PREAMBULA
NJEGOVO VELI ČANSTVO KRALJ BELGIJCEV, PREDSEDNIK ČEŠKE REPUBLIKE, NJENO VELIČ ANSTVO KRALJICA
DANSKE, PREDSEDNIK ZVEZNE REPUBLIKE NEM ČIJE, PREDSEDNIK REPUBLIKE ESTONIJE, PREDSEDNIK
HELENSKE REPUBLIKE, NJEGOVO VELI ČANSTVO KRALJ ŠPANIJE, PREDSEDNIK FRANCOSKE REPUBLIKE,
PREDSEDNICA IRSKE, PREDSEDNIK ITALIJANSKE REPUBLIKE, PREDSEDNIK REPUBLIKE CIPER, PREDSEDNICA
REPUBLIKE LATVIJE, PREDSEDNIK REPUBLIKE LITVE, NJEGOVA KRALJEVA VISOKOST VELIKI VOJVODA
LUKSEMBUR ŠKI, PREDSEDNIK REPUBLIKE MADŽ ARSKE, PREDSEDNIK MALTE, NJENO VELI ČANSTVO KRALJICA
NIZOZEMSKE, ZVEZNI PREDSEDNIK REPUBLIKE AVSTRIJE, PREDSEDNIK REPUBLIKE POLJSKE, PREDSEDNIK
PORTUGALSKE REPUBLIKE, PREDSEDNIK REPUBLIKE SLOVENIJE, PREDSEDNIK SLOVA ŠKE REPUBLIKE, PRED-
SEDNICA REPUBLIKE FINSKE, VLADA KRALJEVINE ŠVEDSKE, NJENO VELI ČANSTVO KRALJICA ZDRU ŽENEGA
KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,
OB ZAJEMANJU navdiha iz kulturne, verske in humanisti čne dedi ščine Evrope, iz katere so se razvile
univerzalne vrednote nedotakljivosti in neodtujljivosti človekovih pravic, svobode, demokracije,
enakosti in pravne dr žave,
V VERI , da namerava Evropa, ponovno zdru žena po bridkih izku šnjah, napredovati po poti civilizacije,
napredka in blaginje v dobro vseh svojih prebivalcev, tudi naj šibkej ših in najbolj prikraj šanih, da želi
ostati celina, odprta za kulturo, znanje in dru žbeni napredek, in da želi poglobiti demokrati čnost in
preglednost njenega javnega življenja ter si prizadevati za mir, pravico in solidarnost v svetu,
V PREPRI ČANJU , da so narodi Evrope, čeprav ponosni na svojo nacionalno identiteto in zgodovino,
odlo čeni prese či starodavne delitve in v vedno tesnejš i povezanosti oblikovati skupno usodo,
PREPRI ČANI, da jim Evropa, „zdru žena v raznolikosti “, nudi najbolj šom o žnost, da ob spoš tovanju
pravic posameznika in ob zavedanju svoje odgovornosti do prihodnjih generacij in do Zemlje,
nadaljujejo ta smel podvig ustvarjanja obmo čjačloveškega upanja,
ODLO ČENI, da delo, opravljeno v okviru pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti in Pogodbe o
Evropski uniji, nadaljujejo z ohranjanjem kontinuitete pravnega reda Skupnosti,
HVALE ŽNI članom Evropske konvencije, da so pripravili osnutek te ustave v imenu dr žavljanov in
držav Evrope,16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/3
SO ZA SVOJE POOBLA ŠČENCE IMENOVALI:
ZA NJEGOVO VELIČ ANSTVO KRALJA BELGIJCEV,
Guy VERHOFSTADT
Predsednik Vlade
Karel DE GUCHT
Minister za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNIKA ČEŠKE REPUBLIKE,
Stanislav GROSS
Predsednik Vlade
Cyril SVOBODA
Minister za zunanje zadeve
ZA NJENO VELI ČANSTVO KRALJICO DANSKE,
Anders Fogh RASMUSSEN
Predsednik Vlade
Per Stig MØLLER
Minister za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNIKA ZVEZNE REPUBLIKE NEM ČIJE,
Gerhard SCHRÖDER
Zvezni kancler
Joseph FISCHER
Zvezni minister za zunanje zadeve in namestnik zveznega kanclerjaC 310/4 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE ESTONIJE,
Juhan PARTS
Predsednik Vlade
Kristiina OJULAND
Ministrica za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNIKA HELENSKE REPUBLIKE,
Kostas KARAMANLISPredsednik Vlade
Petros G. MOLYVIATIS
Minister za zunanje zadeve
ZA NJEGOVO VELIČ ANSTVO KRALJA ŠPANIJE,
José Luis RODRÍGUEZ ZAPATERO
Predsednik Vlade
Miguel Angel MORATINOS CUYAUBÉ
Minister za zunanje zadeve in razvojno sodelovanje
ZA PREDSEDNIKA FRANCOSKE REPUBLIKE,
Jacques CHIRAC
Predsednik Republike
Jean-Pierre RAFFARIN
Predsednik Vlade
Michel BARNIER
Minister za zunanje zadeve16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/5
ZA PREDSEDNICO IRSKE,
Bertie AHERN
Predsednik Vlade (Taoiseach)
Dermot AHERN
Minister za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNIKA ITALIJANSKE REPUBLIKE,
Silvio BERLUSCONIPredsednik Vlade
Franco FRATTINI
Minister za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE CIPER,
Tassos PAPADOPOULOS
Predsednik Republike
George IACOVOU
Minister za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNICO REPUBLIKE LATVIJE,
Vaira VĪĶE FREIBERGA
Predsednica Republike
Indulis EMSIS
Predsednik Vlade
Artis PABRIKS
Minister za zunanje zadeveC 310/6 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE LITVE,
Valdas ADAMKUS
Predsednik Republike
Algirdas Mykolas BRAZAUSKAS
Predsednik Vlade
Antanas VALIONIS
Minister za zunanje zadeve
ZA NJEGOVO KRALJEVO VISOKOST VELIKEGA VOJVODO LUKSEMBUR ŠKEGA
Jean-Claude JUNCKERPredsednik Vlade, Ministre d'Etat
Jean ASSELBORN
Podpredsednik Vlade, minister za zunanje zadeve in priseljevanje
ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE MAD ŽARSKE,
Ferenc GYURCSÁNY
Predsednik Vlade
László KOVÁCS
Minister za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNIKA MALTE,
The Hon Lawrence GONZI
Predsednik Vlade
The Hon Michael FRENDO
Minister za zunanje zadeve16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/7
ZA NJENO VELI ČANSTVO KRALJICO NIZOZEMSKE,
Dr. J. P. BALKENENDE
Predsednik Vlade
Dr. B. R. BOT
Minister za zunanje zadeve
ZA ZVEZNEGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE AVSTRIJE,
Dr. Wolfgang SCHÜSSEL
Zvezni kancler
Dr. Ursula PLASSNIK
Zvezna ministrica za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE POLJSKE,
Marek BELKA
Predsednik Vlade
Włodzimierz CIMOSZEWICZ
Minister za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNIKA PORTUGALSKE REPUBLIKE,
Pedro Miguel DE SANTANA LOPES
Predsednik Vlade
António Victor MARTINS MONTEIRO
Minister za zunanje zadeve in portugalske skupnosti v tujiniC 310/8 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE,
Anton ROP
Predsednik Vlade
Ivo VAJGL
Minister za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNIKA SLOVA ŠKE REPUBLIKE,
Mikulá šDZURINDA
Predsednik Vlade
Eduard KUKAN
Minister za zunanje zadeve
ZA PREDSEDNICO REPUBLIKE FINSKE,
Matti VANHANEN
Predsednik Vlade
Erkki TUOMIOJA
Minister za zunanje zadeve
ZA VLADO KRALJEVINE ŠVEDSKE,
Göran PERSSON
Predsednik Vlade
Laila FREIVALDS
Ministrica za zunanje zadeve16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/9
ZA NJENO VELI ČANSTVO KRALJICO ZDRU ŽENEGA KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN
SEVERNE IRSKE,
The Rt. Hon Tony BLAIR
Predsednik Vlade
The Rt. Hon Jack STRAW
Državni sekretar za zunanje zadeve in zadeve Commonweltha
KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki dogovorili o naslednjem:C 310/10 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
I. DEL
I. NASLOV
OPREDELITEV IN CILJI UNIJE
I-1. Člen
Ustanovitev Unije
(1) Na podlagi volje dr žavljanov in dr žav Evrope, da gradijo skupno prihodnost, se s to ustavo
ustanavlja Evropska unija, na katero dr žave članice prena šajo pristojnosti za uresni čevanje svojih
skupnih ciljev. Unija usklajuje politike dr žavčlanic zaradi doseganja teh ciljev in na na čin, svojstven
skupnosti izvaja pristojnosti, ki so ji dodeljene.
(2) Unija je odprta za vse evropske dr žave, ki upo števajo njene vrednote in so predane njihovemu
skupnemu uveljavljanju.
I-2. Člen
Vrednote Unije
Unija temelji na vrednotah spo štovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti,
pravne dr žave in spoš tovanja človekovih pravic, vklju čno s pravicami pripadnikov manj šin. Te
vrednote so skupne vsem dr žavam članicam v dru žbi, ki jo označ ujejo pluralizem, nediskriminacija,
strpnost, pravi čnost, solidarnost in enakost med ženskami in mo škimi.
I-3. Člen
Cilji Unije
(1) Cilj Unije je krepitev miru, svojih vrednot in blaginje svojih narodov.
(2) Unija nudi svojim dr žavljanom obmo čje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja in
notranji trg s svobodno in neizkrivljeno konkurenco.(3) Unija si prizadeva za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnotež eni gospodarski rasti in
stabilnosti cen, za visoko konkuren čno socialno trž no gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost
in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izbolj šanje kakovosti okolja. Spodbuja znanstveni
in tehnolo ški napredek.
Bori se proti socialni izklju čenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravi čnost in varstvo,
enakost žensk in mo ških, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok.
Spodbuja 
gospodarsko, socialno in teritorialno povezanost ter solidarnost med dr žavami članicami.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/11
Spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske
kulturne dedi ščine.
(4) V odnosih z ostalim svetom Unija podpira in spodbuja svoje vrednote in interese. Prispeva k
miru, varnosti, trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spo štovanju med narodi,
prosti in pravi čni trgovini, odpravi revšč ine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok,
kakor tudi k doslednemu upo števanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k upo števanju na čel
Ustanovne listine Zdru ženih narodov.
(5) Unija svoje cilje uresni čuje z ustreznimi sredstvi na podlagi pristojnosti, ki so ji dodeljene z
Ustavo.
I-4. Člen
Temeljne svobošč ine in nediskriminacija
(1) Unija znotraj svojih meja v skladu z Ustavo zagotavlja prost pretok oseb, storitev, blaga in
kapitala ter svobodo ustanavljanja.
(2) Ne glede na posebne dolo čbe Ustave, je na podro čju njene uporabe prepovedana vsakr šna
diskriminacija na podlagi dr žavljanstva.
I-5. Člen
Odnosi med Unijo in dr žavami članicami
(1) Unija spoš tuje enakost dr žavčlanic pred Ustavo kot tudi njihovo nacionalno identiteto, ki je
nelo čljivo povezana z njihovimi temeljnimi politič nimi in ustavnimi strukturami, vklju čno z
regionalno in lokalno samoupravo. Spo štuje njihove temeljne dr žavne funkcije, zlasti zagotavljanje
ozemeljske nedotakljivosti, vzdr ževanje javnega reda in miru ter varovanje nacionalne varnosti.
(2) Unija in dr žavečlanice se na podlagi na čela lojalnega sodelovanja medsebojno spoš tujejo in si
pomagajo pri izpolnjevanju nalog, ki izhajajo iz Ustave.Države članice sprejemajo vse ustrezne ukrepe, splo šne ali posebne, da zagotovijo izpolnjevanje
obveznosti, ki izhajajo iz Ustave ali aktov institucij Unije.Države članice Uniji pomagajo izpolnjevati njene naloge in se vzdr žij
 o vseh ukrepov, ki bi lahko
ogrozili uresni čevanje ciljev Unije.
I-6. Člen
Pravo Unije
Ustava in pravo, ki ga sprejmejo institucije Unije pri izvr ševanju svojih pristojnosti, sta nad pravom
državčlanic.C 310/12 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
I-7. Člen
Pravna osebnost
Unija je pravna oseba.
I-8. Člen
Simboli Unije
Zastava Unije predstavlja krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi.
Himna Unije izvira iz „Ode radosti “iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna.
Geslo Unije je: „Zdru žena v raznolikosti “.
Valuta Unije je euro.Dan Evrope se v vsej Uniji praznuje 9. maja.
II. NASLOV
TEMELJNE PRAVICE IN DR ŽAVLJANSTVO UNIJE
I-9. Člen
Temeljne pravice
(1) Unija priznava pravice, svobo ščine in na čela, vsebovana v Listini o temeljnih pravicah, ki tvori
II. del Ustave.(2) Unija pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svobo ščin. Ta
pristop ne vpliva na pristojnosti Unije, opredeljene v Ustavi.(3) Temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in
temeljnih svobo ščin in kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izro čila dr žavčlanic, spadajo k splo šnim
načelom prava Unije.
I-10. Člen
Državljanstvo Unije
(1) Vsi dr žavljani dr žavčlanic so dr žavljani Unije. Dr žavljanstvo Unije se pridru ži nacionalnemu
državljanstvu in ga ne nadome šča.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/13
(2) Dr žavljani Unije imajo pravice in dol žnosti, dolo čene v Ustavi. Imajo:
a) pravico do prostega gibanja in prebivanja na obmo čju dr žavčlanic;
b) pravico voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament in na ob činskih volitvah v
državičlanici, kjer prebivajo, pod enakimi pogoji kot dr žavljani te dr žavečlanice;
c) pravico na območju tretje dr žave, v kateri dr žavačlanica, katere dr žavljan je, nima predstavni štva,
do zašč ite diplomatskih in konzularnih organov katere koli dr žave članice pod enakimi pogoji,
kakr šni veljajo za dr žavljane te dr žave;
d) pravico naslavljati peticije na Evropski parlament in obrniti se na evropskega varuha človekovih
pravic kot tudi na institucije in posvetovalne organe Unije v katerem koli jeziku Ustave in prejeti
odgovor v istem jeziku.
Te pravice se uresni čujejo v skladu s pogoji in omejitvami, opredeljenimi z Ustavo in ukrepi,
sprejetimi za njeno izvajanje.
III. NASLOV
PRISTOJNOSTI UNIJE
I-11. Člen
Temeljna na čela
(1) Za razmejitev pristojnosti Unije velja na čelo prenosa pristojnosti. Za izvajanje pristojnosti Unije
veljata na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti.
(2) V skladu z na čelom prenosa pristojnosti Unija deluje v mejah pristojnosti, ki so jih z Ustavo
nanjo prenesle dr žavečlanice za uresni čevanje v Ustavi dolo čenih ciljev. Dr žavečlanice obdrž ijo vse
pristojnosti, ki niso z Ustavo dodeljene Uniji.
(3) V skladu z na čelom subsidiarnosti Unija na podro čjih, ki niso v njeni izklju čni pristojnosti,
deluje če in kolikor dr žavečlanice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadostno dose či na centralni
ravni, na regionalni ali lokalni ravni, temve čse jih zaradi obsega ali u činkov predlaganih ukrepov la že
dose že na ravni Unije.
Institucije Unije uporabljajo na čelo subsidiarnosti v skladu s Protokolom o uporabi na čel
subsidiarnosti in sorazmernosti. Nacionalni parlamenti na čelo subsidiarnosti upo števajo v skladu s
postopkom, dolo čenim v tem protokolu.
(4) V skladu z na čelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne smejo presegati
tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Ustave.C 310/14 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Institucije Unije uporabljajo na čelo sorazmernosti v skladu s Protokolom o uporabi na čel
subsidiarnosti in sorazmernosti.
I-12. Člen
Vrste pristojnosti
(1) Če ima Unija po Ustavi na dolo čenem podro čju izključno pristojnost, lahko samo Unija izdaja
zakonodajne in sprejema pravno zavezujo če akte; dr žavečlanice lahko tako ukrepajo same le, če jih
Unija za to pooblasti ali za izvajanje aktov Unije.
(2) Če ima Unija po Ustavi na dolo čenem podro čju deljeno pristojnost z dr žavami članicami, lahko
Unija in dr žavečlanice na tem podro čju izdajajo zakonodajne in sprejemajo pravno zavezujo če akte.
Državečlanice izvajajo svojo pristojnost, kolikor Unija svoje pristojnosti ne izvaja ali se je odlo čila, da
jo bo prenehala izvajati.
(3) Dr žavečlanice usklajujejo svoje ekonomske politike in politike zaposlovanja v okviru ureditev iz
III. dela Ustave, za pripravo katerih je pristojna Unija.(4) Unija je pristojna za pripravo in izvajanje skupne zunanje in varnostne politike, vklju čno s
postopnim oblikovanjem skupne obrambne politike.
(5) Na nekaterih podro čjih je Unija pod pogoji, dolo čenimi z Ustavo pristojna za izvajanje ukrepov
za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov dr žavčlanic, ne da bi s tem namesto dr žavčlanic imela
pristojnost na teh podro čjih.
Pravno zavezujo či akti Unije, sprejeti na podlagi dolo čb iz III. dela Ustave, ki se nana šajo na ta
podro čja, ne smejo vklju čevati usklajevanja zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic.
(6) Obseg in na čini
izvajanja pristojnosti Unije so dolo čeni z ustreznimi dolo čbami za vsako
podro čje iz III. dela Ustave.
I-13. Člen
Podro čja izklju čne pristojnosti
(1) Unija ima izključno pristojnost na naslednjih podro čjih:
a) carinska unija,
b) dolo čitev pravil o konkurenci, potrebnih za delovanje notranjega trga,
c) denarna politika dr žavčlanic, katerih valuta je euro,
d) ohranjanje morskih biološ kih virov v okviru skupne ribi ške politike,16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/15
e) skupna trgovinska politika.
(2) Unija ima tudi izključno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kadar je njegova
sklenitev predvidena v zakonodajnem aktu Unije ali je potrebna, da se Uniji omogo či izvajanje njene
notranje pristojnosti, ali kolikor sklenitev sporazuma lahko vpliva na skupna pravila ali spremeninjihovo podro čje uporabe.
I-14. Člen
Podro čja deljene pristojnosti
(1) Unija si deli pristojnost z dr žavami članicami, če ji Ustava dodeljuje pristojnost, ki se ne nana ša
na podro čja iz I-13. in I-17. člena Ustave.
(2) Deljena pristojnost med Unijo in dr žavami članicami se nana ša na naslednja glavna podro čja:
a) notranji trg,
b) socialna politika glede vidikov, opredeljenih v III. delu Ustave,
c) gospodarska, socialna in teritorialna povezanost,d) kmetijstvo in ribi štvo, razen ohranjanja morskih biolo ških virov,
e) okolje,f) varstvo potroš nikov,
g) promet,h) vseevropska omre žja,
i) energetika,j) območje svobode, varnosti in pravice,k) skupna skrb za varnost na podro čju javnega zdravja glede vidikov, opredeljenih v III. delu Ustave.
(3) Na podro čjih raziskav, tehnolo škega razvoja in vesolja ima Unija pristojnost ukrepanja, zlasti
opredeli in izvaja programe, ne da bi izvajanje te pristojnosti oviralo dr žave članice pri izvajanju
njihovih pristojnosti.(4) Na podro čjih razvojnega sodelovanja in humanitarne pomo či ima Unija pristojnost ukrepanja
in vodenja skupne politike, ne da bi izvajanje te pristojnosti oviralo dr žave članice pri izvajanju
njihovih pristojnosti.C 310/16 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
I-15. Člen
Usklajevanje ekonomskih politik in politik zaposlovanja
(1) Dr žave članice usklajujejo svoje ekonomske politike znotraj Unije. V ta namen Svet ministrov
sprejema ukrepe, zlasti širše smernice za te politike.
Za dr žavečlanice, katerih valuta je euro, se uporabljajo posebne dolo čbe.
(2) Unija sprejme ukrepe za zagotovitev usklajevanja politik zaposlovanja dr žavčlanic, zlasti z
opredelitvijo smernic za te politike.
(3) Unija lahko daje pobude za zagotovitev usklajevanja socialnih politik dr žavčlanic.
I-16. Člen
Skupna zunanja in varnostna politika
(1) Pristojnost Unije na podro čju skupne zunanje in varnostne politike zajema vsa podro čja
zunanje politike in vsa vpra šanja, ki so povezana z varnostjo Unije, vklju čno s postopnim
oblikovanjem skupne obrambne politike, ki lahko vodi do skupne obrambe.
(2) Dr žavečlanice dejavno in brez pridr žkov podpirajo skupno zunanjo in varnostno politiko Unije
v duhu lojalnosti in medsebojne solidarnosti ter upo števajo ukrepanje Unije na tem podro čju.
Vzdr žijo se vsakega ukrepanja, ki je v nasprotju z interesi Unije ali ki bi lahko zmanj šalo njeno
učinkovitost.
I-17. Člen
Podro čja podpornih, usklajevalnih ali dopolnilnih ukrepov
Unija je pristojna za izvajanje podpornih, usklajevalnih ali dopolnilnih ukrepov. Takš ni ukrepi na
evropski ravni se nana šajo na:
a) varovanje in izbolj šanje človekovega zdravja,
b) industrijo,c) kulturo,
d) turizem,
e) izobra ževanje, mladino, šport in poklicno usposabljanje,
f) civilno za ščito,
g) upravno sodelovanje.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/17
I-18. Člen
Klavzula o fleksibilnosti
(1) Če se v okviru politik, dolo čenih v III. delu Ustave, izka že, da je zaradi doseganja enega od ciljev
Ustave, potrebno ukrepanje Unije, pa Ustava ne predvideva za to potrebnih pooblastil, Svet ministrov
na predlog Evropske komisije in po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta soglasno sprejme
ustrezne ukrepe.
(2) Evropska komisija v okviru postopka nadzora upo števanja na čela subsidiarnosti iz tretjega
odstavka I-11. člena Ustave, nacionalne parlamente opozori na predloge, ki temeljijo na tem členu.
(3) Ukrepi, ki temeljijo na tem členu, ne smejo vklju čevati usklajevanja zakonov in upravnih
predpisov dr žavčlanic v primerih, v katerih Ustava tak šno usklajevanje izklju čuje.
IV. NASLOV
INSTITUCIJE IN ORGANI UNIJE
I. POGLAVJE
INSTITUCIONALNI OKVIR
I-19. Člen
Institucije Unije
(1) Unija ima institucionalni okvir, katerega namen je:—uveljavljati njene vrednote,
—uresni čevati njene cilje,
—služiti njenim interesom, interesom njenih dr žavljanov in interesom dr žavčlanic,
—zagotoviti doslednost, u činkovitost in kontinuiteto njenih politik in ukrepov.
Ta institucionalni okvir sestavljajo:—Evropski parlament,
—Evropski svet,
—Svet ministrov (v nadaljevanju „Svet“),C 310/18 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
—Evropska komisija, (v nadaljevanju „Komisija“ ),
—Sodi šče Evropske unije.
(2) Vsaka institucija deluje v skladu s pristojnostmi, ki so ji dodeljene z Ustavo, in v skladu s
postopki in pogoji, ki jih dolo ča Ustava. Institucije med seboj lojalno sodelujejo.
I-20. Člen
Evropski parlament
(1) Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in prora čunsko funkcijo. Opravlja
funkcijo politi čnega nadzora in posvetovanja v skladu z Ustavo. Izvoli predsednika Komisije.
(2) Evropski parlament je sestavljen iz predstavnikov dr žavljanov Unije. Njihovo število ne sme
prese či sedemsto petdeset. Dr žavljani so v Evropskem parlamentu zastopani proporcionalno
degresivno, vendar najmanj s pragom šestih članov na dr žavo članico. Nobena dr žavačlanica nima
večkot šestindevetdeset sede žev.
Evropski svet na pobudo Evropskega parlamenta in z njegovo odobritvijo soglasno sprejme evropski
sklep o sestavi Evropskega parlamenta ob upo števanju na čel iz prejš njega pododstavka.
(3) Člani Evropskega parlamenta se volijo s splo šnim, neposrednim, svobodnim in tajnim
glasovanjem za dobo petih let.
(4) Evropski parlament izvoli svojega predsednika in svoje predsedstvo med svojimi člani.
I-21. Člen
Evropski svet
(1) Evropski svet daje Uniji potrebne spodbude za njen razvoj in zanj opredeljuje splo šne politične
usmeritve in prioritete. Ne izvrš uje zakonodajne funkcije.
(2) Evropski svet sestavljajo voditelji dr žav ali vlad dr žavčlanic skupaj z njegovim predsednikom in
predsednikom Komisije. Pri njegovem delu sodeluje minister za zunanje zadeve Unije.(3) Evropski svet se sestane vsako četrtletje na sklic njegovega predsednika. Če to zahteva dnevni
red, lahko člani Evropskega sveta sklenejo, da vsakemu izmed njih pri delu pomaga minister in, v
primeru predsednika Komisije, član Komisije. Če
 razmere tako zahtevajo, predsednik skli če izredno
srečanje Evropskega sveta.
