ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
III-304. Člen

(1) Minister za zunanje zadeve Unije se posvetuje z Evropskim parlamentom in ga obvešča v skladu z osmim odstavkom I-40. člena in osmim odstavkom I-41. člena Ustave. Zagotovi, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo. Posebni predstavniki lahko sodelujejo pri obveščanju Evropskega parlamenta.

(2) Evropski parlament lahko Svetu in ministru za zunanje zadeve Unije zastavlja vprašanja ali daje priporočila. Dvakrat na leto razpravlja o napredku pri izvajanju skupne zunanje in varnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko.

--------------------------------------------------
Pogodba o Ustavi za Evropo - SKLEPNA LISTINA - B. Izjave o protokolih, priloženih Ustavi - Izjave držav članic - 50.Izjava Republike Latvije in Republike Madžarske o črkovanju imena enotne valute v Pogodbi o Ustavi za Evropo



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0474 - 0474



50. Izjava Republike Latvije in Republike Madžarske o črkovanju imena enotne valute v Pogodbi o Ustavi za Evropo Ne da bi to vplivalo na poenoteno črkovanje imena enotne valute Evropske unije v Pogodbi o Ustavi za Evropo, kakor je odtisnjeno na bankovcih in kovancih, Latvija in Madžarska izjavljata, da črkovanje imena enotne valute, vključno z njegovimi izpeljankami, ki se uporabljajo v latvijskem in madžarskem besedilu Pogodbe o Ustavi za Evropo, nikakor ne vpliva na obstoječa pravila latvijskega in madžarskega jezika. --------------------------------------------------
35. Izjava o jedrski elektrarni Ignalina v Litvi

KONFERENCA –

ob izjavi, da je Unija pripravljena zagotavljati zadostno dodatno pomoč litovskim naporom pri razgradnji tudi po pristopu Litve k Evropski uniji, v obdobju do 2006 in tudi dlje, in ob upoštevanju, da se je Litva upoštevajoč ta izraz solidarnosti Unije zavezala, da bo zaprla Enoto 1 Jedrske elektrarne Ignalina pred letom 2005 in Enoto 2 do leta 2009,

ob spoznanju, da je razgradnja Jedrske elektrarne Ignalina z dvema reaktorjema tipa RBMK z močjo 1500 MW, ki sta bila podedovana od bivše Sovjetske zveze, brez primere in predstavlja za Litvo izjemno finančno breme, ki je nesorazmerno velikosti in gospodarski moči države, in da se bo razgradnja nadaljevala prek trenutnega finančnega načrta, opredeljenega v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 6. maja 1999,

ob upoštevanju potrebe, da se sprejmejo izvedbene določbe o dodatni pomoči Unije za soočenje s posledicami zaprtja in razgradnje Jedrske elektrarne Ignalina,

ob upoštevanju, da bo Litva ob uporabi pomoči Unije posvetila potrebno pozornost regijam, ki jih zaprtje Jedrske elektrarne Ignalina najbolj prizadene,

ob izjavi, da se določeni ukrepi, ki se jih bo podpiralo z javno pomočjo, štejejo za združljive z notranjim trgom, kot na primer razgradnja Jedrske elektrarne Ignalina, sanacija okolja v skladu s pravnim redom in posodobitev obstoječih zmogljivosti proizvodnje elektrike, ki so potrebne za nadomestitev reaktorjev Jedrske elektrarne Ignalina po njihovem zaprtju –

Poudarja, da so bile posebne določbe v ta namen vključene v IV. naslov drugega dela Protokola o Pogodbi ter Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike.

--------------------------------------------------
III-335. Člen

(1) Evropski parlament izvoli Evropskega varuha človekovih pravic. V skladu s točko d) drugega odstavka I-10. člena in v skladu z I-49. členom Ustave, je pooblaščen za sprejemanje pritožb državljanov Unije ali fizičnih ali pravnih oseb s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic zoper nepravilnosti pri delovanju institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije.

