ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Prečiščena različica Pogodbe o Evropski uniji - NASLOV VI: KONČNE DOLOČBE - Člen 52



Uradni list 115 , 09/05/2008 str. 0044 - 0044



Člen 52 1. Pogodbi se uporabljata za Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska. 2. Ozemeljska veljavnost Pogodb je določena v členu 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije. --------------------------------------------------
SL Uradni list Evropske unije C 326/1

PREČIŠČENA RAZLIČICA POGODBE O EVROPSKI UNIJI

NASLOV III

DOLOČBE O INSTITUCIJAH

Člen 16

1. Svet skupaj z Evropskim parlamentom opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo. Opravlja funkcijo oblikovanja politike in usklajevanja v skladu s Pogodbama.

2. Svet sestavlja po en predstavnik vsake države članice na ministrski ravni, pooblaščen za prevzemanje obveznosti v imenu vlade države članice, ki jo predstavlja, in za izvrševanje glasovalne pravice.

3. Svet odloča s kvalificirano večino, če Pogodbi ne določata drugače.

4. Od 1. novembra 2014 je kvalificirana večina najmanj 55 % članov Sveta, ki jo tvori najmanj petnajst članov in ki predstavljajo države članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva Unije.

Za manjšino, ki lahko prepreči sprejetje odločitve, so potrebni najmanj štirje člani Sveta, sicer se šteje, da je kvalificirana večina dosežena.

Druge podrobnosti glasovanja s kvalificirano večino so določene v členu 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

5. Prehodne določbe o opredelitvi kvalificirane večine, ki se uporabljajo do 31. oktobra 2014, in prehodne določbe, ki se bodo uporabljale med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017, so vključene v Protokol o prehodni ureditvi.

6. Svet zaseda v različnih sestavah, katerih seznam se sprejme v skladu s členom 236 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Svet za splošne zadeve skrbi za doslednost dela različnih sestav Sveta. Skupaj s predsednikom Evropskega sveta in Komisijo skrbi za pripravo zasedanj Evropskega sveta in nadaljnje ukrepanje.

Svet za zunanje zadeve v skladu s strateškimi smernicami Evropskega sveta oblikuje zunanje delovanje Unije in zagotavlja doslednost ukrepanja Unije.

7. Za pripravo dela Sveta je odgovoren Odbor stalnih predstavnikov vlad držav članic.

8. Svet zaseda javno, ko se posvetuje in glasuje o osnutku zakonodajnega akta. V ta namen ima vsako zasedanje Sveta dva dela, del namenjen posvetovanju o zakonodajnih aktih Unije in del namenjen dejavnostim, ki niso zakonodajne.

9. Sestavam Sveta, razen Svetu za zunanje zadeve, predsedujejo predstavniki držav članic v Svetu po načelu enakopravne rotacije pod pogoji, določenimi v skladu s členom 236 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
SL Uradni list Evropske unije C 326/1

PREČIŠČENA RAZLIČICA POGODBE O EVROPSKI UNIJI

NASLOV II

DOLOČBE O DEMOKRATIČNIH NAČELIH

Člen 9

Unija pri vseh svojih dejavnostih spoštuje načelo enakosti svojih državljanov, ki so deležni enake obravnave s strani njenih institucij, organov, uradov in agencij. Vsi državljani držav članic so državljani Unije. Državljanstvo Unije se doda nacionalnemu državljanstvu in ga ne nadomesti.
SL Uradni list Evropske unije C 326/1

PREČIŠČENA RAZLIČICA POGODBE O EVROPSKI UNIJI

NASLOV V

SPLOŠNE DOLOČBE O ZUNANJEM DELOVANJU UNIJE IN POSEBNE DOLOČBE O SKUPNI ZUNANJI IN VARNOSTNI POLITIKI

POGLAVJE 2

POSEBNE DOLOČBE O SKUPNI ZUNANJI IN VARNOSTNI POLITIKI

ODDELEK 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 34

(prejšnji člen 19 PEU)

1. Države članice usklajujejo svoje delovanje v mednarodnih organizacijah in na mednarodnih konferencah. Na takih forumih podpirajo stališča Unije. Tako usklajevanje organizira visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

V mednarodnih organizacijah in na mednarodnih konferencah, na katerih ne sodelujejo vse države članice, sodelujoče podpirajo stališča Unije.