(4) Če Ustava ne dolo ča druga če, Evropski svet odlo ča s soglasjem.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/19
I-22. Člen
Predsednik Evropskega sveta
(1) Evropski svet izvoli svojega predsednika s kvalificirano ve čino za dobo dveh let in pol, z
možnostjo enkratne ponovne izvolitve. V primeru zadr žanosti ali hude kr šitve, ga Evropski svet po
istem postopku razre ši.
(2) Predsednik Evropskega sveta:
a) predseduje Evropskemu svetu in vodi njegovo delo,b) skrbi za pripravo in kontinuiteto dela Evropskega sveta v sodelovanju s predsednikom Komisije in
na podlagi dela Sveta za splo šne zadeve,
c) si prizadeva za krepitev povezanosti in soglasja v Evropskem svetu,d) po vsakem sre čanju Evropskega sveta Evropskemu parlamentu predlo ži poro čilo.
Predsednik Evropskega sveta v tem svojstvu na svoji ravni, ne glede na pooblastila ministra za
zunanje zadeve Unije, v zadevah, ki se nana šajo na skupno zunanjo in varnostno politiko, predstavlja
Unijo navzven.
(3) Predsednik Evropskega sveta ne sme imeti nacionalnega mandata.
I-23. Člen
Svet ministrov
(1) Svet skupaj z Evropskim parlamentom opravlja zakonodajno in prora čunsko funkcijo. Opravlja
funkcijo oblikovanja politike in usklajevanja v skladu z Ustavo.
(2) Svet sestavlja po en predstavnik dr žave članice na ministrski ravni, ki je poobla ščen za
prevzemanje obveznosti v imenu vlade dr žave članice, ki jo predstavlja, in izvr šuje glasovalno
pravico.(3) Če Ustava ne dolo ča druga če, Svet odlo ča s kvalificirano ve čino.
I-24. Člen
Sestave Sveta ministrov
(1) Svet zaseda v razli čnih sestavah.
(2) Svet za splo šne zadeve skrbi za usklajenost dela razli čnih sestav Sveta.C 310/20 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Skupaj s predsednikom Evropskega sveta in Komisijo skrbi za pripravo sre čanj Evropskega sveta in
njihov nadaljnji potek.
(3) Svet za zunanje zadeve v skladu s strate škimi smernicami Evropskega sveta oblikuje
zunanjepoliti čno delovanje Unije in zagotavlja usklajenost ukrepanja Unije.
(4) Evropski svet s kvalificirano ve čino sprejme evropski sklep o dolo čitvi seznama ostalih sestav
Sveta.(5) Odbor stalnih predstavnikov vlad dr žavčlanic je odgovoren za pripravo dela Sveta.
(6) Svet zaseda javno, ko odlo ča in glasuje o osnutku zakonodajnega akta. V ta namen ima vsako
zasedanje Sveta dva dela, del namenjen razpravi o zakonodajnih aktih Unije in del namenjen
dejavnostim, ki niso zakonodajne.
(7) Sestavam Sveta, razen v primeru Sveta za zunanje zadeve, predsedujejo predstavniki dr žav
članic v Svetu po na čelu enakopravne rotacije v skladu s pogoji dolo čenimi z evropskim sklepom
Evropskega sveta. Evropski svet odlo ča s kvalificirano ve čino.
I-25. Člen
Opredelitev kvalificirane več ine v okviru Evropskega sveta in Sveta
(1) Kvalificirana ve čina je ve čina najmanj 55 % članov Sveta, ki jo tvori najmanj petnajst članov in
ki predstavljajo dr žave članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva Unije.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, mora vklju čevati najmanj štiričlane Sveta, sicer se
šteje, da je kvalificirana ve čina dose žena.
(2) Ne glede na prejš nji odstavek, ko Svet ne odlo ča na predlog Komisije ali ministra za zunanje
zadeve Unije, je kvalificirana ve čina najmanj 72 % članov Sveta, ki predstavljajo dr žave članice, ki
imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva Unije.(3) Prvi in drugi odstavek tega člena se uporabljata tudi za Evropski svet, kadar odlo čas
kvalificirano ve čino.
(4)
Predsednik Evropskega sveta in predsednik Komisije pri odlo čanju Evropskega sveta ne
glasujeta.
I-26. Člen
Evropska komisija
(1) Komisija spodbuja splo šni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude. Skrbi za
uporabo Ustave in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njeni podlagi. Nadzira uporabo prava Unije
pod nadzorom Sodi šča Evropske unije. Izvr šuje proračun in upravlja programe. V skladu z Ustavo16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/21
opravlja usklajevalno, izvr šilno in upravno funkcijo. Razen pri skupni zunanji in varnostni politiki in
v drugih primerih, predvidenih v Ustavi, opravlja zastopanje Unije navzven. Daje pobude za letno in
večletno na črtovanje Unije z namenom doseganja medinstitucionalnih sporazumov.
(2) Če Ustava ne dolo čad r u g a če, se lahko zakonodajni akti Unije sprejemajo le na podlagi predloga
Komisije. Drugi akti se sprejemajo na podlagi predloga Komisije, če je to predvideno v Ustavi.
(3) Mandat Komisije je pet let.
(4) Člani Komisije so izbrani na podlagi njihove splo šne usposobljenosti in zavzetosti za Evropo,
med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna.(5) Prvo Komisijo, imenovano v skladu z dolo čbami Ustave, vklju čno z njenim predsednikom in
ministrom za zunanje zadeve Unije, ki je eden od podpredsednikov Komisije, sestavlja po en
državljan vsake dr žavečlanice.
(6) Po izteku mandata Komisije iz prej šnjega odstavka, Komisijo sestavlja število članov, ki vklju čno
z njenim predsednikom in ministrom za zunanje zadeve Unije ustreza dvema tretjinama števila dr žav
članic, razen če Evropski svet soglasno ne odlo či o spremembi tega števila.
Člani Komisije so izbrani med dr žavljani dr žavčlanic po sistemu enakopravne rotacije med dr žavami
članicami. Ta sistem se vzpostavi s soglasno sprejetim evropskim sklepom Evropskega sveta in temeljina naslednjih na čelih:
a) dr žave članice so pri dolo čanju vrstnega reda in trajanja mandatov njihovih dr žavljanov kot
članov Komisije obravnavane popolnoma enakopravno; posledi čno razlika med skupnim
številom mandatov, ki jih imajo dr žavljani dveh poljubnih dr žavčlanic, nikoli ne sme biti ve čkot
ena;
b) ob upo števanju prej šnje
 točke je vsaka zaporedna Komisija sestavljena tako, da zadovoljivo
odra ža demografski in geografski spekter celote dr žavčlanic.
(7) Pri izvr ševanju svojih obveznosti je Komisija popolnoma neodvisna. Ne glede na drugi odstavek
I-28. člena Ustave člani Komisije ne smejo zahtevati niti sprejemati navodil od posameznih vlad ali
drugih organov. Vzdr žijo se vsakega ravnanja, ki je nezdru žljivo z njihovo funkcijo in opravljanjem
njihovih nalog.
(8) Komisija je kot celota odgovorna Evropskemu parlamentu. Evropski parlament lahko v skladu s
III-340. členom Ustave glasuje o predlogu nezaupnice Komisiji. Če je nezaupnica izglasovana, člani
Komisije kolektivno odstopijo, minister za zunanje zadeve Unije pa odstopi s funkcije, ki jo opravlja vokviru Komisije.C 310/22 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
I-27. Člen
Predsednik Evropske komisije
(1) Ob upo števanju volitev v Evropski parlament in po opravljenih ustreznih posvetovanjih,
Evropski svet s kvalificirano ve čino Evropskemu parlamentu predlaga kandidata za predsednika
Komisije. Evropski parlament izvoli tega kandidata z ve čino svojih članov. Če ta kandidat ne dobi
zahtevane ve čine, Evropski svet v enem mesecu s kvalificirano ve čino predlaga novega kandidata, ki
ga Evropski parlament izvoli po istem postopku.
(2) Svet v medsebojnem soglasju z izvoljenim predsednikom sprejme seznam drugih oseb, ki jih
predlaga v imenovanje za člane Komisije. Osebe so izbrane na podlagi predlogov dr žavčlanic v
skladu z merili iz četrtega odstavka in drugega pododstavka šestega odstavka prej šnjega člena.
Predsednika, ministra za zunanje zadeve Unije in druge člane Komisije kot celoto z glasovanjem
potrdi Evropski parlament. Na podlagi te potrditve Evropski svet s kvalificirano ve čino imenuje
Komisijo.
(3) Predsednik Komisije:
a) dolo či smernice, po katerih Komisija opravlja svoje naloge,
b) odlo či o notranji organizaciji Komisije, s čimer zagotavlja, da deluje usklajeno, u činkovito in po
kolegijskem na čelu,
c) imenuje podpredsednike med člani Komisije, razen ministra za zunanje zadeve Unije.
Član Komisije odstopi, če predsednik to od njega zahteva. Minister za zunanje zadeve Unije odstopi v
skladu s postopkom iz prvega odstavka I-28. člena Ustave, če predsednik to od njega zahteva.
I-28. Člen
Minister za zunanje zadeve Unije
(1) Evropski svet imenuje ministra za zunanje zadeve Unije s kvalificirano ve čino in s soglasjem
predsednika Komisije. Evropski svet lahko zaklju či njegov mandat po enakem postopku.
(2) Minister za zunanje zadeve Unije vodi skupno zunanjo in varnostno politiko Unije. S svojimi
predlogi prispeva k oblikovanju te politike in jo izvaja po pooblastilu Sveta. Enako velja za skupno
varnostno in obrambno politiko.
(3) Minister za zunanje zadeve predseduje Svetu za zunanje zadeve.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/23
(4) Minister za zunanje zadeve Unije je eden od podpredsednikov Komisije. Skrbi za doslednost
zunanjepoliti čnega delovanja Unije. V okviru Komisije je zadol žen za njene obveznosti na podro čju
zunanjih odnosov in za usklajevanje drugih vidikov zunanjepoliti čnega delovanja Unije. Pri izvajanju
teh obveznosti v Komisiji in izključ no glede teh obveznosti je minister za zunanje zadeve Unije
dolžan upo števati postopke, ki urejajo delovanje Komisije, kolikor je to skladno z drugim in tretjim
odstavkom tega člena.
I-29. Člen
Sodišče Evropske unije
(1) Sodi šče Evropske unije sestavljajo Sodi šče, Sodi šče splo šne pristojnosti in specializirana sodišč a.
Zagotavlja upo števanje prava pri razlagi in uporabi Ustave.
Državečlanice vzpostavijo ustrezna pravna sredstva, s katerimi zagotovijo u činkovito pravno varstvo
na podro čjih, ki jih ureja pravo Unije.
(2) Sodi šče sestavlja po en sodnik iz vsake dr žave članice. Sodi šču pomagajo generalni
pravobranilci.
Sodi šče sploš ne pristojnosti ima najmanj po enega sodnika iz vsake dr žave članice.
Sodniki in generalni pravobranilci Sodi šča ter sodniki Sodi šča splo šne pristojnosti se izberejo med
osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki izpolnjujejo pogoje iz III-355. in III-356. člena
Ustave. Vlade dr žavčlanic jih v medsebojnem soglasju imenujejo za dobo šestih let. Sodniki in
generalni pravobranilci, ki jim mandat pote če, so lahko ponovno imenovani.
(3) Sodi šče Evropske unije v skladu z dolo čbami III. dela Ustave:
a) odlo čaot o žbah, ki jih vlo žid r žava članica, institucija, fizi čna ali pravna oseba;
b) na zahtevo nacionalnih sodi ščpredhodno odlo ča o vpra šanjih glede razlage prava Unije ali
veljavnosti aktov, ki so jih sprejele institucije;
c) odlo ča o drugih zadevah, predvidenih v Ustavi.C 310/24 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
II.POGLAVJE
DRUGE INSTITUCIJE IN POSVETOVALNI ORGANI UNIJE
I-30. Člen
Evropska centralna banka
(1) Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke tvorijo Evropski sistem centralnih
bank. Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke dr žavčlanic, katerih valuta je euro ter
tvorijo Eurosistem, vodijo denarno politiko Unije.
(2) Evropski sistem centralnih bank vodijo organi odlo čanja Evropske centralne banke. Poglavitni
cilj Evropskega sistema centralnih bank je vzdr ževanje stabilnosti cen. Ne glede na ta cilj podpira
splo šne ekonomske politike v Uniji, da bi prispeval k doseganju njenih ciljev. Izvaja vse druge naloge
centralne banke v skladu z dolo čbami III. dela Ustave in statuta Evropskega sistema centralnih bank
in Evropske centralne banke.(3) Evropska centralna banka je institucija. Je pravna oseba. Samo ona je poobla ščena za odobritev
izdajanja eura. Pri izvajanju svojih pooblastil in upravljanju svojih financ je neodvisna. Institucije,
organi, uradi in agencije Unije ter vlade dr žavčlanic upo števajo to neodvisnost.
(4) Evropska centralna banka sprejme potrebne ukrepe za izvajanje njenih nalog, v skladu zdolo čbami III-185. do III-191. člena in III-196. člena Ustave ter s pogoji, dolo čenimi v statutu
Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke. V skladu z navedenimi členi tiste
države članice, katerih valuta ni euro, in njihove centralne banke ohranijo svoje pristojnosti na
denarnem podro čju.
(5) Z Evropsko centralno banko se je na podro čjih iz njenih pristojnosti treba posvetovati o vseh
predlogih aktov Unije in o vseh predlogih predpisov na nacionalni ravni, Evropska centralna banka pa
lahko da svoje mnenje.
(6) Organi odlo čanja Evropske centralne banke, njihova sestava in na čin delovanja so dolo čeni v III-
382. in III-383. členu Ustave ter v statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne
banke.
I-31. Člen
Računsko sodi šče
(1) Ra čunsko sodi šče je institucija. Opravlja revizijo v Uniji.
(2) Opravlja revizijo vseh prihodkov in odhodkov Unije in skrbi za dobro finan čno poslovodenje.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/25
(3) Sestavlja ga po en dr žavljan vsake dr žavečlanice. Člani so popolnoma neodvisni pri opravljanju
svojih nalog v splo šnem interesu Unije.
I-32. Člen
Posvetovalni organi Unije
(1) Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pomagata Odbor regij in Ekonomsko-socialni odbor,
ki opravljata svetovalno funkcijo.
(2) Odbor regij je sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih organov, ki imajo bodisi volilni
mandat regionalne ali lokalne oblasti ali pa so politič no odgovorni izvoljeni skup ščini.
(3) Ekonomsko-socialni odbor sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev, delojemalcev indrugi predstavniki civilne dru žbe, predvsem iz socialno ‑ekonomskega, civilnega, poklicnega in
kulturnega podro čja.
(4) Člani Odbora regij in Ekonomsko-socialnega odbora niso vezani na nikakr šna obvezna
navodila. Člani so popolnoma neodvisni pri opravljanju svojih nalog v splo šnem interesu Unije.
(5) Pravila, ki urejajo sestavo teh odborov, imenovanje njunih članov, njune pristojnosti in
delovanje, so dolo čena v III-386. do III-392. členu Ustave.
Pravila iz drugega in tretjega odstavka tega člena o sestavi, redno preverja Svet ob upo števanju
gospodarskega, socialnega in demografskega razvoja v Uniji. Svet na predlog Komisije v ta namensprejema evropske sklepe.
V. NASLOV
IZVAJANJE PRISTOJNOSTI UNIJE
I. POGLAVJE
SKUPNE DOLO ČBE
I-33. Člen
Pravni akti Unije
(1) Institucije uporabljajo za izvajanje pristojnosti Unije kot pravne instrumente, v skladu s
III. delom Ustave, evropske zakone, evropske okvirne zakone, evropske uredbe, evropske sklepe,
priporo čila in mnenja.C 310/26 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Evropski zakon je zakonodajni akt, ki se splo šno uporablja. Zavezujo čje v celoti in se neposredno
uporablja v vseh dr žavah članicah.
Evropski okvirni zakon je zakonodajni akt, ki je za vsako dr žavo članico, na katero je naslovljen,
zavezujo čglede cilja, ki ga je treba dose či, vendar prepušč a nacionalnim organom izbiro oblike in
metod.
Evropska uredba je akt, ki nima narave zakona in se splo šno uporablja za izvajanje zakonodajnih
aktov in nekaterih dolo čb Ustave. Lahko je bodisi v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v
vseh dr žavah članicah ali pa je zavezujo ča za vsako dr žavo članico, na katero je naslovljena, glede
cilja, ki ga je treba dose či, vendar prepušč a nacionalnim organom izbiro oblike in metod.
Evropski sklep je v celoti zavezujo čakt, ki nima narave zakona. Če dolo ča tiste, na katere je
naslovljen, je zavezujo čsamo zanje.
Priporočila in mnenja niso pravno zavezujo ča.
(2) Evropski parlament in Svet pri obravnavi osnutkov zakonodajnih aktov ne sprejmeta nobenega
akta, za katerega na zadevnem podro čju ni predviden ustrezen zakonodajni postopek.
I-34. Člen
Zakonodajni akti
(1) Evropske zakone in evropske okvirne zakone sprejemata Evropski parlament in Svet skupaj napodlagi predlogov Komisije po rednem zakonodajnem postopku po III-396. členu Ustave. Če ti dve
instituciji o kak šnem aktu ne moreta dose či soglasja, tak akt ni sprejet.
(2) V posebnih primerih, predvidenih v Ustavi, lahko evropske zakone in evropske okvirne zakonesprejme Evropski parlament s sodelovanjem Sveta, ali pa Svet s sodelovanjem Evropskega parlamenta
po posebnem zakonodajnem postopku.
(3) V posebnih primerih, predvidenih v Ustavi, se lahko evropski zakoni in evropski okvirni zakoni
sprejemajo na pobudo skupine dr žavčlanic ali Evropskega parlamenta, na priporo čilo Evropske
centralne banke ali na zahtevo Sodi šča ali Evropske investicijske banke.
I-35. Člen
Akti, ki nimajo narave zakona
(1) Evropski svet sprejema evropske sklepe v primerih, predvidenih v Ustavi.
(2) Svet in Komisija, zlasti v primerih iz I-36. in II-37. člena Ustave, v posebnih primerih,
predvidenih
v Ustavi, pa tudi Evropska centralna banka, sprejemajo evropske uredbe in evropske
sklepe.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/27
(3) Svet sprejema priporo čila. Na predlog Komisije odlo ča v vseh primerih, za katere Ustava dolo ča,
da akte sprejema na predlog Komisije. Na podro čjih, kjer se za sprejetje akta Unije zahteva soglasje,
odlo ča soglasno. Komisija, v posebnih primerih, predvidenih v Ustavi, pa tudi Evropska centralna
banka, sprejemata priporoč ila.
I-36. Člen
Delegirane evropske uredbe
(1) V evropskih zakonih in evropskih okvirnih zakonih se lahko na Komisijo prenese pooblastilo za
sprejemanje delegiranih evropskih uredb, ki dopolnjujejo ali spreminjajo kak šne nebistvene dolo čbe
evropskih zakonov ali okvirnih zakonov.
V evropskih zakonih in okvirnih zakonih se izrecno opredelijo cilji, vsebina, podro čje uporabe in
trajanje pooblastila. Bistvene dolo čbe podro čja se pridr žijo evropskemu zakonu ali okvirnemu
zakonu in skladno s tem ne morejo biti predmet prenosa pooblastila.(2) Z evropskimi zakoni in okvirnimi zakoni se izrecno opredelijo pogoji, ki se uporabljajo za
pooblastilo, in sicer:
a) Evropski parlament ali Svet lahko sklene preklicati pooblastilo;b) delegirana evropska uredba lahko za čne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet v roku, ki ga
dolo či evropski zakon ali okvirni zakon, temu nista nasprotovala.
Za namene iz toč k a) in b) prej šnjega pododstavka odlo ča Evropski parlament z ve čino svojih članov,
Svet pa s kvalificirano ve čino.
I-37. Člen
Izvedbeni akti
(1) Dr žave članice sprejmejo vse ukrepe notranjega prava, ki so potrebni za izvajanje pravno
zavezujo čih aktov Unije.
(2) Če so potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujoč ih aktov Unije, se s temi akti na
Komisijo ali, v posebno upravi čenih primerih in v primerih iz I-40. člena Ustave, na Svet, prenese
izvedbena pooblastila.(3) Za namene iz prej šnjega odstavka, se z evropskim zakonom vnaprej dolo čijo pravila in splo šna
načela, po katerih dr žavečlanice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.
(4) Izvedbeni akti Unije se sprejemajo v obliki evropskih izvedbenih uredb ali evropskih izvedbenih
sklepov.C 310/28 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
I-38. Člen
Skupna pravila pravnih aktov Unije
(1) Če Ustava ne dolo ča, vrste akta, ki naj se sprejme, o tem od primera do primera institucije
odlo čajo ob upo števanju ustreznega postopka in na čela sorazmernosti iz I-11. člena Ustave.
(2) Pravni akti morajo biti obrazlo ženi in navajati morebitne predloge, pobude, priporočila, zahteve
ali mnenja, ki jih predvideva Ustava.
I-39. Člen
Objava in za četek veljavnosti
(1) Evropske zakone in evropske okvirne zakone, sprejete po rednem zakonodajnem postopku,
podpi šeta predsednik Evropskega parlamenta in predsednik Sveta.
V ostalih primerih jih podpi še predsednik institucije, ki jih sprejme.
Evropski zakoni in evropski okvirni zakoni se objavijo v Uradnem listu Evropske unije in zač nejo veljati
z dnem, ki je v njih dolo čen, če ni dolo čen, pa dvajseti dan po njihovi objavi.
(2) Evropske uredbe in evropske sklepe, v katerih ni dolo čeno, na koga so naslovljeni, podpi še
predsednik institucije, ki jih sprejme.
Evropske uredbe in evropski sklepi, v katerih ni dolo čeno, na koga so naslovljeni, se objavijo v
Uradnem listu Evropske unije in za čnejo veljati z dnem, ki je v njih dolo čen, če ni dolo čen, pa dvajseti
dan po njihovi objavi.(3) O evropskih sklepih, razen tistih iz prej šnjega odstavka, se uradno obvesti naslovljence,
učinkovati pa za čnejo s takš nim obvestilom.
II. POGLAVJE
POSEBNE DOLO ČBE
I-40. Člen
Posebne dolo čbe glede skupne zunanje in varnostne politike
(1) Evropska unija vodi skupno zunanjo in varnostno politiko, ki temelji na razvoju medsebojne
politi čne solidarnosti dr žavčlanic, opredelitvi vpra šanj splo šnega pomena in doseganju vedno ve čje
skladnosti
ukrepanja dr žavčlanic.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/29
(2) Evropski svet opredeljuje strate ške interese Unije in dolo ča cilje njene skupne zunanje in
varnostne politike. Svet oblikuje to politiko v okviru strateš kih smernic, ki jih dolo či Evropski svet, in
v skladu s III. delom Ustave.
(3) Evropski svet in Svet sprejemata potrebne evropske sklepe.(4) Skupno zunanjo in varnostno politiko izvajajo minister za zunanje zadeve Unije in dr žave
članice z uporabo nacionalnih sredstev in sredstev Unije.(5) Dr žavečlanice se v okviru Evropskega sveta in Sveta posvetujejo med seboj o vsakem vpra šanju
zunanje in varnostne politike, ki je splo šnega pomena, da bi dolo čile skupen pristop. Pred
ukrepanjem na mednarodnem prizori šču ali prevzemom kakš ne obveznosti, ki bi lahko vplivala na
interese Unije, se dr žave članice med seboj posvetujejo v okviru Evropskega sveta ali Sveta. Dr žave
članice z uskladitvijo ukrepanja omogo čajo, da lahko Unija uveljavi svoje interese in vrednote na
mednarodnem podro čju. Dr žavečlanice si izkazujejo medsebojno solidarnost.
(6) Evropske sklepe, ki se nana šajo na podro čje skupne zunanje in varnostne politike, Evropski svet
in Svet sprejemata soglasno, razen v primerih iz III. dela Ustave. Delujeta na pobudo dr žavečlanice,
na predlog ministra za zunanje zadeve Unije ali na predlog tega ministra s podporo Komisije.
Evropski zakoni in okvirni zakoni so izklju čeni.
(7) Evropski svet lahko soglasno sprejme evropski sklep, ki dolo či, da Svet, razen v primerih iz
III. dela Ustave, odlo ča s kvalificirano ve čino.
(8) Z Evropskim parlamentom se je treba redno posvetovati o glavnih vidikih in temeljnih
usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike. O njenem razvoju se ga stalno obvešč a.
I-41. Člen
Posebne dolo čbe glede skupne varnostne in obrambne politike
(1) Skupna varnostna in obrambna politika je sestavni del skupne zunanje in varnostne politike.