V skladu s svojimi nalogami varuh človekovih pravic opravlja na lastno pobudo ali na podlagi pritožb, predloženih neposredno ali prek člana Evropskega parlamenta, poizvedbe, ki so po njegovem mnenju utemeljene, kar pa ne velja za domnevna dejanja, ki so ali so bila predmet sodnega postopka. Kadar varuh človekovih pravic ugotovi nepravilnost, predloži zadevo pristojni instituciji, organu, uradu ali agenciji, ki ima na voljo tri mesece, da ga seznani o svojem stališču. Evropski varuh človekovih pravic nato pošlje poročilo Evropskemu parlamentu in pristojni instituciji, organu, uradu ali agenciji. Osebo, ki je vložila pritožbo, obvestijo o izidu poizvedb.

Varuh človekovih pravic predloži Evropskemu parlamentu letno poročilo o izidu svojih poizvedb.

(2) Varuh človekovih pravic je izvoljen po vsakih volitvah v Evropski parlament za mandatno dobo parlamenta. Lahko je ponovno imenovan.

Varuha človekovih pravic lahko na zahtevo Evropskega parlamenta razreši Sodišče, če ne izpolnjuje več pogojev za opravljanje svojih nalog ali če je zagrešil hujšo kršitev.

(3) Varuh človekovih pravic je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen. Med opravljanjem teh nalog ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil katere koli institucije, organa, urada ali agencije. Varuh človekovih pravic med svojim mandatom ne sme opravljati nobene druge poklicne dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne.

(4) Z evropskim zakonom Evropskega parlamenta se določijo pravila in splošni pogoji za opravljanje nalog varuha človekovih pravic. Evropski parlament odloča na lastno pobudo po pridobitvi mnenja Komisije in z odobritvijo Sveta.

--------------------------------------------------
III-214. Člen

(1) Vsaka država članica zagotovi uporabo načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za ženske in moške.

(2) V tem členu "plačilo" pomeni običajno osnovno ali minimalno mezdo ali plačo ter kakršne koli druge prejemke v denarju ali v naravi, ki jih delavec prejme iz naslova zaposlitve neposredno ali posredno od svojega delodajalca.

Enako plačilo brez diskriminacije glede na spol pomeni:

a) da se plačilo za enako delo po akordnih postavkah izračuna na podlagi enakih merskih enot;

b) da je plačilo za delo po urnih postavkah enako za enako delovno mesto.

(3) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se določijo ukrepi za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti in enakega obravnavanja žensk in moških glede zaposlovanja in dela, vključno z načelom enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti. Sprejmejo se po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.

(4) Da bi zagotovili dejansko polno enakost žensk in moških v delovnem življenju, načelo enakega obravnavanja državam članicam ne preprečuje ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifičnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje poklicne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri.

--------------------------------------------------
12004V146

Pogodba o Ustavi za Evropo - III. DEL — POLITIKE IN DELOVANJE UNIJE - III. NASLOV — NOTRANJE POLITIKE IN UKREPI - I. POGLAVJE — NOTRANJI TRG - 2. oddelek — Prosti pretok oseb in storitev - 3. pododdelek — Svoboda opravljanja storitev - III-146. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0063 - 0063
III-330. Člen

(1) Z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom Sveta se določijo ukrepi, potrebni za splošne neposredne volitve članov Evropskega parlamenta po enotnem postopku v vseh državah članicah ali v skladu z načeli, ki so skupna vsem državam članicam.

Svet odloča soglasno na pobudo in po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta, ki odloča z večino svojih članov. Ta zakon ali okvirni zakon začne veljati potem, ko ga odobrijo države članice v skladu z njihovimi ustavnimi določbami.

(2) Z evropskim zakonom Evropskega parlamenta se določijo pravila in splošni pogoji za opravljanje nalog njegovih članov. Evropski parlament odloča na lastno pobudo po pridobitvi mnenja Komisije in po odobritvi Sveta. Svet odloča soglasno glede vseh pravil ali pogojev v zvezi z obdavčenjem članov ali nekdanjih članov.