2. V skladu s členom 24(3) države članice, ki so zastopane v mednarodnih organizacijah ali na mednarodnih konferencah, kjer ne sodelujejo vse države članice, slednje in visokega predstavnika obveščajo o vseh zadevah skupnega interesa.

Države članice, ki so tudi članice Varnostnega sveta Združenih narodov, se bodo medsebojno usklajevale in izčrpno obveščale druge države članice in visokega predstavnika. Države članice, ki so članice Varnostnega sveta, pri opravljanju svojih dolžnosti zagovarjajo stališča in interese Unije, ne da bi to vplivalo na njihove odgovornosti po določbah Ustanovne listine Združenih narodov.

Kadar Unija sprejme stališče do zadeve, ki je na dnevnem redu Varnostnega sveta Združenih narodov, države članice, ki so v Varnostnem svetu, zahtevajo, da se visoki predstavnik zaprosi, naj predstavi stališče Unije.
SL Uradni list Evropske unije C 326/1

PREČIŠČENA RAZLIČICA POGODBE O EVROPSKI UNIJI

NASLOV I

SKUPNE DOLOČBE

Člen 3

(prejšnji člen 2 PEU)

1. Cilj Unije je krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov.

2. Unija nudi svojim državljanom območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je v povezavi z ustreznimi ukrepi glede kontrole na zunanjih mejah, azila, priseljevanja ter glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu zagotovljeno prosto gibanje oseb.

3. Unija vzpostavi notranji trg. Prizadeva si za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti in stabilnosti cen, za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja. Spodbuja znanstveni in tehnološki napredek.

Bori se proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok.

Spodbuja ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami.

Spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine.

4. Unija vzpostavi ekonomsko in monetarno unijo, katere valuta je euro.

5. V odnosih s preostalim svetom Unija podpira in spodbuja svoje vrednote in interese ter prispeva k zaščiti svojih državljanov. Prispeva k miru, varnosti, trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov.

6. Unija svoje cilje uresničuje z ustreznimi sredstvi na podlagi pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama.
SL Uradni list Evropske unije C 326/1

PREČIŠČENA RAZLIČICA POGODBE O EVROPSKI UNIJI

NASLOV VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 49

(prejšnji člen 49 PEU)

Vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote iz člena 2 in si prizadeva za njihovo spodbujanje, lahko zaprosi za članstvo v Uniji. O tej prošnji se obvestijo Evropski parlament in nacionalni parlamenti. Država prosilka naslovi prošnjo na Svet, ki o tem odloča soglasno po posvetovanju s Komisijo in po odobritvi Evropskega parlamenta, ki odloča z večino svojih članov. Upoštevajo se merila za pristop, o katerih se je dogovoril Evropski svet.

Pogoji sprejema in prilagoditve temeljnih pogodb Unije, ki so potrebne zaradi sprejema, so predmet sporazuma med državami članicami in državo prosilko. Ta sporazum se predloži v ratifikacijo vsem državam pogodbenicam v skladu z njihovimi ustavnimi pravili.
SL Uradni list Evropske unije C 202/20

Člen 8

1. Unija razvija posebne odnose z državami v svojem sosedstvu, da ustvari območje blaginje in dobrega sosedstva, ki temelji na vrednotah Unije in za katero so značilni tesni in miroljubni odnosi na podlagi sodelovanja.

2. Za namene odstavka 1 lahko Unija s temi državami sklepa posebne sporazume. Ti sporazumi lahko vsebujejo vzajemne pravice in obveznosti kakor tudi možnost skupnega delovanja. O izvajanju teh sporazumov potekajo redna posvetovanja.
SL Uradni list Evropske unije C 202/32

Člen 27

1. Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki predseduje Svetu za zunanje zadeve, s svojimi predlogi prispeva k oblikovanju skupne zunanje in varnostne politike in zagotavlja izvajanje sklepov, ki sta jih sprejela Evropski svet in Svet.