Uniji zagotavlja operativno sposobnost, oprto na civilna in voja ška sredstva. Unija jih lahko uporablja
pri misijah zunaj svojih meja za vzdr ževanje miru, prepre čevanje konfliktov in krepitev mednarodne
varnosti v skladu z na čeli Ustanovne listine Zdru ženih narodov. Za izvajanje teh nalog se uporabijo
zmogljivosti, ki jih zagotovijo dr žave članice.
(2)
Skupna varnostna in obrambna politika vklju čuje postopno oblikovanje skupne obrambne
politike Unije. Ta vodi do skupne obrambe, če Evropski svet soglasno tako odlo či. V tem primeru
državam članicam priporo či sprejetje takš ne odlo čitve v skladu z njihovimi ustavnimi dolo čbami.C 310/30 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Politika Unije v skladu s tem členom ne vpliva na posebno naravo varnostne in obrambne politike
posameznih dr žavčlanic, upo števa obveznosti iz Severnoatlantske pogodbe tistih dr žavčlanic, ki
vidijo uresni čevanje svoje skupne obrambe v Organizaciji Severnoatlantske pogodbe, ter je zdru žljiva
s skupno varnostno in obrambno politiko, vzpostavljeno v tem okviru.
(3) Dr žave članice dajo Uniji na razpolago civilne in voja ške zmogljivosti za izvajanje skupne
varnostne in obrambne politike za uresni čevanje ciljev, ki jih opredeli Svet. Dr žave članice, ki med
seboj ustanovijo ve čnacionalne sile, lahko te sile dajo na razpolago tudi za skupno varnostno in
obrambno politiko.Države članice si prizadevajo za postopno izbolj šanje svojih voja ških zmogljivosti. Ustanovi
se Agencija za podro čje razvoja obrambnih zmogljivosti, raziskav, nabave in oboro žitve (Evropska
obrambna agencija), katere naloga je ugotavljati operativne potrebe, pospe ševati ukrepe za njihovo
zadovoljevanje, prispevati k dolo čanju in po potrebi izvajanju vseh ukrepov, ki so potrebni za
krepitev industrijske in tehnolo ške osnove obrambnega sektorja, sodelovati pri dolo čanju evropske
politike na podro čju zmogljivosti in oboro ževanja ter pomagati Svetu pri ocenjevanju napredka
vojaških zmogljivosti.
(4) Evropske sklepe o skupni varnostni in obrambni politiki, vklju čno s tistimi o uvedbi misije po
tem členu, sprejme Svet soglasno na predlog ministra za zunanje zadeve Unije ali pobudo dr žave
članice. Minister za zunanje zadeve Unije, po potrebi skupaj s Komisijo, lahko predlaga uporabo
nacionalnih sredstev kakor tudi instrumentov Unije.
(5) Svet lahko izvr šitev misije v okviru Unije zaupa skupini dr žavčlanic, da se ohranijo vrednote
Unije in v korist njenih interesov. Izvajanje take misije urejajo dolo čbe III-310. člena Ustave.
(6) Dr žave članice, katerih voja ške zmogljivosti izpolnjujejo vi šja
merila in ki so sprejele bolj
zavezujo če obveznosti na tem podro čju z ozirom na najzahtevnej še misije, vzpostavijo stalno
strukturno sodelovanje v okviru Unije. Tak šno sodelovanje urejajo dolo čbe III-312. člena Ustave. To
sodelovanje ne vpliva na dolo čbe III-309. člena Ustave.
(7) Čej ed r žava članica žrtev oboro ženega napada na svoje ozemlje, so ji druge dr žave članice
dolžne v skladu z 51. členom Ustanovne listine Zdru ženih narodov zagotoviti pomo čin podporo z
vsemi sredstvi, s katerimi razpolagajo. To ne vpliva na posebno naravo varnostne in obrambne
politike posameznih dr žavčlanic.
Obveznosti in sodelovanje na tem podro čju je skladno z obveznostmi v okviru Organizacije
Severnoatlantske pogodbe, ki za dr žave, članice te organizacije, ostaja temelj njihove kolektivne
obrambe in forum za njeno izvajanje.
(8) Z Evropskim parlamentom se je treba redno posvetovati o glavnih vidikih in temeljnih
usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike. O njenem razvoju ga je treba stalno obvešč ati.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/31
I-42. Člen
Posebne dolo čbe glede obmo čja svobode, varnosti in pravice
(1) Unija vzpostavlja obmo čje svobode, varnosti in pravice:
a) s sprejetjem evropskih zakonov in evropskih okvirnih zakonov, s katerimi naj bi se po potrebi
pribli žale dolo čbe zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic na podro čjih, iz III. dela Ustave;
b) s spodbujanjem medsebojnega zaupanja med pristojnimi organi dr žavčlanic, zlasti na podlagi
vzajemnega priznavanja sodnih in izvensodnih odlo čb;
c) z operativnim sodelovanjem med pristojnimi organi dr žavčlanic, vklju čno s policijo, carino in
drugimi slu žbami, specializiranimi za prepre čevanje in odkrivanje kaznivih dejanj.
(2) V okviru območja svobode, varnosti in pravice lahko nacionalni parlamenti sodelujejo pri
mehanizmih ocenjevanja iz III-260. člena Ustave. Vklju čeni so v politi čni nadzor Europola in oceno
Eurojustovih dejavnosti v skladu z III-276. in III-273. členom Ustave.
(3) Na podro čju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah imajo dr žave
članice v skladu z III-264. členom Ustave pravico do pobude.
I-43. Člen
Solidarnostna klavzula
(1) Unija in njene dr žave članice delujejo skupaj v duhu solidarnosti, če je kakš na dr žava članica
žrtev teroristi čnega napada, naravne nesreče ali nesreč e, ki jo je povzro čilčlovek. Unija uporabi vsa
sredstva, ki so ji na razpolago, vklju čno z voja škimi sredstvi, ki ji jih dr žavečlanice dajo na razpolago,
da bi:
a)—prepre čili teroristi čno gro žnjo na ozemlju dr žavčlanic;
—zavarovali demokrati čne institucije in civilno prebivalstvo pred morebitnim teroristi čnim
napadom;
—državičlanici na njenem ozemlju v primeru teroristi čnega napada pomagali, na zaprosilo
njenih politi čnih organov;
b) dr žavičlanici na njenem ozemlju v primeru naravne nesre če ali nesre če, ki jo povzro čičlovek
pomagali, na zaprosilo njenih politi čnih organov.
(2) Podrobnej ša ureditev izvajanja tega člena je v III-329. členu Ustave.C 310/32 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III. POGLAVJE
OKREPLJENO SODELOVANJE
I-44. Člen
Okrepljeno sodelovanje
(1) Dr žave članice, ki med seboj želijo vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na podro čjih, ki niso v
izklju čni pristojnosti Unije, lahko v mejah in v skladu s postopki, dolo čenimi v tem členu in v III-416.
do III-423. členu Ustave uporabijo njene institucije in izvajajo te pristojnosti ob uporabi ustreznih
dolo čb Ustave
Okrepljeno sodelovanje je naravnano na uresni čevanje ciljev Unije, za ščito njenih interesov in
krepitev njenih integracijskih procesov. To sodelovanje je stalno odprto za vse dr žavečlanice v skladu
s III-418. členom Ustave.
(2) Svet sprejme evropski sklep, s katerim odobri okrepljeno sodelovanje kot zadnje sredstvo, če
ugotovi, da Unija kot celota ne more dose či ciljev takega sodelovanja v razumnem roku, in čes e
sodelovanja udele ži najmanj tretjina dr žavčlanic. Svet odlo ča v skladu s postopkom, dolo čenim v III-
419. členu Ustave.
(3) Vsi člani Sveta lahko sodelujejo pri njegovih razpravah, glasujejo pa samo tisti člani Sveta, ki
predstavljajo dr žavečlanice, udele žene pri okrepljenem sodelovanju.
Soglasje tvorijo samo glasovi predstavnikov udele ženih dr žavčlanic.
Kvalificirana ve čina je ve čina najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene dr žavečlanice, ki
imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, mora vklju čevati najmanj minimalno število članov
Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic, in dodatnega člana, sicer se
šteje, da je kvalificirana ve čina dose žena.
Ne glede na tretji in četrti pododstavek tega odstavka, ko Svet ne odlo ča na predlog Komisije ali na
predlog ministra za zunanje zadeve Unije, je zahtevana kvalificirana ve čina najmanj 72 % članov
Sveta, ki predstavljajo udele žene dr žavečlanice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
(4) Akti, sprejeti v okviru okrepljenega sodelovanja, so zavezujo či samo za udele žene dr žave
članice. Ne predstavljajo dela pravnega reda, ki ga morajo sprejeti dr žave kandidatke za pristop k
Uniji.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/33
VI. NASLOV
DEMOKRATI ČNOŽIVLJENJE UNIJE
I-45. Člen
Načelo demokrati čne enakosti
Unija pri vseh svojih dejavnostih upo števa na čelo enakosti svojih dr žavljanov, ki so dele žni enake
obravnave s strani njenih institucij, organov, uradov in agencij.
I-46. Člen
Načelo predstavni ške demokracije
(1) Delovanje Unije temelji na predstavni ški demokraciji.
(2) Dr žavljani so na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu.
Državečlanice v Evropskem svetu predstavljajo voditelji dr žav ali vlad in v Svetu njihove vlade, ki so
demokrati čno odgovorni bodisi svojemu nacionalnemu parlamentu bodisi svojim dr žavljanom.
(3) Vsak dr žavljan ima pravico sodelovati v demokrati čnem življenju Unije. Odlo čitve se sprejemajo
kar najbolj odprto in demokrati čno.
(4) Politi čne stranke na evropski ravni prispevajo k oblikovanju evropske politi čne zavesti in k
izražanju volje dr žavljanov Unije.
I-47. Člen
Načelo participativne demokracije
(1) Institucije dajejo dr žavljanom in predstavni škim zdru ženjem na ustrezen na čin mo žnost
izražanja in javnega izmenjavanja mnenj glede vseh podro čij delovanja Unije.
(2) Institucije vzdr žujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavni škimi zdru ženji in civilno
družbo.
(3) Komisija opravlja širša posvetovanja z udele ženimi stranmi, da se zagotovi usklajenost in
preglednost delovanja Unije.C 310/34 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(4) Najmanj milijon dr žavljanov Unije iz ve čjega števila dr žavčlanic lahko s svojo pobudo Komisijo
pozove, da v okviru svojih pristojnosti predlo ži ustrezen predlog v zadevah, za katere dr žavljani
menijo, da je za uporabo Ustave treba sprejeti pravni akt Unije. Z evropskim zakonom se dolo čijo
postopki in pogoji, potrebni za tako dr žavljansko pobudo, vklju čno z najmanj šimštevilom dr žav
članic, iz katerih so ti dr žavljani.
I-48. Člen
Socialni partnerji in avtonomen socialni dialog
Unija priznava in spodbuja vlogo socialnih partnerjev na ravni Unije ob upo števanju razlik
nacionalnih sistemov. Pospe šuje dialog med socialnimi partnerji ob upo števanju njihove avtonomije.
Tripartitni socialni vrh o rasti in zaposlovanju prispeva k socialnemu dialogu.
I-49. Člen
Evropski varuh človekovih pravic
Evropski parlament izvoli evropskega varuha človekovih pravic, ki sprejema prito žbe zoper
nepravilnosti pri delovanju institucij, organov, uradov ali agencij Unije, jih preveri in o njih pripravi
poro čilo pod pogoji, dolo čenimi v Ustavi. Evropski varuh človekovih pravic je pri opravljanju svojih
nalog popolnoma neodvisen.
I-50. Člen
Preglednost dela institucij, organov, uradov in agencij Unije
(1) Zaradi spodbujanja dobrega vodenja in zagotovitve sodelovanja civilne dru žbe, institucije,
organi, uradi in agencije Unije svoje delo opravljajo ob najve čjem mo žnem upo števanju na čela
javnosti delovanja.
(2) Evropski parlament zaseda javno, prav tako tudi Svet, ko obravnava in glasuje o osnutku
zakonodajnega akta.
(3) Vsak dr žavljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivali ščem ali statutarnim sede žem v
kakšni dr žavičlanici ima pod pogoji, dolo čenimi v III. delu Ustave, pravico dostopa do dokumentov
institucij, organov, uradov in agencij Unije ne glede na nosilec dokumenta.Splo šna na čela in omejitve dostopa do teh dokumentov iz razlogov javnega ali zasebnega interesa,
dolo ča evropski zakon.
(4) Institucije, organi, uradi ali agencije v svojih poslovnikih podrobneje uredijo dostop do svojih
dokumentov v skladu z evropskim zakonom iz prej šnjega odstavka.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/35
I-51. Člen
Varstvo osebnih podatkov
(1) Vsakdo ima pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanj nana šajo.
(2) Evropski zakon ali evropski okvirni zakon dolo ča pravila o varstvu fizi čnih oseb pri obdelavi
osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije ter dr žavčlanic v okviru
dejavnosti s podro čja uporabe prava Unije, in o prostem pretoku takih podatkov. Upo števanje teh
pravil nadzirajo neodvisni organi.
I-52. Člen
Status cerkva in nekonfesionalnih organizacij
(1) Unija spoš tuje in ne vpliva na status, ki ga cerkve in verska zdru ženja ali skupnosti u živajo v
državah članicah po nacionalnem pravu.
(2) Enako Unija spoš tuje status svetovnonazorskih in nekonfesionalnih organizacij po nacionalnem
pravu.
(3) Unija tem cerkvam in organizacijam priznava njihovo identiteto in poseben prispevek ter z
njimi vzdr žuje odprt, pregleden in reden dialog.
VII. NASLOV
FINANCE UNIJE
I-53. Člen
Prora čunska in finan čna na čela
(1) Vse postavke prihodkov in odhodkov Unije se vklju čijo v na črte, ki se pripravijo za vsako
prorač unsko leto, in prikaž ejo v proračunu Unije v skladu z dolo čbami III. dela Ustave.
(2) Prihodki in odhodki, prikazani v prora čunu, morajo biti uravnotež eni.
(3) V proračunu prikazani odhodki se odobrijo za eno prora čunsko leto v skladu z evropskim
zakonom iz III-412. člena Ustave.
(4) Za izvr ševanje odhodkov, prikazanih v prorač unu, je treba vnaprej sprejeti pravno zavezujo čakt
Unije, ki daje pravno podlago za njeno ukrepanje in za izvr šitev ustreznih odhodkov v skladu z
evropskim zakonom iz III-412. člena Ustave, razen za izjeme, predvidene v tem zakonu.
(5) Zaradi ohranjanja prora čunske discipline Unija ne sprejme nobenega akta, ki bi utegnil imeti
znatni vpliv na prora čun, ne da bi zagotovila, da se s tem aktom povezani odhodki, lahko financirajoC 310/36 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
v mejah lastnih sredstev Unije in ob upo števanju ve čletnega finan čnega okvira po I-55. členu Ustave.
(6) Prora čun se izvr šuje v skladu z na čelom dobrega finan čnega poslovodenja. Dr žave članice
sodelujejo z Unijo, da je uporaba v prora čunu prikazanih sredstev v skladu s tem na čelom.
(7) Unija in dr žave članice v skladu s III-415. členom Ustave prepre čujejo goljufije in druga
protipravna ravnanja, ki škodijo finan čnim interesom Unije.
I-54. Člen
Lastna sredstva Unije
(1) Unija si zagotovi sredstva, potrebna za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik.
(2) Ne glede na druge prihodke se prora čun Unije v celoti financira iz lastnih sredstev.
(3) Evropski zakon Sveta dolo ča sistem lastnih sredstev Unije. V ta namen lahko uvede tudi nove
kategorije lastnih sredstev ali odpravi obstoje če. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim
parlamentom. Ta evropski zakon za čne veljati šele, ko ga odobrijo dr žavečlanice v skladu s svojimi
ustavnimi dolo čbami.
(4) Evropski zakon Sveta dolo či izvedbene ukrepe v zvezi s sistemom lastnih sredstev Unije, kolikor
je to predvideno v evropskem zakonu, sprejetem na podlagi prej šnjega odstavka. Svet odlo čap o
pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta.
I-55. Člen
Večletni finan čni okvir
(1) Z ve čletnim finan čnim okvirom se zagotovi, da se odhodki Unije v okviru njenih lastnih
sredstev izvr šujejo na urejen na čin. V njem so dolo čene letne zgornje meje odobrenih prora čunskih
sredstev za obveznosti po kategorijah odhodkov v skladu s III-402. členom Ustave.
(2) Večletni finan čni okvir se dolo či z evropskim zakonom Sveta. Svet odlo ča soglasno po
pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta, ki jo ta sprejme z ve čino svojih članov.
(3) Letni prorač un Unije mora biti pripravljen v skladu z ve čletnim finan čnim okvirom.
(4) Evropski svet lahko soglasno sprejme evropski sklep, po katerem Svet lahko s kvalificirano
večino sprejme evropski zakon Sveta iz drugega odstavka tega člena.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/37
I-56. Člen
Prora čun Unije
Letni prora čun Unije se dolo či z evropskim zakonom v skladu s III-404. členom Ustave.
VIII. NASLOV
UNIJA IN NJENO NEPOSREDNO SOSEDSTVO
I-57. Člen
Unija in njeno neposredno sosedstvo
(1) Unija razvija posebne odnose z de želami v svojem sosedstvu, da ustvari obmo čje blaginje in
dobrega sosedstva, ki temelji na vrednotah Unije in je zaznamovano s tesnimi in miroljubnimi odnosi
na podlagi sodelovanja.
(2) V namene prejš njega odstavka lahko Unija s temi de želami sklepa posebne sporazume. Ti
sporazumi lahko vsebujejo vzajemne pravice in obveznosti, kakor tudi mož nost skupnega delovanja.
O izvajanju teh sporazumov potekajo redna posvetovanja.
IX. NASLOV
ČLANSTVO UNIJE
I-58. Člen
Merila in postopki za pristop k Uniji
(1) Unija je odprta za vse evropske dr žave, ki upo števajo vrednote iz I-2. člena Ustave in so predane
njihovemu skupnemu uveljavljanju.(2) Evropska dr žava, ki želi postati članica Unije, naslovi svojo pro šnjo na Svet. O tej pro šnji se
obvestijo Evropski parlament in nacionalni parlamenti. Svet odlo či soglasno po posvetovanju s
Komisijo in po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta, ki odlo čazv e čino svojih članov. Pogoji
in na čin sprejema se uredijo s sporazumom med dr žavami članicami in dr žavo kandidatko. Ta
sporazum morajo ratificirati vse dr žave pogodbenice v skladu s svojimi ustavnimi dolo čbami.
I-59. Člen
Mirovanje nekaterih pravic, ki izhajajo iz članstva Unije
(1) Na obrazlo ženo pobudo ene tretjine dr žavčlanic, na obrazlo ženo pobudo Evropskega
parlamenta ali na predlog Komisije lahko Svet sprejme evropski sklep, s katerim ugotovi obstoj o čitneC 310/38 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
nevarnosti, da bi dr žavačlanica lahko huje kr šila vrednote iz I-2. člena Ustave. Svet odlo čazv e čino
štirih petin svojih članov po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta.
Pred takš no ugotovitvijo, Svet zadevno dr žavo članico poslu ša in lahko po istem postopku nanjo
naslovi priporočila.
Svet redno preverja, ali so še podani razlogi, na podlagi katerih je bila sprejeta tak šna ugotovitev.
(2) Evropski svet lahko na pobudo ene tretjine dr žavčlanic ali na predlog Komisije sprejme
evropski sklep, s katerim ugotovi, da kak šna dr žavačlanica huje in vztrajno kr ši vrednote iz I-2. člena
Ustave, potem ko jo je pozval naj predlo ži svoje stali šče. Svet odlo ča soglasno po pridobitvi odobritve
Evropskega parlamenta.
(3) Če je sprejeta ugotovitev iz prejš njega odstavka lahko Svet s kvalificirano ve čino sprejme
evropski sklep o mirovanju dolo čenih pravic, ki izhajajo iz uporabe Ustave za zadevno dr žavo
članico, vklju čno z glasovalnimi pravicami člana Sveta, ki predstavlja to dr žavo. Svet upo števa
morebitne posledice takš nega mirovanja za pravice in obveznosti fizičnih in pravnih oseb.
V vsakem primeru za zadevno dr žavo še naprej veljajo obveznosti iz Ustave.
(4) Svet lahko s kvalificirano ve čino naknadno sprejme evropski sklep, s katerim spremeni ali
prekli če ukrepe, sprejete po prej šnjem odstavku, kot odgovor na spremembo polo žaja, ki je do njih
privedel.
(5) Za namene tega člena član Evropskega sveta ali Sveta, ki predstavlja zadevno dr žavo članico, pri
glasovanju ne sodeluje, zadevna dr žava članica pa se ne upo števa pri izra čunu ene tretjine ali štirih
petin dr žavčlanic po prvem in drugem odstavku tega člena. Vzdrž ani glasovi osebno navzoč ih ali
zastopanih članov Evropskemu svetu ne prepre čujejo sprejetja evropskih sklepov iz drugega odstavka
tega člena.
Za sprejetje evropskih sklepov iz tretjega in četrtega odstavka tega člena je kvalificirana ve čina
najmanj 72 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene dr žavečlanice, ki imajo skupaj najmanj 65 %
prebivalstva teh dr žav.
Če Svet po tem, ko je bila v skladu s tretjim odstavkom tega člena sprejeta odlo čitev o mirovanju
glasovalnih pravic, odlo ča s kvalificirano ve čino na podlagi dolo čbe Ustave, je kvalificirana ve čina
tista, kot je opredeljena v prej šnjem pododstavku ali, če Svet odlo ča na predlog Komisije ali ministra
za zunanje zadeve Unije, kot najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene dr žavečlanice, ki
imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav. V slednjem primeru mora manj šina, ki lahko
prepre či sprejetje odlo čitve, vklju čevati najmanj minimalno št evilo članov Sveta, ki predstavljajo ve č
kot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic, in dodatnega člana, sicer se šteje, da je kvalificirana
večina dose žena.
(6) Za namene tega člena odlo ča Evropski parlament z dvotretjinsko ve čino oddanih glasov, ki
predstavljajo ve čino njegovih članov.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/39
I-60. Člen
Prostovoljni izstop iz Unije
(1) Vsaka dr žavačlanica se lahko v skladu s svojimi ustavnimi dolo čbami odlo či za izstop iz Unije.
(2) Dr žava članica, ki se odlo či izstopiti, o svoji nameri uradno obvesti Evropski svet. Na podlagi
smernic, ki jih dolo či Evropski svet, se Unija pogaja in sklene z dr žavo sporazum o izpeljavi njenega
izstopa, ki upo števa okvir njenih prihodnjih odnosov z Unijo. Ta sporazum se dogovori v skladu s
tretjim odstavkom III-325. člena Ustave. Svet s kvalificirano ve čino po pridobitvi odobritve
Evropskega parlamenta sklene sporazum v imenu Unije.
(3) Ta ustava se za zadevno dr žavo preneha uporabljati z dnem, ko za čne veljati sporazum o
izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu iz prej šnjega odstavka, razen če Evropski svet po
dogovoru z zadevno dr žavo članico soglasno sklene, da se to obdobje podalj ša.
(4) Za namene drugega in tretjega odstavka tega člena član Evropskega sveta in Sveta, ki predstavlja
državo članico, ki izstopa, v Svetu ali v Evropskem svetu ne sodeluje niti v razpravah niti pri
sprejemanju evropskih sklepov v tej zadevi.
Kvalificirana ve čina je najmanj 72 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene dr žavečlanice, ki imajo
skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
(5) Čed ržava, ki je izstopila iz Unije, prosi za ponoven pristop, mora za to zaprositi po postopku iz
I-58. člena Ustave.C 310/40 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
II. DEL
LISTINA UNIJE O TEMELJNIH PRAVICAH
PREAMBULA
Evropski narodi so pri oblikovanju vse tesnej še zveze odlo čeni na podlagi skupnih vrednot deliti
mirno prihodnost.
Unija, ki se zaveda svoje duhovne in moralne dedišč ine, temelji na nedeljivih in univerzalnih
vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, enakopravnosti in solidarnosti; temelji na na čelu
demokracije in na na čelu pravne dr žave. Posameznika postavlja v sredi šče svojih dejavnosti z
vzpostavitvijo dr žavljanstva Unije in oblikovanjem obmo čja svobode, varnosti in pravice.
Ob spoš tovanju raznolikosti kultur in tradicij evropskih narodov ter nacionalne identitete dr žav
članic in organizacije njihovih organov oblasti na dr žavni, regionalni in lokalni ravni prispeva Unija k
ohranjanju in razvijanju teh skupnih vrednot; prizadeva si za spodbujanje uravnote ženega in
trajnostnega razvoja ter zagotavlja prosti pretok oseb, storitev, blaga in kapitala ter svobodo
ustanavljanja.
V ta namen je treba glede na spremembe v dru žbi, socialni napredek ter znanstveni in tehni čni razvoj,
okrepiti varstvo temeljnih pravic z listino, ki te pravice še bolj poudari.