--------------------------------------------------
Pogodba o Ustavi za Evropo - SKLEPNA LISTINA - A.Izjave o določbah Ustave - 28. Izjava o sedmem odstavku IV-440. člena



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0463 - 0463



28. Izjava o sedmem odstavku IV-440. člena Visoke pogodbenice se strinjajo, da Evropski svet, ob uporabi sedmega odstavka IV-440. člena Ustave, sprejme evropski sklep, ki spreminja status Mayotte v odnosu do Unije, tako da postane to ozemlje najbolj oddaljena regija v smislu drugega odstavka IV-440. člena in III-424. člena Ustave, če francoske oblasti Evropski svet in Komisijo obvestijo, da to dovoljuje trenutni razvoj notranjega statusa otoka. --------------------------------------------------
III-242. Člen

Dajatve ali pristojbine, ki jih prevozniki zaračunajo poleg prevoznin pri prehodu meje, ne smejo presegati razumne meje, potem ko so bili upoštevani dejanski stroški, nastali ob prehodu meje.

Države članice si prizadevajo za zmanjšanje teh stroškov.

Komisija lahko naslovi na države članice priporočila glede uporabe tega člena.

--------------------------------------------------
12004V417

Pogodba o Ustavi za Evropo - III. DEL — POLITIKE IN DELOVANJE UNIJE - VI. NASLOV — DELOVANJE UNIJE - III. POGLAVJE — OKREPLJENO SODELOVANJE - III-417. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0180 - 0180
IV-438. Člen

Nasledstvo in pravna kontinuiteta

(1) S to pogodbo ustanovljena Evropska unija je pravni naslednik s Pogodbo o Evropski uniji ustanovljene Evropske unije in Evropske skupnosti.

(2) Ob upoštevanju določb IV-439. člena Ustave institucije, organi, uradi in agencije, ki obstajajo na dan začetka veljavnosti te pogodbe, izvršujejo pristojnosti po tej pogodbi v sedanji sestavi toliko časa, dokler ob izvajanju te pogodbe niso sprejete nove določbe ali izteče njihov mandat.

(3) Akti institucij, organov, uradov in agencij, sprejeti na podlagi pogodb in aktov, razveljavljenih s prejšnjim členom, ostanejo v veljavi. Svoj pravni učinek obdržijo, dokler ob izvajanju te pogodbe niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni. Enako velja za sporazume, sklenjene med državami članicami na podlagi pogodb in aktov, razveljavljenih s prejšnjim členom.

Drugi deli pravnega reda Skupnosti in Unije, obstoječi ob uveljavitvi te pogodbe, zlasti medinstitucionalni sporazumi, sklepi in sporazumi, ki so jih sklenili predstavniki vlad držav članic na zasedanjih Sveta, sporazumi držav članic o delovanju Unije ali Skupnosti ali povezani z njunim delovanjem, izjave, vključno s tistimi v okviru medvladnih konferenc, ter resolucije ali druga stališča Evropskega sveta ali Sveta, tiste, ki jih je sprejela Unija ali izjave, resolucije ali druga stališča, ki se tičejo Skupnosti, ki so jih države članice sprejele z medsebojnim soglasjem, prav tako veljajo naprej, dokler niso razveljavljeni ali spremenjeni.

(4) Sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča prve stopnje o razlagi in uporabi pogodb in aktov, razveljavljenih s prejšnjim členom, ter aktov in sporazumov, sprejetih za njihovo uporabo, je mutatis mutandis še naprej vir razlage prava Unije in zlasti primerljivih določb Ustave.

(5) Zajamčeno je nadaljevanje sodnih in upravnih postopkov, uvedenih pred začetkom veljavnosti te pogodbe, ob upoštevanju Ustave. Za te postopke institucije in organi sprejemajo za to potrebne ukrepe.

--------------------------------------------------
III-206. Člen

(1) Evropski svet vsako leto preuči stanje na področju zaposlovanja v Uniji in sprejme sklepe o tem na podlagi skupnega letnega poročila Sveta in Komisije.

(2) Na podlagi sklepov Evropskega sveta Svet vsako leto na predlog Komisije sprejme smernice, ki jih države članice upoštevajo v svojih politikah zaposlovanja. Svet odloča po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Odborom regij, Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom za zaposlovanje.

Te smernice so skladne s širšimi smernicami, sprejetimi v skladu z drugim odstavkom III-179. člena Ustave.

(3) Vsaka država članica pošlje Svetu in Komisiji letno poročilo o najpomembnejših ukrepih, sprejetih za izvajanje njene politike zaposlovanja glede na smernice za zaposlovanje iz prejšnjega odstavka.