2. Visoki predstavnik zastopa Unijo v zadevah, povezanih s skupno zunanjo in varnostno politiko. V imenu Unije vodi politični dialog s tretjimi stranmi in izraža stališča Unije v mednarodnih organizacijah in na mednarodnih konferencah.

3. Visokemu predstavniku pri izpolnjevanju njegovih nalog pomaga Evropska služba za zunanje delovanje. Ta služba opravlja svoje delo v sodelovanju z diplomatskimi službami držav članic in jo sestavljajo uradniki iz ustreznih oddelkov generalnega sekretariata Sveta in Komisije ter napoteno osebje iz nacionalnih diplomatskih služb. Sklep Sveta določa organizacijo in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje. Svet odloča na predlog visokega predstavnika po posvetovanju z Evropskim parlamentom in po odobritvi Komisije.
SL Uradni list Evropske unije C 202/37

Člen 40

(prejšnji člen 47 PEU)

Izvajanje skupne zunanje in varnostne politike ne vpliva na uporabo postopkov in obseg dodeljenih pristojnosti institucij, ki jih določata Pogodbi za izvajanje pristojnosti Unije iz členov 3 do 6 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Prav tako izvajanje politik iz navedenih členov ne vpliva na uporabo postopkov in obseg dodeljenih pristojnosti institucij, ki jih določata Pogodbi za izvajanje pristojnosti Unije iz tega poglavja.
SL Uradni list Evropske unije C 202/28

Člen 21

1. Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni vodijo načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu: demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava.

Unija si prizadeva razvijati odnose in graditi partnerstvo s tretjimi državami in regionalnimi ali svetovnimi mednarodnimi organizacijami, ki z njo delijo načela iz prvega pododstavka. Zavzema se za večstranske rešitve skupnih problemov, zlasti v okviru Združenih narodov.

2. Unija določi in izvaja skupne politike in ukrepe ter si prizadeva za visoko stopnjo sodelovanja na vseh področjih mednarodnih odnosov za:

(a) zaščito svojih vrednot, temeljnih interesov, varnosti, neodvisnosti in celovitosti;

(b) utrjevanje in podporo demokracije, pravne države, človekovih pravic in načel mednarodnega prava;

(c) ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu s cilji in načeli Ustanovne listine Združenih narodov, z načeli Helsinške sklepne listine ter cilji Pariške listine, tudi s tistimi, ki se nanašajo na zunanje meje;

(d) pospeševanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja držav v razvoju s prednostnim ciljem izkoreninjenja revščine;

(e) spodbujanje vključitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini;

(f) pomoč pri oblikovanju mednarodnih ukrepov za ohranitev in izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega gospodarjenja s svetovnimi naravnimi viri, da se zagotovi trajnostni razvoj;

(g) pomoč prebivalstvu, državam in regijam, ki se spopadajo z naravnimi nesrečami ali nesrečami, ki jih je povzročil človek, in

(h) podpiranje mednarodne ureditve, ki temelji na okrepljenem večstranskem sodelovanju in odgovorni svetovni politiki.

3. Unija pri oblikovanju in izvajanju svojih zunanjih dejavnosti na različnih področjih iz tega naslova in iz petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zunanjih vidikov svojih drugih politik spoštuje načela in uresničuje cilje iz odstavkov 1 in 2.

Unija skrbi za usklajenost različnih področij svojega zunanjega delovanja in usklajenost teh s svojimi drugimi politikami. Svet in Komisija, ki jima pomaga visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zagotavljata to usklajenost in v ta namen sodelujeta.
Uradni list L 236 , 23/09/2003 str. 0983 - 0983



38. Izjava Republike Poljske glede konkurenčnosti poljske proizvodnje nekaterega sadja Poljska jemlje na znanje, da uporaba skupne carinske tarife EU na Poljskem lahko pripelje do neposrednih škodljivih posledic za konkurenčnost poljskih proizvajalcev jagodičja, višenj in jabolk. Če se v teh sektorjih po pristopu pojavijo resne težave, ki bi utegnile trajati dalj časa, bo Poljska zahtevala nujno uporabo splošne zaščitne klavzule in sprejem instrumentov, s katerimi se omogoči trajna odstranitev motenj konkurence v sektorju jagodičja, višenj in jabolk. --------------------------------------------------
2. SVOBODA OPRAVLJANJA STORITEV

1. 31994 L 0019: Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (UL L 135, 31.5.1994, str. 5).