Ta listina ob upo števanju pristojnosti in nalog Unije ter na čela subsidiarnosti potrjuje pravice, kot
izhajajo zlasti iz skupnih ustavnih tradicij in mednarodnih obveznosti dr žavčlanic, Evropske
konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svobo ščin, socialnih listin, ki sta jih sprejela Unija
in Svet Evrope, ter sodne prakse Sodi šča Evropske unije in Evropskega sodi ščaz a človekove pravice. V
tem okviru sodi šča Unije in dr žavčlanic Listino razlagajo ob ustreznem upo števanju pojasnil,
oblikovanih pod vodstvom predsedstva Konvencije, ki je Listino sestavila, in ki so bila dopolnjena
pod vodstvom predsedstva Evropske konvencije.
Uživanje teh pravic je povezano z odgovornostmi in dol žnostmi do soljudi, člove ške skupnosti in
prihodnjih generacij.Zato Unija priznava pravice, svobošč ine in na čela, navedena v nadaljevanju.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/41
I. NASLOV
DOSTOJANSTVO
II-61. Člen
Človekovo dostojanstvo
Človekovo dostojanstvo je nedotakljivo. Treba ga je spoš tovati in varovati.
II-62. Člen
Pravica do življenja
(1) Vsakdo ima pravico do življenja.
(2) Nih če ne sme biti obsojen na smrtno kazen ali usmr čen.
II-63. Člen
Pravica do osebne celovitosti
(1) Vsakdo ima pravico do spoš tovanja telesne in du ševne celovitosti.
(2) Na podro čjih medicine in biologije je treba spoš tovati zlasti:
a) svobodno privolitev po predhodni seznanitvi prizadete osebe v skladu s postopki, dolo čenimi z
zakonom,
b) prepoved evgeni čnih postopkov, zlasti tistih, katerih cilj je selekcija med ljudmi,
c) prepoved uporabe človeškega telesa in njegovih delov za pridobivanje premo ženjske koristi,
d) prepoved reproduktivnega kloniranja člove ških bitij.
II-64. Člen
Prepoved mu čenja in ne človeš kega ali poniž ujočega ravnanja ali kaznovanja
Nihče ne sme biti podvr žen mučenju ali ne člove škemu ali poniž ujočemu ravnanju ali kaznovanju.C 310/42 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
II-65. Člen
Prepoved su ženjstva in prisilnega dela
(1) Nikogar se ne sme dr žati v su ženjstvu ali podlo žništvu.
(2) Od nikogar se ne sme zahtevati, da opravlja prisilno ali obvezno delo.
(3) Trgovina z ljudmi je prepovedana.
II. NASLOV
SVOBO ŠČINE
II-66. Člen
Pravica do svobode in varnosti
Vsakdo ima pravico do svobode in varnosti.
II-67. Člen
Spoštovanje zasebnega in dru žinskega življenja
Vsakdo ima pravico do spoš tovanja svojega zasebnega in dru žinskega življenja, stanovanja ter
komunikacij.
II-68. Člen
Varstvo osebnih podatkov
(1) Vsakdo ima pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nana šajo nanj.
(2) Osebni podatki se morajo obdelovati po šteno, za dolo čene namene in na podlagi privolitve
prizadete osebe ali na drugi legitimni podlagi, dolo čeni z zakonom. Vsakdo ima pravico dostopa do
podatkov, zbranih o njem, in pravico zahtevati, da se ti podatki popravijo.
(3) Spo štovanje teh pravil nadzira neodvisen organ.
II-69. Člen
Pravica sklepanja zakonske zveze in pravica ustvarjanja dru žine
Pravica sklepanja zakonske zveze in pravica ustvarjanja dru žine sta zagotovljeni v skladu z
nacionalnimi zakoni, ki urejajo uresni čevanje teh pravic.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/43
II-70. Člen
Svoboda misli, vesti in vere
(1) Vsakdo ima pravico do svobode misli, vesti in vere. Ta pravica vklju čuje svobodo spreminjanja
vere ali prepri čanja ter svobodo izraž anja svoje vere ali svojega prepri čanja posamezno ali skupaj z
drugimi, javno ali zasebno, pri bogoslu žju, pouku, obi čajih in obredih.
(2) Pravica do ugovora vesti se prizna v skladu z nacionalnimi zakoni, ki urejajo uresni čevanje te
pravice.
II-71. Člen
Svoboda izra žanja in obvešč anja
(1) Vsakdo ima pravico do svobodnega izra žanja. Ta pravica vklju čuje svobodo mnenja ter
sprejemanja in širjenja vesti ali idej brez vmeš avanja javnih organov in ne glede na dr žavne meje.
(2) Spo štujeta se svoboda in pluralnost medijev.
II-72. Člen
Svoboda zbiranja in zdru ževanja
(1) Vsakdo ima pravico do mirnega zbiranja in zdru ževanja na vseh ravneh, zlasti na podro čju
politi čnih, sindikalnih in dr žavljanskih zadev, kar vklju čuje pravico vsakogar, da skupaj z drugimi
zaradi zašč ite svojih interesov ustanavlja sindikate in se vanje v članjuje.
(2) Politi čne stranke na ravni Unije prispevajo k izra žanju politi čne volje dr žavljanov Unije.
II-73. Člen
Svoboda umetnosti in znanosti
Umetnostno ustvarjanje in znanstveno raziskovanje sta svobodni. Spoš tuje se akademska svoboda.
II-74. Člen
Pravica do izobra ževanja
(1) Vsakdo ima pravico do izobra ževanja in dostopa do poklicnega in nadaljnjega usposabljanja.
(2) Ta pravica vklju čuje mo žnost brezpla čnega obveznega šolanja.
(3)
Svoboda ustanavljanja izobra ževalnih zavodov ob spoš tovanju demokrati čnih na čel in pravica
staršev, da svojim otrokom zagotovijo izobra ževanje in pouk v skladu s svojimi verskimi,C 310/44 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
svetovnonazorskimi in pedago škimi prepri čanji se spoš tujeta v skladu z nacionalnimi zakoni, ki
urejajo njuno uresni čevanje.
II-75. Člen
Svoboda izbire poklica in pravica do dela
(1) Vsakdo ima pravico do dela in do opravljanja svobodno izbranega ali sprejetega poklica.
(2) Vsakemu dr žavljanu Unije je v kateri koli dr žavičlanici zagotovljena svoboda iskanja zaposlitve,
dela, ustanavljanja in opravljanja storitev.
(3) Dr žavljani tretjih dr žav, ki smejo delati na ozemlju dr žavčlanic, imajo pravico do enakih
delovnih pogojev kot dr žavljani Unije.
II-76. Člen
Svoboda gospodarske pobude
Svoboda gospodarske pobude je priznana v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in
običaji.
II-77. Člen
Lastninska pravica
(1) Vsakdo ima pravico imeti posest nad svojo zakonito pridobljeno lastnino, jo uporabljati, z njorazpolagati in jo zapustiti z oporoko. Lastnina se nikomur ne sme odvzeti, razen v javno korist ter vprimerih in pod pogoji, ki jih dolo ča zakon, vendar le proti pravi čni in pravoč asni od škodnini za
njeno izgubo. U živanje lastnine se lahko uredi z zakonom, kolikor je to potrebno zaradi splo šnega
interesa.
(2) Zagotovljeno je varstvo intelektualne lastnine.
II-78. Člen
Pravica azila
Ob upo števanju pravil Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in Protokola z dne 31. januarja
1967 o statusu beguncev in v skladu z Ustavo je priznana pravica azila.
II-79. Člen
Varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izro čitve
(1) Kolektivni izgoni so prepovedani.
(2) Nikogar se ne sme odstraniti, izgnati ali izro čiti dr žavi, v kateri obstaja zanj resna nevarnost, da
bo podvr žen smrtni kazni, mučenju ali drugemu ne člove škemu ali poniž ujočemu ravnanju ali
kaznovanju.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/45
III. NASLOV
ENAKOST
II-80. Člen
Enakost pred zakonom
Pred zakonom so vsi enaki.
II-81. Člen
Prepoved diskriminacije
(1) Prepovedana je vsakr šna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve ko že, etni čnega ali
socialnega porekla, genetskih zna čilnosti, jezika, vere ali prepri čanja, politi čnega ali drugega mnenja,
pripadnosti narodnostni manj šini, premo ženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.
(2) Na podro čju uporabe Ustave in ne glede na njene posebne dolo čbe je prepovedana vsakr šna
diskriminacija na podlagi dr žavljanstva.
II-82. Člen
Kulturna, verska in jezikovna raznolikost
Unija spoš tuje kulturno, versko in jezikovno raznolikost.
II-83. Člen
Enakost med ženskami in mo škimi
Enakost med ženskami in mo škimi se mora zagotoviti na vseh podro čjih, vklju čno z zaposlovanjem,
delom in pla čilom za delo.
Načelo enakosti ne prepre čuje ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifi čnih ugodnostih v korist
nezadostno zastopanega spola.
II-84. Člen
Pravice otroka
(1) Otroci imajo pravico do potrebnega varstva in skrbi za zagotovitev njihove dobrobiti. Svoje
mnenje lahko svobodno izraž ajo. Njihovo mnenje se upo števa v stvareh, ki jih zadevajo, v skladu z
njihovo starostjo in zrelostjo.
(2) Pri vseh ukrepih javnih organov ali zasebnih ustanov, ki se nana šajo na otroke, se morajo
upoštevati predvsem koristi otroka.C 310/46 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Vsak otrok ima pravico do rednih osebnih odnosov in neposrednih stikov z obema star šema, če
to ni v nasprotju z njegovimi koristmi.
II-85. Člen
Pravice starej ših
Unija priznava in spoš tuje pravico starej ših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v
družbenem in kulturnem življenju.
II-86. Člen
Vklju čenost invalidov
Unija priznava in spoš tuje pravico invalidov do ukrepov za zagotavljanje njihove samostojnosti,
socialne in poklicne vklju čenosti ter sodelovanja v življenju skupnosti.
IV. NASLOV
SOLIDARNOST
II-87. Člen
Pravica delavcev do obveščenosti in posvetovanja v podjetju
Delavcem ali njihovim predstavnikom se morajo na ustreznih ravneh pravo časno zagotoviti
informacije in mo žnost posvetovanja v primerih in pod pogoji, dolo čenimi s pravom Unije ter
nacionalnimi zakonodajami in obi čaji.
II-88. Člen
Pravica do kolektivnih pogajanj in ukrepov
Delavci in delodajalci ali njihove organizacije imajo v skladu s pravom Unije in nacionalnimi
zakonodajami in obi čaji pravico pogajati se in sklepati kolektivne pogodbe na ustreznih ravneh, v
primeru nasprotja interesov pa do kolektivnih ukrepov za obrambo svojih interesov, vklju čno s
stavko.
II-89. Člen
Pravica dostopa do služ b za posredovanje zaposlitev
Vsakdo ima pravico brezpla čnega dostopa do slu žb za posredovanje zaposlitev.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/47
II-90. Člen
Varstvo v primeru neupravi čene odpustitve
Vsak delavec ima pravico do varstva pred neupravi čeno odpustitvijo v skladu s pravom Unije ter
nacionalnimi zakonodajami in obi čaji.
II-91. Člen
Pošteni in pravi čni delovni pogoji
(1) Vsak delavec ima pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev ter delovnih pogojev, ki
spoštujejo njegovo dostojanstvo.
(2) Vsak delavec ima pravico do omejenega delovnega časa, dnevnega in tedenskega po čitka ter
plačanega letnega dopusta.
II-92. Člen
Prepoved dela otrok in varstvo mladih pri delu
Delo otrok je prepovedano. Ne glede na pravila, ki so za mlade ugodnej ša, in razen v primeru
omejenih izjem najni žja starost za zaposlitev ne sme biti niž ja od starosti ob dokon čanju obveznega
šolanja.
Zaposlenim mladim je treba zagotoviti delovne pogoje, primerne njihovi starosti, in jih za ščititi pred
gospodarskim izkori ščanjem in kakr šnim koli delom, ki bi lahko škodovalo njihovi varnosti, zdravju
ali telesnemu, du ševnemu, moralnemu ali socialnemu razvoju ali ki bi lahko ogrozilo njihovo vzgojo.
II-93. Člen
Družinsko in poklicno življenje
(1) Dru žina u živa pravno, ekonomsko in socialno varstvo.
(2) Za uskladitev dru žinskega in poklicnega življenja ima vsakdo pravico do varstva pred
odpustitvijo zaradi materinstva ter pravico do plačanega porodni škega in star ševskega dopusta ob
rojstvu ali posvojitvi otroka.
II-94. Člen
Socialna varnost in socialna pomo č
(1) Unija priznava in spo štuje pravico dostopa do dajatev socialne varnosti in socialnih slu žb, ki
nudijo varstvo v primerih, kot so materinstvo, bolezen, nesre če pri delu, odvisnost ali starost ter v
primeru izgube zaposlitve v skladu s pravili, ki jih dolo ča jo pravo Unije ter nacionalne zakonodaje in
običaji.C 310/48 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Vsakdo, ki v Uniji zakonito prebiva in spreminja prebivali šče, ima pravico do dajatev socialne
varnosti in socialnih ugodnosti v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in obi čaji.
(3) V boju proti socialni izključenosti in rev ščini Unija priznava in spoš tuje pravico do socialne
pomo či in pomo či pri pridobitvi stanovanj, ki naj zagotovita dostojno življenje za vse, ki nimajo
zadostnih sredstev, v skladu s pravili, ki jih dolo čajo pravo Unije ter nacionalne zakonodaje in obi čaji.
II-95. Člen
Varovanje zdravja
Vsakdo ima pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravni ške oskrbe v skladu s
pogoji, ki jih dolo čajo nacionalne zakonodaje in obi čaji. Pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in
dejavnosti Unije se zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi.
II-96. Člen
Dostop do služ b splo šnega gospodarskega pomena
Unija priznava in spoš tuje dostop do slu žb splo šnega gospodarskega pomena, ki je v skladu z Ustavo
dolo čen v nacionalnih zakonodajah in obi čajih, s čimer pospe šuje socialno in teritorialno povezanost
Unije.
II-97. Člen
Varstvo okolja
V politike Unije je treba vklju čevati visoko raven varstva in izbolj šanje kakovosti okolja, ki se
zagotavljata v skladu z na čelom trajnostnega razvoja.
II-98. Člen
Varstvo potro šnikov
Politike Unije zagotavljajo visoko raven varstva potro šnikov.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/49
V. NASLOV
PRAVICE DR ŽAVLJANOV
II-99. Člen
Pravica voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament
(1) Vsak dr žavljan Unije ima pravico, da v dr žavičlanici, v kateri prebiva, pod enakimi pogoji kakor
državljani te dr žave voli in je voljen na volitvah v Evropski parlament.
(2) Člani Evropskega parlamenta se volijo s splo šnim, neposrednim, svobodnim in tajnim
glasovanjem.
II-100. Člen
Pravica voliti in biti voljen na ob činskih volitvah
Vsak dr žavljan Unije ima pravico, da v dr žavičlanici, v kateri prebiva, pod enakimi pogoji kakor
državljani te dr žave voli in je voljen na ob činskih volitvah.
II-101. Člen
Pravica do dobrega upravljanja
(1) Vsakdo ima pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo
nepristransko, pravi čno in v razumnem roku.
(2) Ta pravica vklju čuje predvsem:
a) pravico vsake osebe, da se izjasni pred sprejetjem kakr šnega koli posami čnega ukrepa, ki jo
prizadene;
b) pravico dostopa vsake osebe do svojega spisa, ob spoš tovanju legitimnih interesov zaupnosti ter
poklicne in poslovne tajnosti;
c) obveznost uprave, da svoje odlo čitve obrazlo ži.
(3) Vsakdo ima pravico, da mu Unija v skladu s splo šnimi na čeli, ki so skupna pravnim ureditvam
državčlanic, nadomesti kakr šno koli škodo, ki so jo povzro čile njene institucije ali njeni uslu žbenci
pri opravljanju svojih dol žnosti.
(4) Vsakdo se lahko na institucije Unije obrne v enem od jezikov Ustave in mora prejeti odgovor v
istem jeziku.C 310/50 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
II-102. Člen
Pravica dostopa do dokumentov
Vsak dr žavljan Unije in vsaka fizič na ali pravna oseba s prebivali ščem ali statutarnim sede žem v eni
od dr žavčlanic ima pravico dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije ne
glede na nosilec dokumenta.
II-103. Člen
Evropski varuh človekovih pravic
Vsak dr žavljan Unije in vsaka fizič na ali pravna oseba s prebivali ščem ali statutarnim sede žem v eni
od dr žavčlanic ima pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti
pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije razen glede Sodi šča Evropske unije pri
opravljanju njegove sodne funkcije.
II-104. Člen
Pravica do peticije
Vsak dr žavljan Unije in vsaka fizič na ali pravna oseba s prebivali ščem ali statutarnim sede žem v eni
od dr žavčlanic ima pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament.
II-105. Člen
Svoboda gibanja in prebivanja
(1) Vsak dr žavljan Unije ima pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žavčlanic.
(2) Svoboda gibanja in prebivanja se lahko v skladu z Ustavo prizna dr žavljanom tretjih dr žav, ki
zakonito prebivajo na ozemlju ene od dr žavčlanic.
II-106. Člen
Diplomatska in konzularna za ščita
Vsak dr žavljan Unije ima na ozemlju tretje dr žave, v kateri dr žavačlanica, katere dr žavljan je, nima
svojega predstavni štva, pravico do za ščite diplomatskih ali konzularnih organov katere koli dr žave
članice pod enakimi pogoji, kakr šni veljajo za dr žavljane te dr žave.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/51
VI. NASLOV
SODNO VARSTVO
II-107. Člen
Pravica do u činkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodi šča
Vsakdo, ki so mu kr šene pravice in svobošč ine, zagotovljene s pravom Unije, ima pravico do
učinkovitega pravnega sredstva pred sodi ščem v skladu s pogoji, dolo čenimi v tem členu.
Vsakdo ima pravico, da o njegovi zadevi pravi čno, javno in v razumnem roku odlo ča neodvisno,
nepristransko in z zakonom predhodno ustanovljeno sodi šče. Vsakdo ima mo žnost svetovanja,
obrambe in zastopanja.
Osebam, ki nimajo zadostnih sredstev, se odobri pravna pomo č, kolikor je ta potrebna za u činkovito
zagotovitev dostopa do sodnega varstva.
II-108. Člen
Domneva nedol žnosti in pravica do obrambe
(1) Obdol ženec velja za nedol žnega, dokler njegova krivda ni dokazana v skladu z zakonom.
(2) Vsakemu obdol žencu je zagotovljena pravica do obrambe.
II-109. Člen
Načeli zakonitosti in sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni
(1) Nih če ne sme biti obsojen zaradi storitve ali opustitve, za katero v času, ko je bila storjena,
nacionalno ali mednarodno pravo ni dolo čalo, da je kazniva. Prav tako se mu ne sme izre čit ežja
kazen od tiste, ki je bila zagro žena v času storitve dejanja. Če je bila v času po storitvi dejanja z
zakonom predpisana milej ša kazen, se uporabi ta.
(2) Ta člen ne izklju čuje sojenja in kaznovanja osebe zaradi storitve ali opustitve, ki je bila v času, ko
je bila storjena, kazniva po splo šnih na čelih, ki jih priznava skupnost narodov.
(3) Kazen ne sme biti nesorazmerna s kaznivim dejanjem.
II-110. Člen
Pravica, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat
Nihče ne sme biti ponovno v kazenskem postopku ali kaznovan zaradi kaznivega dejanja, za katero je
bil v Uniji v skladu z zakonom s pravnomo čno sodbo že opro ščen ali obsojen.C 310/52 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
VII. NASLOV
SPLO ŠNE DOLO ČBE O RAZLAGI
IN UPORABI LISTINE
II-111. Člen
Področ je uporabe
(1) Določbe te listine se uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije Unije ob spo štovanju
načela subsidiarnosti, za dr žave članice pa samo, ko izvajajo pravo Unije. Zato spoš tujejo pravice,
upoštevajo na čela in spodbujajo njihovo uporabo v skladu s svojimi pristojnostmi in ob spoš tovanju
meja pristojnosti Unije, ki so ji dodeljene v drugih delih Ustave.
(2) Ta listina ne raz širja podro čja uporabe prava Unije preko pristojnosti Unije in ne ustvarja
nikakr šnih novih pristojnosti ali nalog Unije, pa tudi ne spreminja pristojnosti in nalog, opredeljenih
v drugih delih Ustave.
II-112. Člen
Podro čje uporabe in razlaga pravic in na čel
(1) Kakr šno koli omejevanje uresni čevanja pravic in svobo ščin, ki jih priznava ta listina, mora biti
predpisano z zakonom in spoš tovati bistveno vsebino teh pravic in svobo ščin. Ob upo števanju na čela
sorazmernosti so omejitve dovoljene samo, če so potrebne in če dejansko izpolnjujejo cilje v
splo šnem interesu, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi za ščite pravic in svobo ščin drugih.
(2) Pravice, ki jih priznava ta listina in ki jih urejajo dolo čbe drugih delov Ustave, se uresni čujejo v
skladu s pogoji in v mejah, opredeljenih v teh delih.(3) Kolikor ta listina vsebuje pravice, ki ustrezajo pravicam, zagotovljenim z Evropsko konvencijo o
varstvu človekovih pravic in temeljnih svobo ščin, sta vsebina in obseg teh pravic enaka kot vsebina in
obseg pravic, ki ju dolo ča navedena konvencija. Ta dolo čba ne prepre čuješiršega varstva po pravu
Unije.
(4) Kolikor so v tej listini priznane temeljne pravice, kot izhajajo iz skupnih ustavnih tradicij dr žav
članic,
je treba te pravice razlagati skladno s temi tradicijami.
(5) Določbe te listine, v katerih so dolo čena na čela, se lahko izvajajo z akti institucij, organov,
uradov in agencij Unije ter akti dr žavčlanic za izvajanje prava Unije v skladu z njihovimi
pristojnostmi. Nanje se sme pred sodišč i sklicevati samo pri razlagi teh aktov in pri odlo čanju o
njihovi zakonitosti.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/53
(6) Nacionalne zakonodaje in obi čaji se morajo v celoti upo števati v skladu s to listino.
(7) Sodi šča Unije in dr žavčlanic ustrezno upo števajo pojasnila, pripravljena kot vodilo za razlago
Listine o temeljnih pravicah.
II-113. Člen
Raven varstva
Nobena dolo čba te listine se ne sme razlagati kot omejevanje ali zo ževanje človekovih pravic in
temeljnih svobo ščin, ki jih priznavajo pravo Unije, mednarodno pravo in mednarodni sporazumi,
katerih pogodbenice so Unija ali vse dr žave članice, predvsem Evropska konvencija o varstvu
človekovih pravic in temeljnih svobo ščin ter ustave dr žavčlanic.
II-114. Člen
Prepoved zlorabe pravic
Nobene dolo čbe te listine se ne sme razlagati, kot da podeljuje pravico opravljanja kakr šne koli
dejavnosti ali storitve kakr šnega koli dejanja, katerega cilj bi bil odpraviti pravice in svobo ščine,
priznane v tej listini, ali jih omejiti bolj, kakor je predvideno v tej listini.C 310/54 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III. DEL
POLITIKE IN DELOVANJE UNIJE
I. NASLOV
SPLO ŠNE DOLO ČBE
III-115. Člen
Unija zagotavlja notranjo usklajenost politik in dejavnosti iz tega dela ob upo števanju vseh svojih
ciljev in v skladu z na čelom prenosa pristojnosti.
III-116. Člen
V vseh dejavnostih iz tega dela si Unija prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med
ženskami in mo škimi.
III-117. Člen
Pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti iz tega dela, Unija upo števa zahteve, ki so
povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne za ščite,
bojem proti socialni izključ enosti in visoko stopnjo izobra ževanja in usposabljanja ter varovanjem
človekovega zdravja.
III-118. Člen
Pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti iz tega dela, si Unija prizadeva za boj proti
diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepri čanja, invalidnosti, starosti ali
spolne usmerjenosti.
III-119. Člen
Zahteve varstva okolja je treba vklju čevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti iz tega dela,
zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja.
III-120. Člen
Pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije se upo števajo zahteve varstva
potroš nikov.
III-121. Člen
Pri oblikovanju in izvajanju politik Unije na podro čju kmetijstva, ribi štva, prometa, notranjega trga,
raziskav in tehnolo škega razvoja ter vesolja, Unija in dr žave članice v celoti upo števajo zahteve po16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/55
dobrem po čutju živali kot čutečih bitij, pri čemer spoš tujejo zakonodajne ali upravne predpise in
ustaljene obi čaje dr žavčlanic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dedišč ine.