(4) Svet na podlagi poročil iz prejšnjega odstavka in po prejemu stališč Odbora za zaposlovanje vsako leto preveri izvajanje politik zaposlovanja držav članic glede na smernice za zaposlovanje. Svet lahko na priporočilo Komisije sprejme priporočila, ki jih naslovi na države članice.

(5) Na podlagi rezultatov tega preverjanja Svet in Komisija pripravita skupno letno poročilo za Evropski svet o stanju na področju zaposlovanja v Uniji in o izvajanju smernic za zaposlovanje.

--------------------------------------------------
III-127. Člen

Države članice sprejmejo predpise, potrebne za zagotovitev diplomatske in konzularne zaščite državljanov Unije v tretjih državah, kakor je določeno v točki c) drugega odstavka I-10. člena Ustave.

Države članice začnejo mednarodna pogajanja, nujna za zagotovitev te zaščite.

Z evropskim zakonom Sveta se lahko določijo ukrepi, potrebni za olajšanje zagotavljanja te zaščite. Svet odloča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

--------------------------------------------------
II-99. Člen

Pravica voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament

(1) Vsak državljan Unije ima pravico, da v državi članici, v kateri prebiva, pod enakimi pogoji kakor državljani te države voli in je voljen na volitvah v Evropski parlament.

(2) Člani Evropskega parlamenta se volijo s splošnim, neposrednim, svobodnim in tajnim glasovanjem.

--------------------------------------------------
III-205. Člen

(1) Unija prispeva k visoki stopnji zaposlenosti s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami in s podpiranjem, po potrebi tudi dopolnjevanjem, njihovega delovanja. Pri tem se spoštujejo pristojnosti držav članic.

(2) Pri oblikovanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije se upošteva cilj doseganja visoke stopnje zaposlenosti.

--------------------------------------------------
III-234. Člen

(1) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se določi, katere ukrepe je treba sprejeti za doseganje ciljev iz prejšnjega člena. Sprejmejo se po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.

(2) Ne glede na prejšnji odstavek in III-172. člen Ustave Svet soglasno sprejme evropske zakone ali okvirne zakone, s katerimi določi:

a) določbe, ki so zlasti davčne narave;

b) 1. prostorsko načrtovanje;

2. kvantitativno upravljanje vodnih virov, ali, neposredno ali posredno, razpoložljivost teh virov;

3. rabo zemljišč, razen ravnanja z odpadki;

c) ukrepe, ki pomembno vplivajo na izbiro držav članic med različnimi viri energije in na splošno strukturo njihove oskrbe z energijo.

Svet lahko na predlog Komisije soglasno sprejme evropski sklep o uporabi rednega zakonodajnega postopka za področja iz prejšnjega pododstavka.

V vseh primerih Svet odloča po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.

(3) Z evropskimi zakoni se določijo splošni delovni programi, s katerimi se določijo prednostni cilji. Takšni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.

Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje teh programov se glede na primer sprejmejo v skladu s pogoji iz prvega in drugega odstavka tega člena.

(4) Države članice financirajo in izvajajo okoljsko politiko, ne da bi pri tem vplivale na nekatere ukrepe, ki jih je sprejela Unija.

(5) Ne glede na načelo, da plača povzročitelj obremenitve, in če je ukrep, sprejet na podlagi prvega odstavka tega člena, povezan z nesorazmerno visokimi stroški za pristojne organe države članice, takšen ukrep v ustrezni obliki opredeli:

a) začasne izjeme in/ali

b) finančno podporo iz Kohezijskega sklada.

(6) Varstveni ukrepi, sprejeti v skladu s tem členom, nobeni od držav članic ne preprečujejo ohranjanja ali uvedbe strožjih varstvenih ukrepov. Takšni ukrepi morajo biti združljivi z Ustavo. O njih se uradno obvesti Komisija.

--------------------------------------------------
III-309. Člen

(1) Naloge iz prvega odstavka I-41. člena Ustave, pri katerih lahko Unija uporabi civilna in vojaška sredstva, vključujejo skupne operacije razoroževanja, humanitarne in reševalne naloge, vojaško svetovanje in pomoč, preprečevanje sporov in naloge za ohranjanje miru, bojne operacije za krizno upravljanje, vključno z vzpostavljanjem miru in pokonfliktno stabilizacijo. Vse te naloge lahko prispevajo k boju proti terorizmu, skupaj s pomočjo tretjim deželam v boju proti terorizmu na njihovih ozemljih.