Z odstopanjem od člena 7(1) Direktive 94/19/ES se minimalna raven jamstva za vloge do 31. decembra 2007 ne uporablja v Estoniji. Estonija zagotovi, da njen sistem zajamčenih vlog zagotavlja kritje za najmanj 6391 EUR do 31. decembra 2005 in za najmanj 12782 EUR od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2007.

V prehodnem obdobju bodo druge države članice ohranile pravico preprečiti poslovanje podružnicam estonskih kreditnih institucij s sedežem na njihovem ozemlju, če in dokler se te podružnice ne pridružijo na ozemlju zadevne države članice uradno priznanemu sistemu zajamčenih vlog, ki zagotavlja kritje za razliko med estonsko ravnijo jamstva za vloge in minimalno ravnijo iz člena 7(1). Zahtevi iz člena 7(1) po zagotavljanju minimalne ravni jamstva za vloge za podružnice estonskih kreditnih institucij, ki poslujejo na ozemlju zadevne države članice, je mogoče zadostiti tudi preko estonskega sistema zajamčenih vlog.

2. 31997 L 0009: Direktiva 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (UL L 84, 26.3.1997, str. 22).

Z odstopanjem od člena 4(1) Direktive 97/9/ES se minimalna raven odškodnine do 31. decembra 2007 ne uporablja v Estoniji. Estonija zagotovi, da njena odškodninska shema za vlagatelje zagotavlja kritje za najmanj 6391 EUR do 31. decembra 2005 in za najmanj 12782 EUR od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2007.

V prehodnem obdobju bodo druge države članice ohranile pravico preprečiti poslovanje podružnicam estonskih investicijskih podjetij s sedežem na njihovem ozemlju, če in dokler se te podružnice ne pridružijo na ozemlju zadevne države članice uradno priznani odškodninski shemi za vlagatelje, ki zagotavlja kritje za razliko med estonsko ravnijo odškodnine in minimalno ravnijo iz člena 4(1). Zahtevi iz člena 4(1) po zagotavljanju minimalne ravni odškodnine za podružnice estonskih investicijskih podjetij, ki poslujejo na ozemlju zadevne države članice, je mogoče zadostiti tudi preko estonske odškodninske sheme za vlagatelje.

--------------------------------------------------
6. OBDAVČITEV

1. 31977 L 0388: Šesta Direktiva Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaj držav članic o prometnih davkih — Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za obdavčitev (UL L 145, 13.6.1977, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 32002 L 0038: Direktivo Sveta 2002/38/ES z dne 7.5.2002 (UL L 128, 15.5.2002, str. 41).

(a) Z odstopanjem od člena 12(3)(a) Direktive 77/388/EGS lahko Slovenija ohrani (i) do 31. decembra 2007 ali do konca prehodnega obdobja iz člena 28l direktive, karkoli nastopi prej, nižjo stopnjo davka na dodano vrednost, ki ni nižja od 8,5 %, od priprave jedi in (ii) do 31. decembra 2007 nižjo stopnjo davka na dodano vrednost, ki ni nižja od 5 %, od gradnje, obnove in vzdrževanja stanovanjskih objektov, ki se ne opravljajo v okviru socialne politike, z izjemo dobav gradbenih materialov.

(b) Za uporabo člena 28(3)(b) Direktive 77/388/EGS lahko Slovenija, dokler se ne izpolni pogoj iz člena 28(4) Direktive ali dokler se ista oprostitev uporablja za katerokoli sedanjo državo članico, karkoli nastopi prej, ohrani oprostitev davka na dodano vrednost od mednarodnega prevoza potnikov iz točke 17 Priloge F direktive.