III-122. Člen
Ne glede na I-5., III-166., III-167. in III-238. člen Ustave ter ob upo števanju polo žaja, ki ga imajo
službe splo šnega gospodarskega interesa v okviru skupnih vrednot Unije, pa tudi njihove vloge pri
pospe ševanju socialne in teritorialne povezanosti, skrbijo Unija in dr žave članice v mejah svojih
pristojnosti na podro čju uporabe Ustave za to, da takš ne slu žbe delujejo na podlagi na čel in pogojev,
zlasti ekonomskih in finan čnih, ki jim omogo čajo izpolnjevanje njihovih nalog. Z evropskimi zakoni
se dolo čijo ta na čela in pogoji ne glede na pristojnosti dr žavčlanic, da v skladu z Ustavo nudijo,
naroč ajo in financirajo take slu žbe.
II. NASLOV
NEDISKRIMINACIJA IN DR ŽAVLJANSTVO
III-123. Člen
Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo pravila o prepovedi diskriminacije zaradi
državljanstva iz drugega odstavka I-4. člena Ustave.
III-124. Člen
(1) Ne glede na druge dolo čbe Ustave in v mejah pristojnosti, ki so z njo dodeljene Uniji, lahko Svet
z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni sprejme potrebne ukrepe za boj proti diskriminaciji na
podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepri čanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.
Svet odlo ča soglasno po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta.
(2) Ne glede na prejš nji odstavek se lahko z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo
temeljna na čela za spodbujevalne ukrepe Unije in opredeli tak šne ukrepe v podporo ukrepom dr žav
članic, ki prispevajo k uresni čevanju ciljev iz prej šnjega odstavka, brez usklajevanja njihovih zakonov
in upravnih predpisov.
III-125. Člen
(1) Če je ukrepanje Unije potrebno za olaj šanje uresni čevanja pravice iz to čke a) drugega odstavka I-
10. člena Ustave vseh dr žavljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja in če v Ustavi niso
predvidena potrebna pooblastila, se lahko z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni v ta namensprejmejo ukrepi.C 310/56 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Za namene enake tistim iz prej šnjega odstavka in če v Ustavi niso predvidena potrebna
pooblastila, se lahko ukrepi v zvezi s potnimi listinami, osebnimi izkaznicami, dovoljenji za
prebivanje ali drugimi takimi listinami, ter ukrepi v zvezi s socialnim varstvom ali socialno za ščito
dolo čijo z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom Sveta. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z
Evropskim parlamentom.
III-126. Člen
Z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom Sveta se opredeli podrobna ureditev za uresni čevanje
pravice iz točke b) drugega odstavka I-10. člena Ustave vsakega dr žavljana Unije, da voli in je voljen
na ob činskih volitvah in volitvah v Evropski parlament v dr žavičlanici, v kateri prebiva, ne da bi bil
državljan te dr žave. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom. Ta ureditev
lahko predvideva izjeme, kadar so utemeljene s te žavami, zna čilnimi za neko dr žavo članico.
Pravica voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament se izvrš uje ne glede na prvi odstavek III-
330. člena Ustave in ukrepe, sprejete za njegovo izvajanje.
III-127. Člen
Države članice sprejmejo predpise, potrebne za zagotovitev diplomatske in konzularne za ščite
državljanov Unije v tretjih dr žavah, kakor je dolo čeno v to čki c) drugega odstavka I-10. člena Ustave.
Države članice začnejo mednarodna pogajanja, nujna za zagotovitev te za ščite.
Z evropskim zakonom Sveta se lahko dolo čijo ukrepi, potrebni za olaj šanje zagotavljanja te za ščite.
Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
III-128. Člen
Jeziki, v katerih se ima vsak dr žav ljan Unije pravico obrniti na katero koli institucijo ali organ iz točke
d) drugega odstavka I-10. člena Ustave in prejeti odgovor, so navedeni v prvem odstavku IV-
448. člena Ustave. Institucije in posvetovalni organi iz to čke d) drugega odstavka I-10. člena Ustave,
so tisti iz drugega pododstavka prvega odstavka I-19. člena, I-30., I-31. in I-32. člena Ustave ter
evropski varuh človekovih pravic.
III-129. Člen
Komisija poro ča o uporabi I-10. člena Ustave in tega naslova Evropskemu parlamentu, Svetu in
Ekonomsko-socialnemu odboru vsaka tri leta. V tem poro čilu je treba upo števati razvoj Unije.
Na podlagi tega poro čila in ne glede na druge dolo čbe Ustave se lahko z evropskim zakonom ali
okvirnim zakonom Sveta dopolnijo pravice iz I-10. člena Ustave. Svet odlo ča soglasno po pridobitvi
odobritve Evropskega parlamenta. Zadevni zakon ali okvirni zakon ne za čne veljati, dokler ga
države članice ne potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi dolo čbami.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/57
III. NASLOV
NOTRANJE POLITIKE IN UKREPI
I. POGLAVJE
NOTRANJI TRG
1. ODDELEK
VZPOSTAVITEV IN DELOVANJE NOTRANJEGA TRGA
III-130. Člen
(1) Unija sprejme ukrepe za vzpostavitev ali zagotavljanje delovanja notranjega trga v skladu z
ustreznimi dolo čbami Ustave.
(2) Notranji trg zajema obmo čje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z Ustavo zagotovljen
prosti pretok oseb, storitev, blaga in kapitala.
(3) Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe, v katerih dolo či smernice in
pogoje, potrebne za zagotavljanje uravnotež enega napredka na vseh zadevnih podro čjih.
(4) Komisija pri oblikovanju predlogov za doseganje ciljev iz prvega in drugega odstavka tega člena
upošteva obseg prizadevanj, ki jih bodo morala nekatera gospodarstva zaradi razlik v razvoju
ohranjati za vzpostavitev notranjega trga, in lahko predlaga ustrezne ukrepe.Če so ti ukrepi oblikovani kot izjeme, morajo biti po svoji naravi za časne in smejo povzro čiti
najmanj šem o žne motnje v delovanju notranjega trga.
III-131. Člen
Državečlanice se med seboj posvetujejo o sprejetju skupnih ukrepov, zato da na delovanje notranjega
trga ne bi vplivali ukrepi, ki bi jih bila prisiljena sprejeti ena od dr žavčlanic ob resnih notranjih
nemirih z negativnim vplivom na javni red in mir, v primeru vojne, resnih mednarodnih napetosti, ki
bi pomenile vojno nevarnost, ali zaradi izpolnjevanja obveznosti, ki jih je prevzela za ohranjanje
miru in mednarodne varnosti.
III-132. Člen
Če bi ukrepi, sprejeti v primerih iz III-131. in III-436. člena Ustave povzro čili izkrivljanje pogojev
konkurence na notranjem trgu, Komisija skupaj z zadevno dr žavo članico preuči, kako bi lahko te
ukrepe prilagodila pravilom, dolo čenim v Ustavi.C 310/58 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Ne glede na postopek iz III-360. in III-361. člena Ustave, lahko Komisija ali katera koli dr žavačlanica
predlo ži zadevo neposredno Sodi šču,če Komisija ali dr žava članica meni, da druga dr žava članica
zlorablja pooblastila iz III-131. in III-436. člena Ustave. Sodi šče odlo ča o zadevi ob izključitvi
javnosti.
2. ODDELEK
PROSTI PRETOK OSEB IN STORITEV
1. pododdelek
Delavci
III-133. Člen
(1) Delavci imajo pravico do prostega gibanja v Uniji.
(2) Prepovedana je vsakr šna diskriminacija na podlagi dr žavljanstva delavcev dr žavčlanic v zvezi z
zaposlitvijo, pla čilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji.
(3) Delavci imajo ob upo števanju omejitev, utemeljenih z javnim redom, javno varnostjo in javnim
zdravjem, pravico:a) sprejeti ponujeno delovno mesto;
b) se v ta namen na območju dr žavčlanic prosto gibati;
c) bivati v dr žavičlanici zaradi zaposlitve skladno z dolo čbami zakonov ali upravnih predpisov, ki
urejajo zaposlovanje dr žavljanov te dr žave;
d) ostati na ozemlju dr žave članice po prenehanju zaposlitve v tej dr žavi pod pogoji, zajetimi v
evropskih uredbah, ki jih sprejme Komisija.
(4) Ta člen se ne uporablja pri zaposlovanju v dr žavni upravi.
III-134. Člen
Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo potrebni ukrepi za uresni čevanje prostega
gibanja delavcev iz prejš njega člena. Sprejmejo se po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.
Cilj takih evropskih zakonov ali okvirnih zakonov je zlasti:
a) zagotovitev tesnega sodelovanja med posameznimi dr žavnimi zavodi za zaposlovanje;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/59
b) odpravljanje tistih upravnih postopkov in praks ter predpisanih rokov za dostop do prostih
delovnih mest, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje ali predhodno sklenjenih sporazumov med
državami članicami in katerih ohranitev bi ovirala liberalizacijo gibanja delavcev;
c) odpravljanje vseh predpisanih rokov in drugih omejitev, predvidenih z nacionalno zakonodajo ali
predhodno sklenjenimi sporazumi med dr žavami članicami, ki glede svobodne izbire zaposlitve
za delavce iz drugih dr žavčlanic dolo čajo druga čne pogoje od tistih, ki veljajo za doma če delavce;
d) vzpostavitev ustreznih mehanizmov, ki povezujejo ponudbe s proš njami za zaposlitev in olaj šajo
doseganje ravnote žja med ponudbo in povpra ševanjem na trgu delovne sile tako, da nista
ogro žena življenjska raven in raven zaposlenosti v posameznih regijah in industrijskih vejah.
III-135. Člen
V okviru skupnega programa dr žavečlanice spodbujajo izmenjavo mladih delavcev.
III-136. Člen
(1) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo takš ni ukrepi na podro čju socialne
varnosti, kakr šni so potrebni za zagotovitev prostega gibanja delavcev; v ta namen se vzpostavi
ureditev, ki zaposlenim in samozaposlenim delavcem migrantom in njihovim vzdr ževancem
zagotavlja:
a) se števanje vseh dob, ki se upo števajo po zakonodajah razli čnih dr žav, za pridobitev in ohranjanje
pravice do dajatev ter za izra čun vi šine dajatev;
b) izpla čevanje dajatev osebam s prebivali ščem na ozemlju dr žavčlanic.
(2) Kadar član Sveta meni, da bi osnutek evropskega zakona ali okvirnega zakona iz prej šnjega
odstavka vplival na temeljne vidike njegovega sistema socialne varnosti, vklju čno z njegovim
obsegom ali finan čno strukturo, ali bi vplival na finan čno uravnotež enost sistema, lahko zahteva, da
se
zadeva predlo ži Evropskemu svetu. V tem primeru se postopek iz III-396. člena Ustave za časno
prekine. Po razpravi Evropski svet v štirih mesecih od te za časne prekinitve bodisi:
a) vrne osnutek Svetu, ki končaz a časno prekinitev postopka iz III-396. člena Ustave, ali
b) od Komisije zahteva, da predlo ži nov predlog; v tem primeru se šteje, da prvotno predlagani akt
ni bil sprejet.C 310/60 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
2. pododdelek
Svoboda ustanavljanja
III-137. Člen
V okviru tega pododdelka so omejitve glede svobode ustanavljanja za dr žavljane ene dr žavečlanice na
ozemlju druge dr žave članice prepovedane. Ta prepoved se uporablja tudi za omejitve pri
ustanavljanju agencij, podru žnic ali hč erinskih dru žbd ržavljanov katere koli dr žavečlanice s sede žem
na ozemlju katere koli dr žave članice.
Svoboda ustanavljanja zajema pravico dr žavljanov dr žavečlanice, da na ozemlju druge dr žavečlanice
začnejo opravljati in opravljajo dejavnost kot samozaposlene osebe ter pravico do ustanovitve in
vodenja podjetij, zlasti dru žb ali podjetij iz drugega odstavka III-142. člena Ustave, pod pogoji, ki jih
ob upo števanju 4. oddelka o kapitalu in pla čilih iz tega dela za svoje dr žavljane dolo ča zakonodaja
države članice, v kateri se taka ustanovitev izvede.
III-138. Člen
(1) Z evropskimi okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi za uresni čevanje svobode ustanavljanja v
zvezi s posamezno dejavnostjo. Sprejmejo se po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.
(2) Evropski parlament, Svet in Komisija izvajajo naloge, ki jih imajo po prej šnjem odstavku, zlasti
tako da:a) praviloma prednostno obravnavajo dejavnosti, pri katerih svoboda ustanavljanja pomembno
prispeva k razvoju proizvodnje in trgovine;
b) zagotavljajo tesno sodelovanje med pristojnimi organi v dr žavah članicah, da se seznanijo s
stanjem raznih dejavnosti v Uniji;
c) odpravljajo tiste upravne postopke in prakse, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje ali predhodno
sklenjenih sporazumov med dr žavami članicami, katerih ohranitev bi ovirala svobodo
ustanavljanja;
d) zagotavljajo, da delavci ene dr žave članice, zaposleni na ozemlju druge dr žav
e članice, lahko
ostanejo na tem ozemlju, zato da tam za čnejo dejavnosti kot samozaposlene osebe, kadar
izpolnjujejo pogoje, ki naj bi jih izpolnjevali, čeb ivt od r žavo vstopili ob nameravanem za četku
te dejavnosti;
e) omogo čajo dr žavljanom ene dr žavečlanice, da pridobijo in uporabljajo nepremi čnine na ozemlju
druge dr žavečlanice, kolikor to ni v nasprotju z na čeli iz drugega odstavka III-227. člena Ustave;
f) postopno odpravljajo omejitve glede svobode ustanavljanja v vseh zadevnih panogah, tako glede
pogojev za ustanavljanje agencij, podru žnic ali hčerinskih dru žb na ozemlju dr žave članice in
tudi glede pogojev za dostop osebja mati čnega podjetja do vodilnih ali nadzornih delovnih mest
v teh agencijah, podru žnicah ali hč erinskih dru žbah;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/61
g) usklajujejo, kolikor je to potrebno, za ščitne ukrepe, ki jih od dru žb ali podjetij iz
drugega odstavka III-142. člena Ustave za za ščito interesov dru žbenikov in tretjih zahtevajo
države članice, zato da bi te za ščitne ukrepe izena čili v vsej Uniji;
h) zagotavljajo, da pomo či, ki jih dodeljujejo dr žavečlanice, ne izkrivljajo pogojev za ustanavljanje.
III-139. Člen
Ta pododdelek se v posamezni dr žavičlanici ne uporablja za tiste dejavnosti, ki so v tej dr žavi
povezane, četudi ob časno, z izvajanjem javne oblasti.
Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo či, da se za nekatere dejavnosti ta pododdelek
ne uporablja.
III-140. Člen
(1) Ta pododdelek in ukrepi, sprejeti v skladu z njim, ne vplivajo na uporabo dolo čb zakonov ali
upravnih predpisov, ki predvidevajo posebno obravnavo tujih dr žavljanov zaradi javnega reda,
javne varnosti ali javnega zdravja.
(2) Z evropskimi okvirnimi zakoni se uskladijo nacionalni predpisi iz prej šnjega odstavka.
III-141. Člen
(1) Z evropskimi okvirnimi zakoni se samozaposlenim osebam olaj šaz a četek opravljanja in
opravljanje njihove dejavnosti. V njih je zajeto:
a) vzajemno priznavanje diplom, spri čeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah;
b) uskladitev dolo čb zakonov ali upravnih predpisov v dr žavah članicah, ki se nana šajo na za četek
opravljanja in opravljanje dejavnosti samozaposlenih oseb.
(2) Pri zdravstvenih delavcih, zdravstvenih sodelavcih in farmacevtih je postopno odpravljanje
omejitev odvisno od uskladitve pogojev za opravljanje teh poklicev v posameznih dr žavah članicah.
III-142. Člen
Družbe ali podjetja, ustanovljena v skladu z zakonodajo posamezne dr žave članice, ki imajo
statutarni sede ž, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja v Uniji, se v tem pododdelku obravnavajo
enako kakor fizi čne osebe, ki so dr žavljani dr žavčlanic.
„Družbe ali podjetja “pomeni dru žbe ali podjetja, ustanovljena po civilnem ali gospodarskem pravu,
vklju čno z zadrugami, in druge pravne osebe javnega ali zasebnega prava z izjemo neprofitnih.C 310/62 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-143. Člen
Ne glede na uporabo drugih dolo čb Ustave priznajo dr žavečlanice dr žavljanom drugih dr žavčlanic
enako obravnavanje glede udele žbe v kapitalu dru žb ali podjetij iz drugega odstavka prej šnjega člena.
3. pododdelek
Svoboda opravljanja storitev
III-144. Člen
V okviru tega pododdelka so omejitve svobode opravljanja storitev v Uniji prepovedane za dr žavljane
državčlanic, ki imajo sede žv eni od dr žavčlanic, vendar ne v dr žavičlanici osebe, ki so ji storitve
namenjene.
Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo či, da se ta pododdelek uporablja tudi za
državljane tretje dr žave, ki opravljajo storitve in imajo sede žv Uniji.
III-145. Člen
Storitve so v smislu te ustave „storitve “takrat, kadar se praviloma opravljajo za plačilo in kolikor jih
ne urejajo dolo čbe o prostem pretoku blaga, kapitala in oseb.
K„storitvam “seštejejo zlasti:
a) dejavnosti industrijskega zna čaja;
b) dejavnosti trgovinskega zna čaja;
c) obrtne dejavnosti;
d) dejavnosti samostojnih poklicev.
Ne glede na dolo čbe 2. pododdelka o svobodi ustanavljanja lahko ponudnik, zato da zagotovi
storitev, začasno izvaja svojo dejavnost v dr žavičlanici, v kateri se ta storitev opravlja, pod enakimi
pogoji, kakr šne dr žava predpisuje svojim dr žavljanom.
III-146. Člen
(1) Svobodno opravljanje prevoznih storitev urejajo dolo čbe 7. oddelka III. poglavja tega dela o
prometu.
(2) Liberalizacija ban čnih in zavarovalni ških storitev, povezanih s pretokom kapitala, se izvaja
skladno z liberalizacijo pretoka kapitala.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/63
III-147. Člen
(1) Z evropskimi okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi za doseganje liberalizacije posameznih
storitev. Sprejme se po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.
(2) V evropskih okvirnih zakonih iz prej šnjega odstavka imajo praviloma prednost tiste storitve, ki
neposredno vplivajo na proizvodne stro ške ali katerih liberalizacija spodbuja blagovno menjavo.
III-148. Člen
Državečlanice si prizadevajo liberalizirati storitve v ve čjem obsegu, kakor zahteva evropski okvirni
zakon, sprejet v skladu s prej šnjim členom, če to dopu ščajo njihove gospodarske razmere in stanje
zadevnega gospodarskega sektorja.V ta namen Komisija pripravi priporoč ila za zadevne dr žavečlanice.
III-149. Člen
Dokler omejitve svobode opravljanja storitev niso odpravljene, uporabljajo dr žavečlanice te omejitve
brez diskriminacije glede na dr žavljanstvo ali prebivali šče za vse osebe, ki opravljajo storitve iz prvega
odstavka III-144. člena Ustave.
III-150. Člen
III-139. do III-142. člen Ustave se uporabljajo za zadeve, ki jih obravnava ta pododdelek.
3. ODDELEK
PROSTI PRETOK BLAGA
1. pododdelek
Carinska unija
III-151. Člen
(1) Unija vklju čuje carinsko unijo, ki zajema vso blagovno menjavo in med dr žavami članicami
prepoveduje carine pri uvozu in izvozu ter vse dajatve z enakim u činkom, poleg tega pa uvaja skupno
carinsko tarifo v odnosih s tretjimi dr žavami.
(2) Četrti odstavek tega člena in 3. pododdelek tega oddelka o prepovedi koli činskih omejitev se
uporabljata za izdelke s poreklom iz dr žavčlanic in za izdelke, ki prihajajo iz tretjih dr žav in so v
državah članicah v prostem prometu.C 310/64 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Za izdelke iz tretjih dr žav velja, da so v prostem prometu v neki dr žavičlanici, če so bile v tej
državičlanici zanje opravljene uvozne formalnosti in plač ane vse predpisane carine ali dajatve z
enakim u činkom in če te carine ali dajatve niso bile v celoti ali delno povrnjene.
(4) Carine pri uvozu in izvozu ter vse dajatve z enakim u činkom so med dr žavami članicami
prepovedane. Ta prepoved se uporablja tudi za carine fiskalne narave.
(5) Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe in sklepe, v katerih dolo či carine skupne
carinske tarife.(6) Komisija pri izvajanju nalog, ki so ji zaupane v tem členu, upo števa:
a) potrebo po pospe ševanju trgovine med dr žavami članicami in tretjimi dr žavami;
b) razvoj pogojev konkurence znotraj Unije, če omogo čajo izbolj šanje konkuren čnosti podjetij;
c) potrebe Unije glede preskrbe s surovinami in polizdelki; pri tem Komisija skrbi, da med dr žavami
članicami ni izkrivljanja pogojev konkurence glede kon čnih izdelkov;
d) potrebo po tem, da se izogne resnim motnjam v gospodarstvih dr žavčlanic ter da se zagotovi
racionalen razvoj proizvodnje in razmah potro šnje znotraj Unije.
2. pododdelek
Carinsko sodelovanje
III-152. Člen
V okviru podro čja uporabe Ustave se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo ukrepi za
okrepitev carinskega sodelovanja med dr žavami članicami ter med njimi in Komisijo.
3. pododdelek
Prepoved koli činskih omejitev
III-153. Člen
Med dr žavami članicami so prepovedane koli činske omejitve pri uvozu in izvozu ter vsi ukrepi z
enakim u činkom.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/65
III-154. Člen
Prejšnjičlen ne izklju čuje prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali blagu v tranzitu, čes o
utemeljene z javno moralo, javnim redom ali javno varnostjo, varovanjem zdravja in življenja ljudi,
živali ali rastlin, varstvom nacionalnih bogastev z umetni ško, zgodovinsko ali arheolo ško vrednostjo
ali z varstvom industrijske ali poslovne lastnine. Vendar te prepovedi ali omejitve ne smejo biti
sredstvo za samovoljno diskriminacijo ali prikrito omejevanje trgovine med drž avami članicami.
III-155. Člen
(1) Dr žave članice prilagodijo vse dr žavne monopole trž ne narave, s čimer zagotovijo, da je
odpravljena vsakr šna diskriminacija glede pogojev nabave in tr ženja blaga med dr žavljani
državčlanic.
Tačlen se uporablja za vse organizacije, s katerimi dr žavačlanica pravno ali dejansko, neposredno ali
posredno nadzoruje, dolo ča ali ob čutno vpliva na uvoz ali izvoz med dr žavami članicami. Uporablja
se tudi za monopole, ki jih dr žava prenese na druge.
(2) Dr žave članice se vzdr žijo uvajanja kakr šnih koli novih ukrepov, ki so v nasprotju z na čeli iz
prejš njega odstavka ali ki omejujejo podro čje uporabe členov o prepovedi carin in koli činskih
omejitev med dr žavami članicami.
(3) Čed ržavni monopol trž ne narave vsebuje pravila, ki naj olaj šajo prodajo kmetijskih proizvodov
ali pridobitve kar najbolj šega izkupi čka zanje, je treba pri uporabi tega člena storiti vse potrebno za
zagotovitev enakovrednih za ščitnih ukrepov glede zaposlovanja in življenjske ravni posameznih
proizvajalcev.
4. ODDELEK
KAPITAL IN PLA ČILA
III-156. Člen
V okviru tega oddelka so prepovedane vse omejitve pretoka kapitala in pla čil med
državami članicami ter med dr žavami članicami in tretjimi dr žavami.
III-157. Člen
(1) Prej šnjičlen ne vpliva na uporabo tistih omejitev za tretje dr žave, ki so obstajale po
nacionalnem pravu ali pravu Unije na dan 31. decembra 1993 in so bile sprejete glede pretokakapitala v tretje dr žave ali iz njih, nana šajo pa se na neposredne nalo žbe, tudi nalo žbe v
nepremi čnine, ustanavljanje, opravljanje finan čnih storitev ali na sprejem vrednostnih papirjev na
trge kapitala. Ob upo števanju omejitev, ki obstajajo v nacionalni zakonodaji Estonije in Mad žarske, je
zadevni datum 31. december 1999.C 310/66 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi glede pretoka kapitala v
tretje dr žave ali iz njih, ki se nana šajo na neposredne nalo žbe, tudi nalo žbe v nepremi čnine,
ustanavljanje, opravljanje finan čnih storitev ali na sprejem vrednostnih papirjev na trge kapitala.
Evropski parlament in Svet si v kar najve čjem obsegu prizadevata dose či cilj prostega pretoka kapitala
med dr žavami članicami in tretjimi dr žavami ter ne glede na druge dolo čbe Ustave.
(3) Ne glede na prej šnji odstavek se lahko le z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom Sveta
dolo čijo ukrepi, ki pomenijo v pravu Unije nazadovanje glede liberalizacije pretoka kapitala v tretje
države ali iz njih. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
III-158. Člen
(1) III-156. člen Ustave ne vpliva na pravice dr žavčlanic, da:
a) uporabljajo ustrezne predpise svojega dav čnega prava, v katerih so razli čno obravnavani dav čni
zavezanci, ki niso v enakem polo žaju glede na prebivali šče ali kraj, v katerem je nalo žen njihov
kapital;
b) sprejmejo vse potrebne ukrepe za prepre čevanje kr šitev nacionalnih zakonov ali upravnih
predpisov, zlasti na podro čju obdav čitve in bonitetnega nadzora finan čnih institucij, ali dolo čijo
postopke za prijavo pretoka kapitala za namene upravnih ali statisti čnih informacij ali sprejmejo
ukrepe, ki so upravi čeni zaradi javnega reda ali javne varnosti.