(2) Svet sprejme evropske sklepe v zvezi z nalogami iz prejšnjega odstavka, s katerimi določi njihove cilje in obseg uporabe ter splošne pogoje za njihovo izvajanje. Minister za zunanje zadeve Unije po pooblastilu Sveta in v tesnem sodelovanju in stalnem stiku s Političnim in varnostnim odborom zagotavlja usklajevanje med civilnimi in vojaškimi vidiki takšnih ukrepov.

--------------------------------------------------
III-394. Člen

Naloga Evropske investicijske banke je, da v interesu Unije prispeva k uravnoteženemu in nemotenemu razvoju notranjega trga, pri čemer ima dostop do trga kapitala in uporablja lastna sredstva. V ta namen banka, ki posluje na neprofitni podlagi, odobrava posojila in izdaja jamstva, ki v vseh sektorjih gospodarstva olajšujejo financiranje naslednjih projektov:

a) projektov za razvoj regij z omejenimi možnostmi;

b) projektov za posodabljanje ali preoblikovanje podjetij ali razvoj novih dejavnosti, potrebnih zaradi postopne vzpostavitve ali delovanja notranjega trga, kadar so ti projekti takšnega obsega ali takšne vrste, da jih ni mogoče v celoti financirati iz sredstev, ki so na razpolago v posameznih državah članicah;

c) projektov skupnega interesa za več držav članic, ki so takšnega obsega ali takšne vrste, da jih ni mogoče v celoti financirati iz sredstev, ki so na razpolago v posameznih državah članicah.

Evropska investicijska banka pri opravljanju svoje naloge olajšuje financiranje investicijskih programov skupaj s pomočjo iz strukturnih skladov in drugih finančnih instrumentov Unije.

--------------------------------------------------
I-52. Člen

Status cerkva in nekonfesionalnih organizacij

(1) Unija spoštuje in ne vpliva na status, ki ga cerkve in verska združenja ali skupnosti uživajo v državah članicah po nacionalnem pravu.

(2) Enako Unija spoštuje status svetovnonazorskih in nekonfesionalnih organizacij po nacionalnem pravu.

(3) Unija tem cerkvam in organizacijam priznava njihovo identiteto in poseben prispevek ter z njimi vzdržuje odprt, pregleden in reden dialog.

--------------------------------------------------
5. Izjava o I-25. členu

Konferenca izjavlja, da bo Svet sprejel evropski sklep o izvajanju I-25. člena na dan začetka veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo. Osnutek sklepa je navaden spodaj:

OSNUTEK SKLEPA SVETA O IZVAJANJU I-25. ČLENA

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Šteje se, da je primerno sprejeti določbe, ki bodo dopuščale nemoten prehod s sistema odločanja v Svetu s kvalificirano večino, kakor je opredeljen v Pogodbi iz Nice in določen v drugem odstavku 2. člena Protokola o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, ki je priložen Ustavi in se bo še naprej uporabljal do 31. oktobra 2009, na volilni sistem po 25. členu Ustave, ki se bo začel uporabljati 1. novembra 2009.

(2) Opozarja se, da je praksa Sveta takšna, da se po najboljših močeh posveča krepitvi demokratične legitimnosti odločitev, ki se sprejemajo s kvalificirano večino.

(3) Ocenjuje se, da je primerno ohraniti v veljavi sedanji sklep toliko časa, kolikor je potrebno, da bi zagotovili nemoten prehod na nov sistem glasovanja, predviden v Ustavi –

SKLENE:

1. Člen

Če člani Sveta, ki predstavljajo:

a) najmanj tri četrtine prebivalstva, ali

b) najmanj tri četrtine števila držav članic,

potrebnih za manjšino, ki lahko prepreči sprejetje odločitve, ki izhaja iz uporabe prvega ali drugega odstavka I-25. člena, izrazijo nasprotovanje temu, da bi Svet sprejel akt s kvalificirano večino, Svet razpravlja o zadevi.