2. 31992 L 0079: Direktiva Sveta 92/79/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju davkov na cigarete (UL L 316, 31.10.1992, str. 8), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 32002 L 0010: Direktivo Sveta 2002/10/ES z dne 12.2.2002 (UL L 46, 16.2.2002, str. 26).

Z odstopanjem od člena 2(1) Direktive 92/79/EGS lahko Slovenija do 31. decembra 2007 preloži uporabo celotne minimalne trošarine v znesku 60 EUR in 64 EUR na 1000 cigaret za cigarete najbolje prodajane cenovne kategorije, pod pogojem, da Slovenija v tem obdobju postopno prilagodi svoje trošarinske stopnje celotni minimalni trošarini iz direktive.

Brez poseganja v člen 8 Direktive Sveta 92/12/EGS o splošnem režimu za trošarinske izdelke in o skladiščenju, gibanju in nadzoru takih izdelkov [2] in po tem, ko obvestijo Komisijo, lahko države članice, dokler se uporablja zgornje odstopanje, ohranijo iste količinske omejitve za cigarete, ki se jih brez plačila dodatne trošarine lahko vnaša na njihova ozemlja iz Slovenije, kot se jih uporablja glede uvoza iz tretjih držav. Države članice, ki uporabljajo to možnost, lahko izvajajo potrebne preglede, pod pogojem, da ti pregledi ne prizadenejo pravilnega delovanja notranjega trga.

[2] UL L 76, 23.3.1992, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2000/47/ES (UL L 193, 29.7.2000, str. 73).

--------------------------------------------------
Uradni list L 236 , 23/09/2003 str. 0040 - 0040



Člen 24 Ukrepi, navedeni v Prilogah V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, XIII in XIV k temu aktu, se za nove države članice uporabljajo pod pogoji, določenimi v teh prilogah. --------------------------------------------------
E. VARSTVO NARAVE

31992 L 0043: Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 31997 L 0062: Direktivo Sveta 97/62/ES z dne 27.10.1997 (UL L 305, 8.11.1997, str. 42).

Do 1. maja 2009 Komisija Svetu predloži poročilo o nadaljnji uporabi geografske izjeme za rise (Lynx lynx) v okviru Priloge IV Direktive 92/43/EGS, predvsem ob upoštevanju ohranitve populacije risov in vplivov njene ohranitve na druge prosto živeče vrste. Svet na podlagi poročila ponovno preuči izjemo in lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije odloči, da se njena nadaljnja uporaba konča.

--------------------------------------------------
A. KMETIJSKA ZAKONODAJA

1. Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, Naslov VI, Poglavje 1, Pravila o konkurenci.

Ne glede na člena 87 in 88 Pogodbe ES lahko Ciper v obdobju 5 let od dne pristopa dodeljuje državne pomoči, s katerimi zagotovi, da na določenih ogroženih področjih povprečni družinski dohodek ne pade pod 80 % nacionalnega povprečnega družinskega dohodka. Ta podpora se dodeljuje le kmetovalcem, ki sodelujejo v programih za razvoj podeželja, ki niso tisti iz členov 4, 5, 6, 7, 25, 26, 27 in 28 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb [1].

Ciper Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju ukrepov državnih pomoči, kjer je navedena oblika pomoči in zneski.

2. 31996 R 2200: Uredba Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (UL L 297, 21.11.1996, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 32002 R 1881: Uredbo Sveta (ES) št. 1881/2002 z dne 14.10.2002 (UL L 285, 23.10.2002, str. 13).

Z odstopanjem od člena 23(4) Uredbe št. 2200/96 se na Cipru pet let od dne pristopa uporabljajo višine za nadomestila za umike s trga določene v členu 23(3). Za tržna leta 2004/2005 — 2008/2009 so višine 20 % za jabolka, hruške, breskve in namizno grozdje in 10 % za agrume.

3. 31997 R 2597: Uredba Sveta (ES) št. 2597/97 z dne 18. decembra 1997 o določitvi dodatnih pravil skupne ureditve trga z mlekom in mlečnimi izdelki za konzumno mleko (UL L 351, 23.12.1997, str. 13), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 31999 R 1602: Uredbo Sveta (ES) št. 1602/1999 z dne 19.7.1999 (UL L 189, 22.7.1999, str. 43).