(2) Ta oddelek ne vpliva na veljavnost tistih omejitev pravice do ustanavljanja, ki so zdru žljive z
Ustavo.
(3) Ukrepi in postopki iz prvega in drugega odstavka tega člena ne smejo biti sredstvo samovoljne
diskriminacije ali prikritega omejevanja prostega pretoka kapitala in plač il iz III-156. člena Ustave.
(4) Če ni evropskega zakona ali okvirnega zakona iz tretjega odstavka prej šnjeg ačlena, lahko
Komisija, ali če v treh mesecih od zahteve zadevne dr žave članice Komisija ni sprejela evropskega
sklepa, Svet, sprejme evropski sklep, s katerim potrdi, da se omejevalni dav čni ukrepi, ki jih sprejme
država članica glede ene ali ve čtretjih dr žav,štejejo za zdru žljive z Ustavo, kolikor so utemeljeni z
enim od ciljev Unije in so zdru žljivi s pravilnim delovanjem notranjega trga. Na pro šnjo dr žave
članice Svet odlo ča soglasno.
III-159. Člen
Kadar v izjemnih okoli ščinah pretok kapitala v tretje dr žave ali iz njih povzro ča ali grozi, da bo
povzro čil resne tež ave pri delovanju ekonomske in monetarne unije, lahko Svet na predlog Komisije
sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi uvede za ščitne ukrepe glede tretjih dr žav za obdobje16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/67
najve čšestih mesecev, če so taki ukrepi izrecno potrebni. Svet odlo ča po posvetovanju z
Evropsko centralno banko.
III-160. Člen
Če je to potrebno za doseganje ciljev iz III-257. člena Ustave, zlasti kar zadeva prepre čevanje in boj
proti terorizmu in sorodnim dejavnostim, se z evropskimi zakoni dolo či okvir upravnih ukrepov
glede pretoka kapitala in pla čil, kot so zamrznitev sredstev, finan čnega premo ženja ali ekonomskih
dobi čkov, ki pripadajo ali so v posesti ali imetni štvu fizi čnih ali pravnih oseb, skupin ali subjektov, ki
niso dr žavni subjekti.
Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe za izvajanje evropskih zakonov iz
prejš njega odstavka.
Akti iz tega člena vklju čujejo potrebne dolo čbe o pravnih jamstvih.
5. ODDELEK
PRAVILA O KONKURENCI
1. pododdelek
Pravila za podjetja
III-161. Člen
(1) Kot nezdru žljivi z notranjim trgom so prepovedani vsi sporazumi med podjetji, sklepi
podjetni ških zdru ženj in usklajena ravnanja, ki bi lahko prizadeli trgovino med dr žavami članicami in
katerih cilj oziroma posledica je prepre čevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na notranjem
trgu, zlasti tisti, ki:
a) neposredno ali posredno dolo čajo nakupne ali prodajne cene ali druge pogoje poslovanja;
b) omejujejo ali nadzorujejo proizvodnjo, trge, tehni čni razvoj ali nalo žbe;
c) dolo čajo razdelitev trgov in virov nabave;
d) uvajajo neenake pogoje za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji in jih tako
postavljajo v podrejen konkuren čni polo žaj;
e) pogojujejo sklepanje pogodb s tem, da sopogodbeniki sprejmejo dodatne obveznosti, ki po svoji
naravi ali glede na trgovinske obi čaje nimajo nikakr šne zveze s predmetom tak šnih pogodb.C 310/68 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Vsi sporazumi ali sklepi, ki jih ta člen prepoveduje, so nični.
(3) V naslednjih primerih se lahko dolo či, da se prvi odstavek tega člena ne uporablja za:
—sporazume ali skupine sporazumov med podjetji;
—sklepe ali skupine sklepov podjetni ških zdru ženj;
—usklajeno ravnanje ali skupine usklajenih ravnanj,
ki prispevajo k izbolj šanju proizvodnje ali distribucije blaga oziroma k spodbujanju tehni čnega ali
gospodarskega napredka, pri čemer zagotavljajo potroš nikom pravi čen dele ždose ženih koristi, in ki:
a) zadevnim podjetjem ne dolo čajo omejitev, ki za doseganje teh ciljev niso nujne;
b) takš nim podjetjem glede znatnega dela zadevnih izdelkov ne dajejo mo žnosti izklju čitve
konkurence.
III-162. Člen
Kot nezdru žljiva z notranjim trgom je prepovedana vsaka zloraba prevladujo čega polo žaja enega ali
večpodjetij na notranjem trgu ali njegovem znatnem delu, kolikor bi lahko prizadela trgovino med
državami članicami.
Takšna zloraba je zlasti:
a) neposredno ali posredno dolo čanje nepo štenih nakupnih ali prodajnih cen ali drugih nepo štenih
pogojev poslovanja;
b) omejevanje proizvodnje, trgov ali tehni čnega razvoja na škodo potroš nikov;
c) uporaba neenakih pogojev za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji, ki slednje
postavlja v podrejen konkuren čni polo žaj;
d) sklepanje pogodb, ki sopogodbenikom narekujejo sprejetje dodatnih obveznosti, ki po svoji
naravi ali glede na trgovinske obi čaje nimajo nikakr šne zveze s predmetom tak šnih pogodb.
III-163. Člen
Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe za uveljavitev na čel iz III-161. in III-162. člena
Ustave. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/69
Takšne uredbe se sprejmejo zlasti za:
a) zagotovitev upo števanja prepovedi iz prvega odstavka III-161. člena Ustave in prejš njega člena z
dolo čitvijo glob in periodi čnih denarnih kazni;
b) dolo čitev podrobnosti uporabe tretjega odstavka III-161. člena Ustave ob upo števanju potrebe po
zagotovitvi u činkovitega nadzora, pa tudi po čim ve čji poenostavitvi upravljanja;
c) opredelitev podro čja uporabe III-161. in III-162. člena Ustave v razli čnih gospodarskih panogah,
če je to potrebno;
d) opredelitev nalog Komisije in Sodi šča Evropske unije pri uporabi dolo čb iz tega odstavka;
e) dolo čitev razmerja med nacionalnimi zakonodajami na eni strani in tem pododdelkom ter
evropskimi uredbami, ki so bile sprejete v skladu s tem členom, na drugi strani.
III-164. Člen
Do začetka veljavnosti evropskih uredb, sprejetih v skladu s prej šnjim členom, se organi dr žavčlanic
odlo čajo glede dopustnosti sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj ter zlorabe prevladujo čega
polo žaja na notranjem trgu v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo in III-161. členom, zlasti
tretjim odstavkom navedenega člena, in III-162. členom Ustave.
III-165. Člen
(1) Ne glede na prejš njičlen Komisija zagotovi uporabo na čel iz III-161. in III-162. člena Ustave.
Komisija razišč e primere domnevne kr šitve teh na čel na predlog dr žavečlanice ali na lastno pobudo
in v sodelovanju s pristojnimi organi v dr žavah članicah, ki ji pomagajo. Če ugotovi kr šitev, predlaga
ustrezne ukrepe za njeno odpravo.
(2) Čes ek r šitev na čel iz prej šnjega odstavka ne odpravi, Komisija sprejme obrazlo žen evropski
sklep v katerem navede kr šitev na čel. Komisija lahko svoj sklep objavi in dr žavam članicam dovoli
sprejeti ustrezne ukrepe za izbolj šanje stanja, za katere dolo či pogoje in podrobnosti.
(3) Komisija lahko sprejme evropske uredbe glede skupine sporazumov, v zvezi s katerimi je Svet
sprejel evropsko uredbo v skladu s to čko b) drugega odstavka III-163. člena Ustave.
III-166. Člen
(1) Dr žave članice glede javnih podjetij ali podjetij, katerim so odobrile posebne ali izključne
pravice, ne smejo sprejeti ali ohraniti v veljavi nikakr šnih ukrepov, ki so v nasprotju z Ustavo, zlasti z
drugim odstavkom I-4. člena in III-161. do III-169. členom Ustave.C 310/70 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Podjetja, poobla ščena za opravljanje storitev splo šnega gospodarskega pomena, oziroma
podjetja, ki imajo zna čaj dohodkovnega monopola, ravnajo po dolo čbah Ustave, zlasti po dolo čbah o
konkurenci, kolikor uporaba tak šnih dolo čb pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki
so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v tak šnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z
interesi Unije.
(3) Komisija zagotovi uporabo tega člena in po potrebi sprejme ustrezne evropske uredbe ali sklepe.
2. pododdelek
Državne pomo či
III-167. Člen
(1) Razen če Ustava ne dolo čad r u g a če, je vsaka pomo č, ki jo dodeli dr žavačlanica, ali kakr šna koli
vrsta pomo čii zd r žavnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti
posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdru žljiva z notranjim trgom, kolikor
prizadene trgovino med dr žavami članicami.
(2) Z notranjim trgom je zdru žljivo naslednje:
a) pomo čsocialnega zna čaja, dodeljena posameznim potro šnikom, pod pogojem, da je dodeljena
brez diskriminacije glede na poreklo zadevnih izdelkov;
b) pomo čza povrnitev škode, ki so jo povzro čile naravne nesre če ali izjemni dogodki;
c) pomo č, dodeljena gospodarstvu nekaterih obmo čij Zvezne republike Nem čije, ki jih je prizadela
delitev Nem čije, kolikor je takš na pomo čpotrebna za nadomestilo gospodarske škode, ki jo je ta
delitev povzro čila. Pet let po začetku veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo lahko Svet na
predlog Komisije sprejme evropski sklep o razveljavitvi te to čke.
(3) Kot zdru žljivo z notranjim trgom se lahko šteje naslednje:
a) pomo čza pospe ševanje gospodarskega razvoja obmo čij, kjer je življenjska raven izjemno nizka
ali kjer je podzaposlenost velika in v regijah iz III-424. člena Ustave glede na njihov strukturni,
gospodarski in socialni polo žaj;
b) pomo čza pospe ševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za
odpravljanje resne motnje v gospodarstvu dr žav e članice;
c) pomo čza pospeš evanje razvoja dolo čenih gospodarskih dejavnosti ali dolo čenih gospodarskih
območij, kadar tak šna pomo čne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s
skupnimi interesi;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/71
d) pomo čza pospe ševanje kulture in ohranjanja kulturne dedi ščine, kadar takš na pomo čneškoduje
trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi;
e) druge vrste pomo či, kakr šne so lahko opredeljene v evropskih uredbah ali sklepih, ki jih Svet
sprejme na predlog Komisije.
III-168. Člen
(1) Komisija v sodelovanju z dr žavami članicami redno preverja vse njihove obstoječ e sisteme
pomo či. Slednjim predlaga ustrezne ukrepe, ki so potrebni za postopen razvoj ali delovanje
notranjega trga.
(2) Če Komisija po tem, ko je pozvala zadevne stranke k predlo žitvi pripomb, ugotovi, da pomo č,
ki jo je dodelila dr žavačlanica, ali pomo čiz dr žavnih sredstev ni zdru žljiva z notranjim trgom glede
na prejš njičlen, ali če se takš na pomo čzlorablja, sprejme evropski sklep, s katerim od zadevne dr žave
članice zahteva, da tak šno pomo čodpravi ali spremeni v roku, ki ji ga dolo či.
Če zadevna dr žavačlanica ne upo števa tega evropskega sklepa v predpisanem roku, lahko Komisija ali
katera koli zainteresirana dr žavačlanica, ne glede na III-360. in III-361. člen Ustave, zadevo predlo ži
neposredno Sodi šču Evropske unije.
Na predlog dr žavečlanice lahko Svet soglasno sprejme evropski sklep, da se dr žavna pomo č,k ij ot a
držav
ačlanica dodeli ali jo ima namen dodeliti, šteje kot zdru žljiva z notranjim trgom, ne glede na
dolo čbe prejš njega člena, ali evropskih uredb po III-169. členu Ustave, če takš en sklep upravi čujejo
izjemne okoli ščine. Če je Komisija glede takš ne pomo čiže spro žila postopek iz prvega pododstavka
tega odstavka, je posledica vlo žitve predloga zadevne dr žave članice pri Svetu za časna prekinitev
postopka do razglasitve stali šča Sveta.
Če v treh mesecih po vlo žitvi omenjenega predloga Svet svojega stali šča ne razglasi, odlo ča Komisija.
(3) Dr žave članice obvestijo Komisijo o vseh na črtih za dodelitev ali spremembo pomo či dovolj
zgodaj, da lahko predlo ži pripombe. Če meni, da takš en na črt glede na prejš njičlen ni zdru žljiv z
notranjim trgom, nemudoma spro ži postopek iz prejš njega odstavka. Zadevna dr žavačlanica ne sme
izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokon čna odlo čitev.
(4) Komisija lahko sprejme evropske uredbe o skupinah dr žavnih pomo či, za katere je Svet v skladu
s III-169. členom Ustave odlo čil, da so lahko izvzete od postopka iz prejš njega odstavka.C 310/72 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-169. Člen
Svet lahko na predlog Komisije sprejme uredbe za uporabo III-167. in III-168. člena Ustave, zlasti pa
lahko dolo či pogoje, pod katerimi se uporablja tretji odstavek prej šnjega člena in skupine pomo či, ki
so izvzete od postopka iz istega odstavka. Odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
6. ODDELEK
DOLO ČBE O DAVKIH
III-170. Člen
(1) Nobena dr žava članica ne uvaja, neposredno ali posredno, kakr šnih koli notranjih davkov na
izdelke drugih dr žavčlanic, ki bi bili vi šji od davkov, uvedenih neposredno ali posredno na
enakovrstne doma če izdelke.
Prav tako nobena dr žavačlanica ne uvaja takš nih notranjih davkov na izdelke drugih dr žavčlanic, s
katerimi bi posredno za ščitila druge izdelke.
(2) Kadar dr žavačlanica izdelke izva ža na ozemlje druge dr žavečlanice, povra čilo notranjih davkov
ne sme prese či notranjih davkov na omenjene izdelke, ki so bili uvedeni bodisi neposredno ali
posredno.
(3) Pri izvozu v druge dr žave članice se ne smejo odobriti odpustitve in povra čila drugih dajatev,
razen prometnih davkov, troš arin in drugih oblik posrednega obdav čenja, niti ni dovoljeno uvajati
izravnalnih dajatev ob uvozu iz dr žavčlanic, razen če so bile predvidene dolo čbe predhodno
odobrene za omejeno obdobje z evropskim sklepom, ki ga je Svet sprejel na predlog Komisije.
III-171. Člen
Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni Sveta se dolo čijo ukrepi za uskladitve zakonodaje dr žav
članic glede prometnih davkov, tro šarin in drugih oblik posrednega obdav čenja, če je ta uskladitev
potrebna za vzpostavitev ali delovanje notranjega trga in prepre čevanje izkrivljanja konkurence. Svet
odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Ekonomsko-socialnim odborom.
7. ODDELEK
SKUPNE DOLO ČBE
III-172. Člen
(1) Če Ustava ne dolo čad r u g a če, se ta člen uporablja za doseganje ciljev, dolo čenih v III-130. členu
Ustave. Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi za pribli ževanje dolo čb zakonov
in upravnih predpisov v dr žavah članicah, katerih predmet je vzpostavitev ali delovanje notranjega16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/73
trga. Tak šni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.
(2) Prej šnji odstavek se ne uporablja za dolo čbe o davkih, dolo čbe o prostem gibanju oseb, niti za
tiste, ki se nana šajo na pravice in interese zaposlenih.
(3) Komisija ima v svojih predlogih iz prvega odstavka tega člena, ki zadevajo zdravje, varnost,
varstvo okolja in varstvo potro šnikov, za izhodi šče visoko raven varstva, pri čemer zlasti upo števa
nova dognanja na podlagi znanstvenih dejstev. V okviru svojih dodeljenih pristojnosti si Evropski
parlament in Svet prizadevata za doseganje tega cilja.
(4) Če po sprejetju usklajevalnega ukrepa z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom ali z
evropsko uredbo Komisije dr žava članica meni, da je treba ohraniti nacionalne dolo čbe zaradi
pomembnih potreb iz III-154. člena Ustave, ali dolo čbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega
okolja, o teh dolo čbah, pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev, uradno obvesti Komisijo.
(5) Ne glede na prej šnji odstavek pa, če po sprejetju usklajevalnega ukrepa z evropskim zakonom ali
okvirnim zakonom ali z uredbo Komisije, dr žava članica meni, da je treba na podlagi novih
znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja uvesti nacionalne dolo čbe zaradi
problema, ki je specifi čen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, o na črtovanih
dolo čbah, pa tudi o razlogih zanje, uradno obvesti Komisijo.
(6) Komisija v šestih mesecih po uradnih obvestilih iz četrtega in petega odstavka tega člena sprejme
evropski sklep, s katerim odobri ali zavrne nacionalne dolo čbe, potem ko preveri, ali so morda
sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med dr žavami članicami in ali
ovirajo delovanje notranjega trga.
Če Komisija v tem roku ne sprejme nobene odlo čitve, se šteje, da so nacionalne dolo čbe iz četrtega in
petega odstavka tega člena odobrene.
Če to upravi čuje zahtevnost zadeve in če ni nevarnosti za zdravje ljudi, lahko Komisija zadevno
držav o članico uradno obvesti, da se rok iz tega odstavka lahko podalj ša za nadaljnje obdobje najve č
šestih mesecev.
(7) Če se v skladu s prej šnjim odstavkom dr žavičlanici dovoli ohranitev ali uvedba nacionalnih
dolo čb, ki se ne skladajo z usklajevalnim ukrepom, Komisija nemudoma preveri, ali naj predlaga
prilagoditev temu ukrepu.
(8) Čed r žava članica izpostavi specifi čen problem glede javnega zdravja na podro čju, ki so ga
urejali prejš nji usklajevalni ukrepi, na to opozori Komisijo, ki nemudoma preveri, ali naj predlaga
ustrezne ukrepe.(9) Ne glede na postopek, dolo čen v III-360. in III-361. členu Ustave, lahko Komisija ali katera koli
državačlanica predlo ži zadevo neposredno Sodi šču Evropske unije, če meni, da druga dr žavačlanica
zlorablja pooblastila iz tega člena.C 310/74 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(10) Usklajevalni ukrepi iz tega člena v ustreznih primerih vklju čujejo za ščitno klavzulo, ki
dovoljuje dr žavam članicam, da zaradi enega ali ve čneekonomskih razlogov iz III-154. člena Ustave
sprejmejo za časne ukrepe, ki so predmet nadzornega postopka Unije.
III-173. Člen
Ne glede na prejš njičlen se z evropskim okvirnim zakonom Sveta dolo čijo ukrepi za pribli ževanje
tistih zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic, ki neposredno vplivajo na vzpostavitev ali
delovanje notranjega trga. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom in
Ekonomsko-socialnim odborom.
III-174. Člen
Kadar Komisija ugotovi, da razlika med dolo čbami zakonov ali upravnih predpisov v
državah članicah izkrivlja pogoje konkurence na notranjem trgu in da je nastalo izkrivljanje treba
odpraviti, se posvetuje z zadevnimi dr žavami članicami.
Če na podlagi posvetovanja ne pride do dogovora, se z evropskimi okvirnimi zakoni dolo čijo ukrepi,
potrebni za odpravo zadevnega izkrivljanja. Sprejmejo se lahko tudi drugi ustrezni ukrepi, ki so
predvideni v Ustavi.
III-175. Člen
(1) Kadar obstaja razlog za bojazen, da bi lahko sprejetje ali sprememba neke dolo čbe zakona ali
upravnega predpisa dr žavečlanice povzro čila izkrivljanje v smislu prej šnjega člena, se dr žavačlanica,
kiželi nadaljevati postopek za sprejemanje ali spremembo te dolo čbe, posvetuje s Komisijo. Po
posvetovanju z dr žavami članicami Komisija priporoči zadevnim dr žavam članicam ustrezne ukrepe,
s katerimi bi se izognile omenjenemu izkrivljanju.
(2) Čed r žava članica, ki želi uvesti ali spremeniti svoje predpise, ne upo števa priporo čila, ki ga je
nanjo naslovila Komisija, drugim dr žavam članicam ni treba spreminjati svojih nacionalnih predpisov
v skladu s prejš njim členom, s katerimi bi odpravile takš no izkrivljanje. Čed r žava članica, ki
priporo čila Komisije ni upo števala, povzro či izkrivljanje samo v lastno škodo, se dolo čbe prejš njega
člena ne uporabijo.
III-176. Člen
Pri vzpostavitvi ali delovanju notranjega trga se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo
ukrepi za uvedbo za enotno varstvo evropskih pravic intelektualne lastnine v vsej Uniji in za
vzpostavitev centralizirane ureditve na ravni Unije na podro čju potrjevanja, usklajevanja in
nadzorovanja.
Z evropskim zakonom Sveta se dolo čijo jezikovne ureditve za evropske intelektualne pravice. Svet
odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/75
II. POGLAVJE
EKONOMSKA IN DENARNA POLITIKA
III-177 . Člen
Za namene iz I-3. člena Ustave dejavnosti dr žavčlanic in Unije v skladu z Ustavo vklju čujejo sprejetje
ekonomske politike, ki temelji na tesnem usklajevanju ekonomskih politik dr žavčlanic, notranjem
trgu in opredelitvi skupnih ciljev in ki se izvaja v skladu z na čelom odprtega trž nega gospodarstva s
svobodno konkurenco.
Hkrati z zgoraj navedenim ter v skladu z Ustavo in v njej opredeljenimi postopki te dejavnosti
vklju čujejo enotno valuto, euro, ter opredelitev in izvajanje enotne denarne politike in politike
deviznega tečaja, katerih poglavitni cilj je ohranjati stabilnost cen in ne glede na ta cilj podpirati
splo šne ekonomske politike v Uniji v skladu z na čelom odprtega trž nega gospodarstva s svobodno
konkurenco.
Pri teh dejavnostih dr žavečlanice in Unija upo števajo naslednja vodilna na čela: stabilne cene, zdrave
javne finance in denarne pogoje ter uravnotež eno pla čilno bilanco.
1. ODDELEK
EKONOMSKA POLITIKA
III-178. Člen
Državečlanice vodijo svoje ekonomske politike z namenom, da bi prispevale k doseganju ciljev Unije,
kakor so opredeljeni v I-3. členu Ustave, in v okviru širših smernic, navedenih v drugem odstavku III-
179. člena Ustave. Dr žavečlanice in Unija delujejo v skladu z na čelom odprtega tr žnega gospodarstva
s svobodno konkurenco, pri čemer dajejo prednost u činkovitemu razporejanju virov, ter se ravnajo
po na čelih iz prejš njega člena.
III-179. Člen
(1) Dr žave članice obravnavajo svoje ekonomske politike kot zadevo skupnega pomena in jih
usklajujejo v okviru Sveta skladno s prej šnjim členom.
(2) Svet na priporo čilo Komisije oblikuje osnutek širših smernic ekonomskih politik dr žavčlanic in
Unije in poro ča o svojih ugotovitvah Evropskemu svetu.
Evropski svet na podlagi poro čila Sveta obravnava sklep o širših smernicah ekonomskih politik dr žav
članic in Unije. Na podlagi tega sklepa Svet sprejme priporočilo, ki opredeljuje omenjene širše
smernice. O svojem priporo čilu obvesti Evropski parlament.C 310/76 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Za zagotavljanje tesnej še uskladitve ekonomskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih
učinkov dr žavčlanic Svet na podlagi poro čil, ki mu jih predlo ži Komisija, spremlja gospodarski
razvoj v vsaki od dr žavčlanic in v Uniji ter skladnost ekonomskih politik s širšimi smernicami iz
prejš njega odstavka, redno pa pripravlja tudi celovito oceno.
Zaradi tega ve čstranskega nadzora po šiljajo dr žavečlanice Komisiji podatke o pomembnih ukrepih,
ki so jih sprejele na podro čju svoje ekonomske politike, in vse druge podatke, za katere menijo, da so
potrebni.
(4) Kadar se v okviru postopka iz prej šnjega odstavka ugotovi, da ekonomske politike neke dr žave
članice niso skladne s širšimi smernicami iz drugega odstavka tega člena ali da bi lahko ogrozila
pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, lahko Komisija na to dr žavo članico naslovi
opozorilo. Svet lahko na priporoč ilo Komisije naslovi potrebna priporočila za to dr žavo članico. Svet
lahko na predlog Komisije sklene, da svoja priporo čila objavi.
V okviru tega odstavka Svet odlo ča brez upo števanja glasu člana Sveta, ki predstavlja zadevno
državo članico.
Kvalificirana ve čina je najmanj 55 % ostalih članov Sveta, ki predstavljajo dr žave članice, ki imajo
skupaj najmanj 65 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, mora vklju čevati najmanj minimalno število ostalih
članov Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic in dodatnega člana,
sicer se šteje, da je bila dose žena kvalificirana ve čina.
