih potrošniških izdelkih po zgledu sistema hitrega obveščanja EU za živila in krmo,

— povezavi različnih točk za preverjanje varnosti hrane (mejne kontrolne točke, služb za zdravje rastlin in živali ter nacionalnega centra za testiranje tal in kmetijskih rastlin ter njihovo certifikacijo) v en sam povezan informacijski sistem za upravljanje,

— nadaljnjem razvoju in izvrševanju postopkov analiz in nadzora, ki temeljijo na upravljanju na podlagi tveganja, za živilske in neživilske izdelke,

— rednem ocenjevanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta agencije za varstvo potrošnikov, ki bo po potrebi popravljen in spremenjen,

— rednem ocenjevanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta agencije za varstvo potrošnikov, ki bo po potrebi popravljen in spremenjen,

— nadaljnji uskladitvi sanitarnih in fitosanitarnih pravnih in normativnih okvirov Republike Moldavije s pravnim redom EU,

— krepitvi upravne zmogljivosti za izvrševanje zakonodaje na področju varstva potrošnikov v Republiki Moldaviji, zlasti z usposabljanjem vladnih uradnikov in drugih predstavnikov interesov potrošnikov o prenosu zakonodaje EU v nacionalno pravo ter njenem nadaljnjem izvajanju in izvrševanju.

Statistika

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da bi zakonodajo Republike Moldavije na področju statistike približali zakonodaji EU. To sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

— odobritev zakona o uradni statistiki, ki je bil pripravljen na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8) o evropski statistiki in na podlagi generičnega zakona o uradni statistiki za države Vzhodne Evrope, Kavkaza in Srednje Azije,

— odobritev klasifikacije NUTS v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (9) z nadaljnjimi spremembami in prilagoditvami,

— razširjanje končnih rezultatov popisa prebivalstva in stanovanj za leto 2014 in izboljšanje demografske statistike z razširitvijo uporabe upravnih virov podatkov,

— razvoj ocen za regionalne račune v skladu z metodologijo SNR 1993/ESR 1995,

— zagotavljanje strokovne in institucionalne neodvisnosti nacionalnega statističnega urada Republike Moldavije in izvajanje prihodnje reforme javne uprave z ohranjanjem sedanjega statusa in položaja tega urada v javni upravi;

Srednjeročne prednostne naloge

— zagotavljanje izračuna „harmoniziranega indeksa cen življenjskih potrebščin“ v skladu s standardi EU,

— izvajanje metodologije SNR 2008/ESR 2010 in ponovni izračun časovnih vrst za glavne makroekonomske kazalnike v skladu z odobreno metodologijo,

— izvajanje sistema vodenja kakovosti na področju uradne statistike v skladu z evropskimi standardi.

Davčna ureditev

Pogodbenici bosta okrepili sodelovanje, da bi na podlagi standardov EU in mednarodnih standardov izboljšali in razvili davčni sistem in upravo Republike Moldavije. To bo vključevalo priprave na postopno uskladitev zakonodaje Republike Moldavije s pravom Unije in mednarodnimi instrumenti, navedenimi v Prilogi k pridružitvenemu sporazumu, zlasti prizadevanja za:

Kratkoročne predn