2. Člen

Svet med to razpravo stori vse kar lahko, da bi v razumnem roku in ne glede na obvezne roke, določene s pravom Unije, dosegel zadovoljivo rešitev pri obravnavi pomislekov članov Sveta iz prejšnjega člena.

3. Člen

V ta namen predsednik Sveta ob pomoči Komisije in ob spoštovanju poslovnika Sveta sprejme pobude, potrebne za doseganje širše podlage za soglasje v Svetu. Člani sveta mu nudijo svojo pomoč.

4. Člen

Ta sklep začne veljati 1. novembra 2009. Ostane v veljavi vsaj do leta 2014. Potem lahko Svet sprejme evropski sklep o njegovi razveljavitvi.

--------------------------------------------------
III-282. Člen

(1) Unija prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti. Pri tem v celoti upošteva odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost.

Unija prispeva k spodbujanju evropskih športnih zadev ob upoštevanju njihove posebne narave, na prostovoljni dejavnosti temelječih struktur in njihovo družbeno in vzgojno vlogo.

Cilji dejavnosti Unije so:

a) razvijanje evropske razsežnosti v izobraževanju, zlasti s poučevanjem in razširjanjem jezikov držav članic;

b) spodbujanje mobilnosti študentov in profesorjev, med drugim s spodbujanjem akademskega priznavanja diplom in študijskih obdobij;

c) pospeševanje sodelovanja med izobraževalnimi zavodi;

d) razvijanje izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna izobraževalnim sistemom držav članic;

e) spodbujanje razvoja izmenjave mladih ter izmenjave pedagoških in drugih strokovnih delavcev ter spodbujanje sodelovanja mladih v demokratičnem življenju v Evropi;

f) spodbujanje razvoja izobraževanja na daljavo;

g) razvijanje evropske razsežnosti v športu s spodbujanjem pravičnosti in odprtosti pri športnih tekmovanjih in sodelovanju med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in moralne integritete športnikov, zlasti mladih športnikov.

(2) Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na področju izobraževanja in športa, zlasti s Svetom Evrope.

(3) Za prispevanje k uresničevanju ciljev iz tega člena:

a) se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni določijo spodbujevalni ukrepi, pri čemer je izključeno kakršno koli usklajevanje zakonov in upravnih predpisov držav članic. Sprejmejo se po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom;

b) Svet na predlog Komisije sprejme priporočila.

--------------------------------------------------
III-340. Člen

Če je vložen predlog nezaupnice o delu Komisije, sme Evropski parlament o njem glasovati šele po izteku treh dni po vložitvi, glasovanje pa mora biti javno.

Če je predlog nezaupnice sprejet z dvotretjinsko večino oddanih glasov, kar predstavlja večino članov Evropskega parlamenta, člani Komisije kolektivno odstopijo, minister za zunanje zadeve Unije pa odstopi s funkcije, ki jo opravlja v okviru Komisije. Še naprej opravljajo službo in tekoče posle do zamenjave v skladu s I-26. in I-27. členom Ustave. V tem primeru mandat članov Komisije, ki je imenovana kot zamenjava, poteče z datumom, s katerim bi potekel mandat članom Komisije, ki je odstopila.

--------------------------------------------------
III-170. Člen

(1) Nobena država članica ne uvaja, neposredno ali posredno, kakršnih koli notranjih davkov na izdelke drugih držav članic, ki bi bili višji od davkov, uvedenih neposredno ali posredno na enakovrstne domače izdelke.

Prav tako nobena država članica ne uvaja takšnih notranjih davkov na izdelke drugih držav članic, s katerimi bi posredno zaščitila druge izdelke.

(2) Kadar država članica izdelke izvaža na ozemlje druge države članice, povračilo notranjih davkov ne sme preseči notranjih davkov na omenjene izdelke, ki so bili uvedeni bodisi neposredno ali posredno.

(3) Pri izvozu v druge države članice se ne smejo odobriti odpustitve in povračila drugih dajatev, razen prometnih davkov, trošarin in drugih oblik posrednega obdavčenja, niti ni dovoljeno uvajati izravnalnih dajatev ob uvozu iz držav članic, razen če so bile predvidene določbe predhodno odobrene za omejeno obdobje z evropskim sklepom, ki ga je Svet sprejel na predlog Komisije.

--------------------------------------------------