(5) Predsednik Sveta in Komisija poro čata Evropskemu parlamentu o rezultatih ve čstranskega
nadzora. Če je Svet svoja priporo čila objavil, je njegov predsednik lahko povabljen pred pristojni
odbor Evropskega parlamenta.(6) Z evropskimi zakoni se lahko dolo čijo podrobna pravila postopka ve čstranskega nadzora iz
tretjega in četrtega odstavka tega člena.
III-180. Člen
(1) Ne glede na druge postopke, predvidene v Ustavi, lahko Svet na predlog Komisije sprejme
evropski sklep, s katerim dolo či ukrepe, ki ustrezajo gospodarskim razmeram, zlasti ob hudih
težavah pri oskrbi z nekaterimi izdelki.
(2) Kadar je dr žava članica v te žavah ali ji resno grozijo hude te žave zaradi naravnih nesreč ali
izjemnih okoli ščin, nad katerimi nima nikakr šnega nadzora, lahko Svet na predlog Komisije sprejme
evropski sklep, s katerim pod dolo čenimi pogoji tej dr žavičlanici odobri finan čno pomo čUnije.
Predsednik Sveta obvesti Evropski parlament o sprejetem sklepu.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/77
III-181. Člen
(1) Prepovedane so prekora čitve pozitivnega stanja na ra čunu ali druge oblike kreditov pri Evropski
centralni banki ali pri centralnih bankah dr žavčlanic (v nadaljnjem besedilu „nacionalne centralne
banke“ ) v korist institucij, organov, uradov ali agencij Unije, institucionalnih enot centralne,
regionalne ali lokalne ravni dr žave ter drugih oseb javnega prava ali v korist javnih podjetij dr žav
članic, prav tako pa je prepovedano, da bi Evropska centralna banka ali nacionalne centralne banke
neposredno od njih kupovale dol žniške instrumente.
(2) Prej šnji odstavek se ne uporablja za kreditne institucije v javni lasti, ki jih nacionalne centralne
banke in Evropska centralna banka pri zagotavljanju rezerv s strani nacionalnih centralnih bank
obravnavajo enako kot zasebne kreditne institucije.
III-182. Člen
Prepovedani so vsi ukrepi in dolo čbe, ki ne temeljijo na na čelih skrbnega in varnega poslovanja in ki
vzpostavljajo privilegiran dostop institucij, organov, uradov ali agencij Unije, institucionalnih enot
centralne, regionalne ali lokalne ravni dr žave ter drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij dr žav
članic do finan čnih institucij.
III-183. Člen
(1) Unija ne jam či za obveznosti niti ne prevzema obveznosti institucionalnih enot centralne,
regionalne ali lokalne ravni dr žave ali drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij katere koli dr žave
članice, kar pa ne vpliva na vzajemna finan čna jamstva za skupno izvedbo dolo čenega projekta.
Državačlanica ne jam či za obveznosti niti ne prevzema obveznosti institucionalnih enot centralne,
regionalne ali lokalne ravni dr žave ali drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij druge dr žave
članice, kar pa ne vpliva na vzajemna finan čna jamstva za skupno izvedbo dolo čenega projekta.
(2) Svet lahko na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe, v katerih opredeli pojme v
zvezi z uporabo prepovedi iz III-181., III-182. člena Ustave in iz tega člena. Svet odlo čap o
posvetovanju z Evropskim parlamentom.
III-184. Člen
(1) Dr žav e članice se izogibajo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju.
(2) Komisija spremlja gibanje prora čunskega stanja in vi šine javnega dolga v dr žavah članicah zato,
da bi ugotovila ve čje napake. Zlasti preverja upo števanje prorač unske discipline na podlagi naslednjih
dveh meril:
a) ali razmerje med na črtovanim ali dejanskim javnofinan čnim primanjkljajem in bruto doma čim
proizvodom presega referen čno vrednost, razen
1.če se ni to razmerje znatno in stalno zmanj ševalo ter doseglo ravni blizu referen čne
vrednosti, aliC 310/78 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
2.če ni preseganje referen čne vrednosti le izjemno in za časno, razmerje pa ostaja blizu
referen čne vrednosti;
b) ali razmerje med javnim dolgom in bruto doma čim proizvodom presega referen čno vrednost,
razen če se razmerje ne zni žuje zadosti in ne približ uje dovolj hitro referen čni vrednosti.
Referen čne vrednosti so opredeljene v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
(3) Čed ržavačlanica ne izpolnjuje zahtev enega ali obeh navedenih meril, Komisija o tem pripravi
poro čilo. To poro čilo upo števa tudi, ali javnofinan čni primanjkljaj presega javne investicijske
odhodke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjero čno gospodarsko in prorač unsko stanje
države članice.
Komisija lahko pripravi poro čilo tudi, če ne glede na izpolnjevanje zahtev navedenih meril meni, da v
državičlanici obstaja tveganje čezmernega primanjkljaja.
(4) Ekonomsko-finan čni odbor, ustanovljen po III-192. členu Ustave, pripravi mnenje o poro čilu
Komisije.
(5) Če Komisija meni, da v neki dr žavičlanici obstaja čezmeren primanjkljaj ali da bi do njega lahko
prišlo, na zadevno dr žavo članico naslovi svoje mnenje in o tem obvesti Svet.
(6) Svet na predlog Komisije in ob upo števanju morebitnih pripomb zadevne dr žavečlanice ter po
opravljeni celoviti oceni odlo či, ali čezmeren primanjkljaj obstaja. Kadar Svet meni, da čezmeren
primanjkljaj obstaja, na priporočilo Komisije brez odla šanja sprejme priporočila, ki jih naslovi na
zadevno dr žavo članico z namenom, da se to stanje v danem roku odpravi. Ob upo števanju dolo čb
osmega odstavka tega člena se ta priporočila ne objavijo.
V okviru tega odstavka Svet odlo ča brez upo števanja glasu člana Sveta, ki predstavlja zadevno
državo članico.
Kvalificirana ve čina je najmanj 55 % ostalih članov Sveta, ki predstavljajo dr žave članice, ki imajo
skupaj najmanj 65 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, mora vklju čevati najmanj minimalno število ostalih
članov Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic in dodatnega člana,
sicer se šteje, da je bila dose žena kvalificirana ve čina.
(7) Svet na priporo čilo Komisije sprejme evropske sklepe in priporočila iz osmega do enajstega
odstavka tega člena.
Svet odlo ča brez upo števanja glasu člana Sveta, ki predstavlja zadevno dr žavo članico.
Kvalif
icirana ve čina je najmanj 55 % ostalih članov Sveta, ki predstavljajo dr žave članice, ki imajo
skupaj najmanj 65 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/79
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, mora vklju čevati najmanj minimalno število ostalih
članov Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic in dodatnega člana,
sicer se šteje, da je bila dose žena kvalificirana ve čina.
(8) Kadar Svet sprejme evropski sklep, s katerim ugotovi, da na podlagi njegovih priporo čil niso bili
sprejeti u činkoviti ukrepi v predpisanem roku, lahko svoja priporo čila objavi.
(9) Čed ržavačlanica vztraja pri neizvajanju priporočil Sveta, lahko Svet sprejme evropski sklep, s
katerim zadevno dr žavo članico pozove, naj v dolo čenem roku sprejme ukrepe za zmanj šanje
primanjkljaja, ki so po njegovem mnenju potrebni za izbolj šanje stanja.
V takem primeru lahko Svet od zadevne dr žave članice zahteva, da mu po natanč no dolo čenem
časovnem razporedu predlo ži poro čila in tako omogoč i preverjanje njenih prizadevanj pri
prilagajanju.
(10) Dokler dr žava članica ne upo števa evropskega sklepa, sprejetega v skladu s prej šnjim
odstavkom, se lahko Svet odlo či za uvedbo ali, glede na okoli ščine, okrepitev enega ali ve čod
naslednjih ukrepov:a) od zadevne dr žave članice zahteva, naj še pred izdajo obveznic in drugih vrednostnih papirjev
objavi dodatne informacije, ki jih podrobneje dolo či
 Svet;
b) Evropsko investicijsko banko pozove, naj ponovno pretehta svojo posojilno politiko do zadevne
države članice;
c) od zadevne dr žavečlanice zahteva, naj pri Uniji polo ži brezobrestno vlogo v primerni vrednosti,
dokler se čezmerni primanjkljaj, po mnenju Sveta, ustrezno ne zmanj ša;
d) nalo ži primerno visoke globe.
Predsednik Sveta obvesti Evropski parlament o sprejetih ukrepih.(11) Svet razveljavi nekatere ali vse svoje ukrepe iz šestega, osmega, devetega in desetega odstavka
tega člena, čes ej ečezmerni primanjkljaj v zadevni dr žavičlanici po njegovem mnenju ustrezno
zmanj šal.Če je Svet svoja priporočila predhodno objavil, takoj po razveljavitvi Evropskega sklepa iz
osmega odstavka tega člena javno izjavi, da čezmernega primanjkljaja v tej dr žavičlanici ni ve č.
(12) V okviru prvega do šestega odstavka ter osmega in devetega odstavka tega člena se ne morejo
uveljavljati pravice do tož b iz III-360. in III-361. člena Ustave.
(13) Nadaljnje dolo čbe za izvajanje postopka iz tega člena so dolo čene v Protokolu o postopku v
zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Z evropskim zakonom Sveta se dolo čijo ustrezni ukrepi, ki naj nadomestijo navedeni protokol. Svet
odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko.C 310/80 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Ob upo števanju drugih dolo čb tega odstavka Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali
sklepe, s katerimi dolo či podrobna pravila in opredelitve za uporabo navedenega protokola. Svet
odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
2. ODDELEK
DENARNA POLITIKA
III-185. Člen
(1) Prednostni cilj Evropskega sistema centralnih bank je vzdr ževanje stabilnosti cen. Brez vpliva na
ta cilj Evropski sistem centralnih bank podpira splo šne ekonomske politike v Uniji z namenom
prispevati k doseganju ciljev Unije, dolo čenih v I-3. členu Ustave. Evropski sistem centralnih bank
deluje v skladu z na čelom odprtega tr žnega gospodarstva s svobodno konkurenco, pri čemer daje
prednost u činkovitemu razporejanju virov, in ob upo števanju na čel iz III-177. člena Ustave.
(2) Temeljne naloge Evropskega sistema centralnih bank so:
a) opredeliti in izvajati denarno politiko Unije;
b) opravljati devizne posle v skladu z dolo čbami III-326. člena U stave;
c) imeti in upravljati uradne devizne rezerve dr žavčlanic;
d) podpirati nemoteno delovanje plačilnih sistemov.(3) Točka c) prejš njega odstavka ne vpliva na to, da vlade dr žavčlanic imajo in upravljajo operativna
devizna sredstva.(4) Evropsko centralno banko se zaprosi, da svetuje:a) glede vseh predlaganih aktov Unije na podro čjih v okviru njenih pristojnosti;
b) nacionalnim organom glede vseh osnutkov zakonodajnih predpisov na podro čjih v okviru njenih
pristojnosti, vendar v mejah in pod pogoji, ki jih Svet dolo či v skladu s postopkom iz četrtega
odstavka III-187. člena Ustave.
Evropska centralna banka lahko ustreznim institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije ali
nacionalnim organom predlo ži mnenja o zadevah s podro čij v okviru njenih pristojnosti.
(5) Evropski sistem centralnih bank prispeva k nemotenemu vodenju politik pristojnih organovglede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finan čnega sistema.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/81
(6) Z evropskimi zakoni Sveta se lahko na Evropsko centralno banko prenesejo posebne naloge v
zvezi s politikami bonitetnega nadzora kreditnih in drugih finan čnih institucij, z izjemo zavarovalnic.
Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko.
III-186. Člen
(1) Evropska centralna banka ima izklju čno pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji.
Bankovce lahko izdajajo Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke. Samo bankovci, kijih izdajajo Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke, so zakonito pla čilno sredstvo v
Uniji.
(2) Dr žave članice lahko izdajajo eurokovance pod pogojem, da jim Evropska centralna banka
odobri obseg izdaje.Svet lahko na predlog Komisije sprejme evropske uredbe, s katerimi dolo či ukrepe za uskladitev
apoenov in tehnič nih specifikacij kovancev, namenjenih obtoku, da bi tako omogoč il njihovo
neovirano kro ženje v Uniji. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom in
Evropsko centralno banko.
III-187. Člen
(1) Evropski sistem centralnih bank vodita organa odlo čanja Evropske centralne banke; to sta Svet
Evropske centralne banke in Izvr šilni odbor.
(2) Statut Evropskega sistema centralnih bank je dolo čen v Protokolu o statutu Evropskega sistema
centralnih bank in Evropske centralne banke.(3) Z evropskimi zakoni se lahko spremenijo prvi, drugi in tretji odstavek 5. člena, 17. in 18. člen,
prvi odstavek 19. člena, 22., 23., 24. in 26. člen, drugi, tretji, četrti in šesti odstavek 32. člena, to čka a)
prvega odstavka 33. člena in 36. člen statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske
centralne banke:a) bodisi na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko;b) ali na priporočilo Evropske centralne banke in po posvetovanju s Komisijo.
(4) Svet sprejme evropske uredbe in sklepe, v katerih dolo či ukrepe iz 4. člena, četrtega odstavka
5.člena, drugega odstavka 19. člena, 20. člena, prvega odstavka 28. člena, drugega odstavka
29. člena, četrtega odstavka 30. člena in tretjega odstavka 34. člena
statuta Evropskega sistema
centralnih bank in Evropske centralne banke. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim
parlamentom:a) bodisi na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko;b) ali na priporočilo Evropske centralne banke in po posvetovanju s Komisijo.C 310/82 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-188. Člen
Pri izvajanju svojih pooblastil ter opravljanju nalog in dol žnosti po Ustavi in statutu Evropskega
sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ne smejo niti Evropska centralna banka niti
nacionalne centralne banke, pa tudi noben član njihovih organov odlo čanja zahtevati ali sprejemati
navodil od institucij, organov, uradov ali agencij Unije, vlad dr žavčlanic ali katerih koli drugih
organov. Institucije, organi, uradi in agencije Unije ter vlade dr žavčlanic se obvezujejo, da bodo to
načelo spoš tovali in ne bodo posku šali vplivati na člane organov odlo čanja Evropske centralne banke
ali nacionalnih centralnih bank pri opravljanju njihovih nalog.
III-189. Člen
Vsaka dr žava članica zagotovi, da je njena nacionalna zakonodaja vklju čno s statutom njene
nacionalne centralne banke, zdru žljiva z Ustavo in statutom Evropskega sistema centralnih bank in
Evropske centralne banke.
III-190. Člen
(1) Za izvajanje nalog, zaupanih Evropskemu sistemu centralnih bank, Evropska centralna banka vskladu z dolo čbami Ustave in pod pogoji, dolo čenimi s statutom Evropskega sistema centralnih bank
in Evropske centralne banke, sprejema:
a) evropske uredbe, kolikor so potrebne za izvajanje nalog, opredeljenih v to čki a) prvega odstavka
3.člena, prvem odstavku 19. člena, 22. členu in drugem odstavku 25. člena statuta Evropskega
sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, in v primerih, ki se dolo čijo v evropskih
uredbah in sklepih iz četrtega odstavka III-187. člena Ustave;
b) evropske sklepe, ki so potrebni za izvajanje nalog, zaupanih Evropskemu sistemu centralnih bank
v skladu z Ustavo in statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke;
c) priporo čila in mnenja.
(2) Evropska centralna banka se lahko odlo či, da svoje evropske sklepe, priporočila in mnenja
objavi.(3) Svet v skladu s postopkom iz četrtega odstavka III-187. člena Ustave sprejme evropske uredbe,
ki dolo čajo meje in pogoje, pod katerimi ima Evropska centralna banka pravico nalo žiti globe ali
periodi čne denarne kazni podjetjem, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz njenih evropskih uredb in
sklepo
v.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/83
III-191. Člen
Ne glede na pristojnosti Evropske centralne banke se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni
dolo čijo ukrepi, potrebni za uporabo eura kot enotne valute. Tak šni zakoni ali okvirni zakoni se
sprejmejo po posvetovanju z Evropsko centralno banko.
3. ODDELEK
INSTITUCIONALNE DOLO ČBE
III-192. Člen
(1) Za čim bolj u činkovito usklajevanje politik dr žavčlanic, ki je nujno za delovanje notranjega trga,
se ustanovi Ekonomsko-finan čni odbor.
(2) Odbor opravlja naslednje naloge:
a) na zahtevo Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo pripravlja mnenja za navedeni instituciji;b) spremlja ekonomsko in finan čno stanje dr žavčlanic in Unije in o tem redno poro ča Svetu in
Komisiji, zlasti v zvezi s finan čnimi razmerji s tretjimi dr žavami in mednarodnimi institucijami;
c) ne glede na III-344. člen Ustave sodeluje pri pripravi dela Sveta iz III-159. člena, drugega, tretjega,
četrtega in šestega odstavka III-179. člena, III-180., III-183. in III-184. člena, šestega odstavka III-
185. člena, drugega odstavka III-186. člena, tretjega in četrtega odstavka III-187. člena, III-191. in
III-196. člena, drugega in tretjega odstavka III-198. člena, III-201. člena, drugega in tretjega
odstavka III-202. člena ter III-322. in III-326. člena Ustave, in pri izvajanju drugih svetovalnih in
pripravljalnih nalog, ki mu jih dodeli Svet;
d) najmanj enkrat na leto preveri stanje glede pretoka kapitala in prostega pretoka plač il, kakor
izhajata iz uporabe Ustave in aktov Unije; preverjanje se nana ša na vse ukrepe glede pretoka
kapitala in pla čil; odbor poro ča o izidu tega preverjanja Komisiji in Svetu.
Države članice, Komisija in Evropska centralna banka imenujejo vsaka največ dva člana odbora.
(3) Svet na predlog Komisije sprejme evropski sklep, s katerim opredeli podrobnosti glede sestave
Ekonomsko-finan čnega odbora. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropsko centralno banko in
odborom. Predsednik Sveta obvesti Evropski parlament o sprejetem sklepu.C 310/84 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(4) Če in dokler obstajajo dr žavečlanice s posebno ureditvijo iz III-197. člena Ustave, odbor poleg
opravljanja nalog iz drugega odstavka tega člena spremlja denarno in finan čno stanje in splo šni
plačilni sistem teh dr žavčlanic ter o tem redno poro ča Svetu in Komisiji.
III-193. Člen
Glede zadev iz podro čja uporabe četrtega odstavka III-179. člena, III-184. člena razen trinajstega
odstavka, III-191. in III-196. člena, tretjega odstavka III-198. člena in III-326. člena Ustave, lahko Svet
ali dr žavačlanica zaprosi Komisijo bodisi za priporo čilo ali za predlog. Komisija to pro šnjo preu čii n
svoje sklepe brez odla šanja predlo ži Svetu.
4. ODDELEK
DOLO ČBE ZA DR ŽAVE ČLANICE, KATERIH VALUTA JE EURO
III-194. Člen
(1) Za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije in v skladu z ustreznimi
dolo čbami Ustave, Svet v skladu z ustreznim postopkom izmed tistih iz III-179. in III-184. člena
Ustave, z izjemo postopka iz trinajstega odstavka III-184. člena Ustave, sprejme ukrepe za tiste dr žave
članice, katerih valuta je euro:
a) za ve čjo uskladitev in nadzorovanje njihove prora čunske discipline;
b) za dolo čitev smernic njihove ekonomske politike ob zagotavljanju skladnosti s politikami,
sprejetimi za celotno Unijo, in njihovega nadzora.
(2) V zvezi z ukrepi iz prej šnjega odstavka lahko sodelujejo pri glasovanju samo člani Sveta, ki
predstavljajo dr žavečlanice, katerih valuta je euro.
Kvalificirana ve čina je najmanj 55 % ostalih članov Sveta, ki predstavljajo dr žave članice, ki imajo
skupaj najmanj 65 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, mora vklju čevati najmanj minimalno število ostalih
članov Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic in dodatnega člana,
sicer se šteje, da je bila dose žena kvalificirana ve čina.
III-195. Člen
Podrobnosti glede sre čanj ministrov dr žavčlanic, katerih valuta je euro, so dolo čene s Protokolom o
Euro-skupini.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/85
III-196. Člen
(1) Za zagotovitev polo žaja eura v mednarodnem denarnem sistemu, Svet na predlog Komisije
sprejme evropski sklep, s katerim dolo či skupna stali šča o zadevah posebnega pomena za ekonomsko
in monetarno unijo znotraj pristojnih mednarodnih finan čnih institucij in konferenc. Svet odlo čap o
posvetovanju z Evropsko centralno banko.
(2) Svet lahko na predlog Komisije sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev enotnega zastopanja v
okviru mednarodnih finan čnih institucij in konferenc. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropsko
centralno banko.
(3) V zvezi z ukrepi iz prvega in drugega odstavka tega člena lahko sodelujejo pri glasovanju samo
člani Sveta, ki predstavljajo dr žavečlanice, katerih valuta je euro.
Kvalificirana ve čina je najmanj 55 % ostalih članov Sveta, ki predstavljajo dr žave članice, ki imajo
skupaj najmanj 65 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, mora vklju čevati najmanj minimalno število ostalih
članov Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic in dodatnega člana
sicer se šteje, da je bila dose žena kvalificirana ve čina.
5. ODDELEK
PREHODNE DOLO ČBE
III-197. Člen
(1) Dr žavečlanice, glede katerih Svet ni odlo čil, da izpolnjujejo potrebne pogoje za sprejetje eura, se
v nadaljnjem besedilu imenujejo „države članice s posebno ureditvijo“ .
(2) Za dr žave članice s posebno ureditvijo se ne uporabljajo naslednje dolo čbe Ustave:
a) sprejetje delov širših smernic ekonomskih politik, ki se na splo šno nana šajo na euro-obmo čje
(drugi odstavek III-179. člena);
b) prisilna sredstva za odpravo čezmernih primanjkljajev (deveti in deseti odstavek III-184. člena);
c) cilji in naloge Evropskega sistema centralnih bank (prvi, drugi, tretji in peti odstavek III-
185. člena);
d) izdajanje eura (III-186. člen);
e) akti Evropske centralne banke (III-190. člen);C 310/86 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
f) ukrepi, ki se nana šajo na uporabo eura (III-191. člen);
g) denarni sporazumi in drugi ukrepi v zvezi s politiko deviznega tečaja (III-326. člen);
h) imenovanje članov Izvr šilnega odbora Evropske centralne banke (drugi odstavek III-382. člena).
i) evropski sklepi, s katerimi se dolo čijo skupna stali šča o vpra šanjih posebnega pomena za
ekonomsko in monetarno unijo znotraj pristojnih mednarodnih finan čnih institucij in konferenc
(prvi odstavek III-196. člena);
j) ukrepi za zagotovitev enotnega zastopanja v okviru mednarodnih finan čnih institucij in
konferenc (drugi odstavek III-196. člena).
Zaradi tega v členih, navedenih v točkah a) do j), „države članice “pomenijo dr žave članice, katerih
valuta je euro.
(3) V skladu z IX. poglavjem statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne
banke so dr žavečlanice s posebno ureditvijo in njihove nacionalne centralne banke izvzete iz pravic
in obveznosti v okviru Evropskega sistema centralnih bank.
(4) Glasovalne pravice članov Sveta, ki predstavljajo dr žavečlanice s posebno ureditvijo, mirujejo,
kadar Svet sprejema ukrepe iz členov, navedenih v drugem odstavku tega člena, in v naslednjih
primerih:a) priporo čila dr žavam članicam, katerih valuta je euro, v okviru ve čstranskega nadzora, vklju čno s
programi in opozorili glede stabilnosti ( četrti odstavek III-179. člena);
b) ukrepe glede čezmernega primanjkljaja dr žavčlanic, katerih valuta je euro ( šesti, sedmi, osmi in
enajsti odstavek III-184. člena).
Kvalif 
icirana ve čina je najmanj 55 % ostalih članov Sveta, ki predstavljajo dr žave članice, ki imajo
skupaj najmanj 65 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitev, mora vklju čevati najmanj minimalno število ostalih
članov Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic in dodatnega člana,
sicer se šteje, da je bila dose žena kvalificirana ve čina.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/87
III-198. Člen
(1) Najmanj vsaki dve leti ali na zahtevo dr žavečlanice s posebno ureditvijo Komisija in Evropska
centralna banka poro čata Svetu o napredku, ki so ga dr žavečlanice s posebno ureditvijo dosegle pri
izpolnjevanju svojih obveznosti glede uresni čevanja ekonomske in monetarne unije. Ta poro čila
vklju čujejo preverjanje skladnosti nacionalnih zakonodaj dr žavčlanic, vklju čno s statuti njihovih
nacionalnih centralnih bank, s III-188. in III-189. členom Ustave in statutom Evropskega sistema
centralnih bank in Evropske centralne banke. V poroč ilih se tudi preveri, ali je bila dose žena visoka
stopnja trajnostne konvergence, pri čemer se analizira, v kolik šnem obsegu vsaka od teh dr žavčlanic
izpolnjuje naslednje kriterije:
a) doseganje visoke stopnje stabilnosti cen; to je razvidno iz stopnje inflacije, ki je blizu stopnji
inflacije najve čtreh dr žavčlanic z najbolj šimi dose ženimi rezultati glede stabilnosti cen;
b) vzdr žnost stanja javnih financ; to izhaja iz dose ženega prora čunskega stanja brez čezmernega
primanjkljaja v skladu s šestim odstavkom III-184. člena Ustave;
c) upo števanje normalnih meja nihanja, predvidenih z mehanizmom deviznih te čajev evropskega
monetarnega sistema, v obdobju najmanj dveh let brez devalvacije glede na euro;
d) trajnost dose žene konvergence in sodelovanja dr žavečlanice s posebno ureditvijo v mehanizmu
deviznih tečajev, kar se ka že v ravni dolgoro čnih obrestnih mer.