Z odstopanjem od člena 3(1)(b) Uredbe (ES) št. 2597/97 se za konzumno mleko proizvedeno na Cipru pet let od dne pristopa ne uporabljajo zahteve glede vsebnosti maščobe v polnem mleku. Konzumno mleko, ki ne ustreza zahtevam glede vsebnosti maščobe, se lahko trži le na Cipru ali se ga izvozi v tretjo državo.

4. 31999 R 1254: Uredba Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (UL L 160, 26.6.1999, str. 21), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 32001 R 2345: Uredbo Komisije (ES) št. 2345/2001 z dne 30.11.2001 (UL L 315, 1.12.2001, str. 29).

Z odstopanjem od člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1254/1999 se na Cipru uporaba obremenitve živali uvede postopoma, in sicer linearno od 4,5 GVŽ na hektar za prvo leto po pristopu do 1,8 GVŽ na hektar pet let po pristopu.

[1] UL L 160, 26.6.1999, str. 80.

--------------------------------------------------
Protokol št. 10

o Cipru

VISOKE POGODBENICE SO SE,

PONOVNO POTRJUJOČ svojo zavezanost celoviti rešitvi ciprskega vprašanja skladno z zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov ter svojo podporo prizadevanjem generalnega sekretarja Združenih Narodov v tej zvezi,

OB UPOŠTEVANJU, da celovit dogovor o ciprskem vprašanju še ni bil dosežen,

OB UPOŠTEVANJU, da je zato treba predvideti odložitev uporabe pravnega reda EU na tistih območjih Republike Ciper, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora,

OB UPOŠTEVANJU, da se ta odložitev v primeru dogovora o ciprskem vprašanju prekine,

OB UPOŠTEVANJU, da je Evropska unija pripravljena sprejeti pogoje takega dogovora skladno z načeli, na katerih temelji EU,

OB UPOŠTEVANJU, da je treba določiti pogoje, pod katerimi se bodo zadevne določbe prava EU uporabljale glede črte med zgoraj omenjenimi območji in tako območji pod dejanskim nadzorom Vlade Republike Ciper kot tudi območjem Vzhodne suverene cone Združenega Kraljestva Velike Britanije in Severne Irske,

V ŽELJI, da bi imeli koristi od pristopa Cipra k Evropski uniji vsi ciprski državljani in da bi predstavljal spodbudo za mir in spravo,

UPOŠTEVAJOČ, da nobena določba tega protokola ne izključuje ukrepov, usmerjenih k temu cilju,

UPOŠTEVAJOČ, da takšni ukrepi ne vplivajo na uporabo pravnega reda EU pod pogoji, določenimi v Pristopni pogodbi, v nobenem drugem delu Republike Ciper,

DOGOVORILE O NASLEDNJIH DOLOČBAH:

Člen 1

1. Uporaba pravnega reda EU se odloži na tistih območjih Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Vlade Republike Ciper.

2. Svet na podlagi predloga Komisije soglasno odloči o umiku odložitve iz odstavka 1.

Člen 2

1. Svet na podlagi predloga Komisije soglasno opredeli pogoje, pod katerimi se določbe prava EU uporabljajo za črto med območji iz člena 1 in območji, ki so pod dejanskim nadzorom Vlade Republike Ciper.

2. Meja med Vzhodno suvereno cono in območji iz člena 1 se za namene Dela IV Priloge k Protokolu o suverenih conah Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske na Cipru v času trajanja odložitve uporabe pravnega reda EU v skladu s členom 1 obravnava kot del zunanjih meja suverenih con.

Člen 3

1. Nobena določba tega protokola ne izključuje ukrepov za spodbujanje gospodarskega razvoja območij iz člena 1.

2. Ti ukrepi ne vplivajo na uporabo pravnega reda EU pod pogoji, določenimi v Pristopni pogodbi, v nobenem drugem delu Republike Ciper.

Člen 4

V primeru dogovora Svet na podlagi predloga Komisije soglasno odloči o prilagoditvah pogojev pristopa Cipra k Evropski uniji z ozirom na turško ciprsko skupnost.

--------------------------------------------------