Štirje kriteriji iz tega odstavka in ustrezna obdobja, v katerih je treba te kriterije spoš tovati, so
natan čneje dolo čeni v Protokolu o konvergen čnih kriterijih. Poro čila Komisije in Evropske centralne
banke upo števajo tudi rezultate zdru ževanja trgov, stanje in razvoj teko čega ra čuna pla čilne
bilance ter preverjanje gibanja stro škov dela na enoto in drugih cenovnih kazalcev.
(2) Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom in po obravnavi v Evropskem svetu na predlog
Komisije sprejme evropski sklep, s katerim dolo či, katere dr žave članice s posebno ureditvijo
izpolnjujejo potrebne pogoje na podlagi kriterijev iz prej šnjega odstavka, in odpravi posebno ureditev
za zadevne dr žave članice.
Svet odlo ča po pridobitvi priporo čila kvalificirane ve čine tistih svojih članov, ki predstavljajo dr žave
članice, katerih valuta je euro. Ti člani odlo čijo v šestih mesecih po tem, ko Svet prejme predlog
Komisije.
Kvalificirana ve čina iz drugega pododstavka tega odstavka je najmanj 55 % ostalih članov Sveta, ki
predstavljajo dr žave članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitev, mora vklju čevati najmanj minimalno število ostalih
članov Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic in dodatnega člana,
sicer se šteje, da je bila dose žena kvalificirana ve čina.C 310/88 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Če je v skladu s postopkom iz prej šnjega odstavka odlo čeno, da se posebna ureditev odpravi,
sprejme Svet na predlog Komisije evropske uredbe ali sklepe, s katerimi nepreklicno dolo čit e čaj, po
katerem euro nadomesti valuto zadevne dr žave članice, pa tudi druge ukrepe, ki so potrebni za
uvedbo eura kot enotne valute v zadevni dr žavi članici. Svet odlo ča s soglasjem članov, ki
predstavljajo dr žave članice, katerih valuta je euro, in zadevno dr žavo članico, po posvetovanju z
Evropsko centralno banko.
III-199. Člen
(1) Če in dokler obstajajo dr žave članice s posebno ureditvijo, se ne glede na prvi odstavek III-
187. člena Ustave kot tretji organ odlo čanja Evropske centralne banke ustanovi Raz širjeni svet
Evropske centralne banke, naveden v 45. členu statuta Evropskega sistema centralnih bank in
Evropske centralne banke.
(2) Če in dokler obstajajo dr žavečlanice s posebno ureditvijo, Evropska centralna banka v zvezi s
temi dr žavami članicami:
a) krepi sodelovanje med nacionalnimi centralnimi bankami;
b) krepi usklajevanje denarnih politik dr žavčlanic zaradi zagotavljanja stabilnosti cen;
c) spremlja delovanje mehanizma deviznih teč ajev;
d) se posvetuje o vpra šanjih za katera so pristojne nacionalne centralne banke in ki vplivajo na
stabilnost finan čnih institucij in trgov;
e) izvaja naloge Evropskega sklada za monetarno sodelovanje, ki jih je kasneje prevzel
Evropski monetarni in štitut.
III-200. Člen
Vsaka dr žava članica s posebno ureditvijo obravnava svojo politiko deviznega te čaja kot zadevo
skupnega interesa. Pri tem upo števa izku šnje, ki jih je pridobila pri sodelovanju v okviru mehanizma
deviznega te čaja.
III-201. Člen
(1) Kadar ima dr žava članica s posebno ureditvijo plačilnobilan čne tež ave ali obstaja resna
nevarnost, da bi v tovrstne tež ave za šla, bodisi zaradi splo šne neuravnote ženosti pla čilne bilance ali
vrste valute, s katero razpolaga, in kadar bi te te žave lahko predvsem ogrozile delovanje notranjega
trga ali uresni čevanje skupne trgovinske politike, Komisija nemudoma preu či stanje te dr žave in
ukrepe, ki jih je ta ob uporabi vseh razpolo žljivih sredstev sprejela ali jih lahko sprejme v skladu z
dolo čbami Ustave. Komisija navede ukrepe, ki jih priporoč a tej dr žavičlanici v sprejetje.
Če se izka že, da ukrepi, ki jih je sprejela dr žava članica s posebno ureditvijo, in ukrepi, ki jih je
predlagala Komisija, ne zado ščajo za premagovanje nastalih ali groze čih te žav, Komisija po16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/89
posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom priporo či Svetu odobritev medsebojne pomo čii n
ustreznih metod.
Komisija redno obve šča Svet o stanju in njegovem razvoju.
(2) Svet sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi odobri omenjeno medsebojno pomo čin
dolo či pogoje in podrobnosti te pomo či, katere oblike so lahko naslednje:
a) usklajeno delovanje v razmerju do ali v okviru drugih mednarodnih organizacij, na katere se
države članice s posebno ureditvijo lahko obrnejo;
b) ukrepi, potrebni za prepre čevanje preusmeritve trgovinskih tokov, kadar dr žavačlanica s posebno
ureditvijo, ki je v te žavah, ohrani ali ponovno uvede koli činske omejitve do tretjih dr žav;
c) odobritev kreditov v omejenem obsegu drugih dr žavčlanic, za kar je potrebno njihovo soglasje.
(3) Če Svet medsebojne pomo či, ki jo je priporo čila Komisija, ne odobri ali če odobrena
medsebojna pomo čin sprejeti ukrepi ne zadošč ajo, Komisija dovoli dr žavi članici s posebno
ureditvijo, ki je v te žavah, da sprejme za ščitne ukrepe, za katere Komisija dolo či pogoje in
podrobnosti.
Svet lahko takš no dovoljenje prekli če ter spremeni omenjene pogoje in podrobnosti.
III-202. Člen
(1) Kadar nastopi nenadna plačilnobilan čna kriza in evropski sklep iz drugega odstavka prej šnjega
člena ni takoj sprejet, lahko dr žava članica s posebno ureditvijo preventivno sprejme potrebne
zaščitne ukrepe. Ti ukrepi smejo povzro čati kar najmanj še motnje v delovanju notranjega trga, po
obsegu pa ne smejo prese či okvira, ki je nujno potreben za odpravo nenadno nastalih te žav .
(2) Komisija in druge dr žave članice se o za ščitnih ukrepih iz prejš njega odstavka obvestijo
najpozneje ob za četku njihove veljavnosti. Komisija lahko Svetu priporoči odobritev medsebojne
pomo či v skladu s prejš njim členom.
(3) Svet, na priporoč ilo Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, lahko
sprejme evropski sklep, s katerim dolo či, da zadevna dr žava članica spremeni, odlo ži ali odpravi
zaščitne ukrepe iz prvega odstavka tega člena.C 310/90 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III. POGLAVJE
POLITIKE NA DRUGIH PODRO ČJIH
1. ODDELEK
ZAPOSLOVANJE
III-203. Člen
Unija in dr žave članice si v skladu s tem oddelkom prizadevajo za razvoj usklajene strategije
zaposlovanja in zlasti za spodbujanje kvalificiranih, usposobljenih in prilagodljivih delavcev in trgov
dela, hitro prilagodljivih gospodarskim spremembam, da bi dosegle cilje iz I-3. člena Ustave.
III-204. Člen
(1) Dr žave članice s svojimi politikami zaposlovanja prispevajo k doseganju ciljev iz prej šnjega
člena na na čin, ki je skladen s širšimi smernicami ekonomskih politik dr žavčlanic in Unije, sprejetih v
skladu z drugim odstavkom III-179. člena Ustave.
(2) Dr žavečlanice ob upo števanju svoje nacionalne prakse glede odgovornosti socialnih partnerjev
obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajujejo svoje delovanje v
zvezi s tem v okviru Sveta skladno z dolo čbami III-206. člena Ustave.
III-205. Člen
(1) Unija prispeva k visoki stopnji zaposlenosti s spodbujanjem sodelovanja meddržavami članicami in s podpiranjem, po potrebi tudi dopolnjevanjem, njihovega delovanja. Pri
tem se spo štujejo pristojnosti dr žavčlanic.
(2) Pri oblikovanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije se upo števa cilj doseganja visoke stopnje
zaposlenosti.
III-206. Člen
(1) Evropski svet vsako leto preuč i stanje na podro čju zaposlovanja v Uniji in sprejme sklepe o tem
na podlagi skupnega letnega poro čila Sveta in Komisije.
(2) Na podlagi sklepov Evropskega sveta Svet vsako leto na predlog Komisije sprejme smernice, ki
jih dr žave članice upo števajo v svojih politikah zaposlovanja. Svet odlo ča po posvetovanju z
Evropskim parlamentom, Odborom regij, Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom zazaposlovanje.
Te smernice so skladne s širšimi smernicami, sprejetimi v skladu z drugim odstavkom III-179. člena
Ustave.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/91
(3) Vsaka dr žava članica po šlje Svetu in Komisiji letno poro čilo o najpomembnej ših ukrepih,
sprejetih za izvajanje njene politike zaposlovanja glede na smernice za zaposlovanje iz prej šnjega
odstavka.
(4) Svet na podlagi poro čil iz prej šnjega odstavka in po prejemu stali ščOdbora za zaposlovanje
vsako leto preveri izvajanje politik zaposlovanja dr žavčlanic glede na smernice za zaposlovanje. Svet
lahko na priporočilo Komisije sprejme priporoč ila, ki jih naslovi na dr žave članice.
(5) Na podlagi rezultatov tega preverjanja Svet in Komisija pripravita skupno letno poroč ilo za
Evropski svet o stanju na podro čju zaposlovanja v Uniji in o izvajanju smernic za zaposlovanje.
III-207. Člen
Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo spodbujevalni ukrepi, ki so namenjeni
spodbujanju sodelovanja med dr žavami članicami in podpori njihovega delovanja na podro čju
zaposlovanja s pobudami, katerih cilj je razvijanje izmenjave informacij in najbolj še prakse,
zagotavljanje primerjalnih analiz in izvedenskih mnenj, pa tudi pospe ševanje inovativnih pristopov in
vrednotenje izku šenj, zlasti z uporabo poskusnih projektov. Sprejmejo se po posvetovanju z
Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.
Takšni evropski zakoni ali okvirni zakoni ne vklju čujejo usklajevanja zakonov in upravnih predpisov
državčlanic.
III-208. Člen
Svet z navadno ve čino sprejme evropski sklep, s katerim ustanovi Odbor za zaposlovanje s
svetovalnim statusom za pospe ševanje usklajevanja med dr žavami članicami glede politik
zaposlovanja in trga dela. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
Naloge odbora so:
a) spremljati stanje na podro čju zaposlovanja in politik zaposlovanja v Uniji in dr žavah članicah;
b) ne glede na III-344. člen Ustave oblikovati mnenja na pro šnjo Sveta ali Komisije ali na lastno
pobudo, in prispevati k pripravi postopkov Sveta iz III-206. člena Ustave.
Odbor se pri izpolnjevanju svojih nalog posvetuje s socialnimi partnerji.
Vsaka dr žava članica in Komisija imenujejo po dva člana odbora.C 310/92 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
2. ODDELEK
SOCIALNA POLITIKA
III-209. Člen
Unija in dr žave članice si ob upo števanju temeljnih socialnih pravic, kakor so dolo čene v
Evropski socialni listini, podpisani v Torinu 18. oktobra 1961, in v Listini Skupnosti o temeljnih
socialnih pravicah delavcev iz leta 1989, prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja,
izbolj šanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljš av omogo či
njihova uskladitev, ustrezno socialno za ščito, dialog med socialnimi partnerji, razvoj člove ških virov
za trajno visoko zaposlenost in boj proti izklju čenosti.
V ta namen Unija in dr žave članice delujejo ob upo števanju razli čnosti prakse posameznih
državčlanic, zlasti na podro čju pogodbenih odnosov, ter potrebe po ohranitvi konkuren čnosti
gospodarstva Unije.
Državečlanice menijo, da tak šen razvoj ne bo nastal le na podlagi delovanja notranjega trga, ki bo
dajal prednost usklajevanju socialnih sistemov, marve čtudi na podlagi postopkov, predvidenih v
Ustavi, in pribli ževanja dolo čb zakonov ali upravnih predpisov dr žavčlanic.
III-210. Člen
(1) Z namenom dose či cilje iz prejš njega člena Unija podpira in dopolnjuje dejavnosti dr žavčlanic
na naslednjih podro čjih:
a) izbolj šanje zlasti delovnega okolja za varovanje zdravja in varnosti delavcev;
b) delovni pogoji;
c) socialna varnost in socialna za ščita delavcev;
d) varstvo delavcev v primeru prenehanja pogodbe o zaposlitvi;
e) obve ščanje delavcev in posvetovanje z njimi;
f) zastopanje in kolektivna za ščita interesov delavcev in delodajalcev, vklju čno s soodločanjem, ob
upoštevanju šestega odstavka tega člena;
g) pogoji za zaposlitev dr žavljanov tretjih dr žav, ki zakonito prebivajo na ozemlju Unije;
h) vklju čevanje oseb, ki so izklju čene iz trga dela, ne glede na III-283. člen Ustave;
i) enakost žensk in mo ških glede prilo žnosti na trgu dela in obravnave pri delu;
j) boj proti socialni izklju čenosti;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/93
k) modernizacija sistemov socialne za ščite ne glede na to čko c) tega odstavka.
(2) V namene prej šnjega odstavka:
a) se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni lahko dolo čijo ukrepi, namenjeni spodbujanju
sodelovanja med dr žavami članicami s pobudami, katerih cilj je izbolj šanje znanja, razvijanje
izmenjave informacij in najbolj še prakse, pospe ševanje inovativnih pristopov in vrednotenje
izku šenj, kar ne vklju čuje usklajevanja zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic;
b) se lahko na podro čjih iz točk a) do i) prejš njega odstavka z evropskimi okvirnimi zakoni dolo čijo
minimalne zahteve za postopno izvajanje, pri čemer se upo števajo pogoji in tehni čni predpisi, ki
veljajo v posameznih dr žavah članicah. Izogibajo se uvajanju upravnih, finan čnih in zakonskih
omejitev, ki bi lahko zavirale ustanavljanje in razvoj malih in srednjih podjetij.
V vseh primerih se takš ni evropski zakoni ali okvirni zakoni sprejmejo po posvetovanju z
Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.
(3) Ne glede na prejš nji odstavek na podro čjih iz to čk c), d), f) in g) prvega odstavka tega člena,
Svet evropske zakone ali okvirne zakone soglasno sprejme po posvetovanju z
Evropskim parlamentom, Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.
Svet lahko na predlog Komisije sprejme evropski sklep, po katerem se za to čke d), f) in g) prvega
odstavka tega člena uporablja redni zakonodajni postopek. Odlo ča soglasno po posvetovanju z
Evropskim parlamentom.(4) Dr žava članica lahko socialnim partnerjem na njihovo skupno zahtevo poveri izvajanje
evropskih okvirnih zakonov, sprejetih v skladu z drugim in tretjim odstavkom tega člena ali, kadar je
primerno, izvajanje evropskih uredb ali sklepov, sprejetih v skladu s III-212. členom Ustave.
V tem primeru zagotovi, da socialni partnerji najpozneje do datuma, ko je treba prenesti evropski
okvirni zakon, ali izvesti evropsko uredbo ali sklep, z dogovorom uvedejo potrebne ukrepe, pri tem
pa naj zadevna dr žavačlanica stori vsa potrebna dejanja, da bi bila ob vsakem času sposobna jam čiti
za
rezultate, ki jih nalaga ta evropski okvirni zakon, uredba ali sklep.
(5) Evropski zakoni in okvirni zakoni, sprejeti v skladu s tem členom:
a) ne vplivajo na pravico dr žavčlanic, da opredelijo temeljna na čela svojega sistema socialnega
varstva in ne smejo pomembno vplivati na finan čno uravnotež enost teh sistemov;
b) dr žavam članicam ne prepre čujejo ohranjanja ali uvedbe stro žjih za ščitnih ukrepov, zdru žljivih z
Ustavo.
(6) Ta člen se ne uporablja za pla če, pravico zdru ževanja, pravico do stavke ali pravico do izprtja.C 310/94 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-211. Člen
(1) Komisija spodbuja posvetovanja med socialnimi partnerji na ravni Unije in zato sprejme vse
ustrezne ukrepe za olaj šanje njihovega dialoga, pri čemer partnerjem zagotovi uravnote ženo
podporo.
(2) Za namene iz prej šnjega odstavka se Komisija pred predlo žitvijo predlogov na podro čju socialne
politike posvetuje s socialnimi partnerji o mo žni usmeritvi ukrepov Unije.
(3) Če po posvetovanjih iz prej šnjega odstavka Komisija oceni, da je za želeno ukrepanje Unije, se s
socialnimi partnerji posvetuje o vsebini predvidenega predloga. Socialni partnerji predlo žijo Komisiji
mnenje ali, kadar je to primerno, priporo čilo.
(4) Pri posvetovanjih iz drugega in tretjega odstavka tega člena lahko socialni partnerji obvestijo
Komisijo, da želijo začeti postopek, predviden v prvem odstavku III-212. člena Ustave. Ta postopek
ne sme trajati dlje kot devet mesecev, razen če se zadevni socialni partnerji in Komisija skupaj ne
odlo čijo za njegovo podalj šanje.
III-212. Člen
(1) Če socialni partnerji tako želijo, lahko dialog med njimi na ravni Unije privede do pogodbenih
razmerij, tudi sporazumov.(2) Sporazumi, sklenjeni na ravni Unije, se izvajajo bodisi v skladu s postopki in prakso socialnih
partnerjev in dr žavčlanic ali v zadevah iz III-210. člena Ustave na skupno zahtevo podpisnic z
evropskimi uredbami ali sklepi, ki jih je sprejel Svet na predlog Komisije. Evropski parlament je
obve ščen.
Svet odlo ča s soglasjem, kadar zadevni sporazum vsebuje eno ali ve čdolo čb, ki se nana šajo na
podro čja, za katera je potrebno soglasje v skladu s tretjim odstavkom III-210. člena Ustave.
III-213. Člen
Za doseganje ciljev iz III-209. člena Ustave in ne glede na druge dolo čbe Ustave Komisija spodbuja
sodelovanje med dr žavami članicami in olaj šuje usklajevanje njihovih ukrepov na vseh podro čjih
socialne
politike iz tega oddelka, zlasti na naslednjih podro čjih:
a) zaposlovanje;
b) delovno pravo in delovni pogoji;c) osnovno in nadaljnje poklicno usposabljanje;d) socialna varnost;e) prepre čevanje nesre čpri delu in poklicnih bolezni;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/95
f) higiena dela;
g) pravica zdru ževanja ter kolektivna pogajanja med delodajalci in delavci.
V ta namen Komisija tesno sodeluje z dr žavami članicami z izdelavo študij, dajanjem mnenj in s
pripravo posvetovanj glede te žav, ki se pojavljajo na nacionalni ravni, pa tudi glede tistih, ki zadevajo
mednarodne organizacije, zlasti pobud, namenjenih oblikovanju smernic in kazalcev, organizaciji
izmenjave najbolj še prakse ter pripravi elementov, potrebnih za periodi čno spremljanje in
ocenjevanje. Evropski parlament je obvešč en.
Preden Komisija da mnenje iz tega člena, se posvetuje z Ekonomsko-socialnim odborom.
III-214. Člen
(1) Vsaka dr žava članica zagotovi uporabo na čela enakega pla čila za enako delo ali delo enake
vrednosti za ženske in mo ške.
(2) V tem členu „plačilo“pomeni obi čajno osnovno ali minimalno mezdo ali plač o ter kakr šne koli
druge prejemke v denarju ali v naravi, ki jih delavec prejme iz naslova zaposlitve neposredno aliposredno od svojega delodajalca.
Enako pla čilo brez diskriminacije glede na spol pomeni:
a) da se pla čilo za enako delo po akordnih postavkah izra čuna na podlagi enakih merskih enot;
b) da je pla čilo za delo po urnih postavkah enako za enako delovno mesto.
(3) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi za zagotovitev uporabe na čela
enakih mo žnosti in enakega obravnavanja žensk in mo ških glede zaposlovanja in dela, vklju čno z
načelom enakega pla čila za enako delo ali delo enake vrednosti. Sprejmejo se po posvetovanju z
Ekonomsko-socialnim odborom.(4) Da bi zagotovili dejansko polno enakost žensk in mo ških v delovnem življenju, na čelo enakega
obravnavanja dr žavam članicam
 ne prepre čuje ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifi čnih
ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olaj ša opravljanje poklicne dejavnosti ali
prepre či ali izravna neugoden polo žaj v poklicni karieri.
III-215. Člen
Države članice si prizadevajo ohraniti enakovrednost sistemov plačanih dopustov.C 310/96 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-216. Člen
Komisija vsako leto sestavi poro čilo o napredku pri doseganju ciljev iz III-209. člena Ustave, skupaj z
demografskim stanjem v Uniji. Poro čilo po šlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko ‑so-
cialnemu odboru.
III-217. Člen
Svet z navadno ve čino sprejme evropski sklep, s katerim ustanovi Odbor za socialno za ščito s
svetovalnim statusom za pospe ševanje sodelovanja na podro čju politik socialne za ščite med dr žavami
članicami in Komisijo. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
Naloge odbora so:
a) spremljati socialni polo žaj in napredek v politikah socialne za ščite v dr žavah članicah in Uniji;
b) spodbujati izmenjavo informacij, izku šenj in dobrih praks med dr žavami članicami in Komisijo;
c) ne glede na III-344. člen Ustave pripravljati poro čila, oblikovati mnenja ali opravljati drugo delo
na podro čjih, za katera ima dodeljene pristojnosti, na pro šnjo Sveta ali Komisije ali na lastno
pobudo.
Odbor pri izpolnjevanju svojih nalog vzpostavi ustrezne stike s socialnimi partnerji.
Vsaka dr žava članica in Komisija imenujejo po dva člana odbora.
III-218. Člen
Komisija v svojem letnem poro čilu za Evropski parlament nameni posebno poglavje razvoju
socialnih razmer v Uniji.
Evropski parlament lahko pozove Komisijo, naj pripravi poro čila o posebnih problemih, ki se
nana šajo na socialne razmere.
III-219. Člen
(1) Da bi izbolj šali zaposlitvene prilo žnosti delavcev na notranjem trgu in tako prispevali k dvigu
življenjske ravni, se ustanovi Evropski socialni sklad; njegov cilj je omogo čiti la žje zaposlovanje
delavcev ter pove čati njihovo geografsko in poklicno mobilnost v Uniji, pa tudi olaj šati njihovo
prilagajanje spremembam v industriji in proizvodnih sistemih, zlasti s poklicnim usposabljanjem in
preusposabljanjem.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/97
(2) Sklad upravlja Komisija. Pri tej nalogi ji pomaga odbor, ki mu predseduje član Komisije,
sestavljen pa je iz predstavnikov dr žavčlanic, sindikatov in organizacij delodajalcev.
(3) Z evropskimi zakoni se dolo čijo izvedbeni ukrepi v zvezi s Skladom. Tak šni zakoni se sprejmejo
po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.
3. ODDELEK
EKONOMSKA, SOCIALNA IN TERITORIALNA POVEZANOST
III-220. Člen
Da bi Unija pospeš ila svoj vsesplo šni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h
krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne povezanosti.
Unija si še posebno prizadeva zmanj šati neskladje med stopnjami razvitosti razli čnih regij in
zaostalost regij z najbolj omejenimi mo žnostmi.
Med zadevnimi regijami se posebna pozornost namenja pode želju, območjem, ki jih je prizadela
industrijska tranzicija in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali
demografskih razmer, kot so najsevernej še regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter oto škim,
čezmejnim in gorskim regijam.
III-221. Člen
Državečlanice vodijo in usklajujejo svojo gospodarsko politiko tako, da dosegajo tudi cilje, navedene
v prejš njem členu. Pri oblikovanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije ter vzpostavljanju
notranjega trga upo števajo te cilje in prispevajo k njihovemu uresni čevanju. Unija podpira
uresni čevanje teh ciljev tudi z delovanjem v okviru strukturnih skladov (Evropski kmetijski
usmerjevalni in jamstveni sklad, Usmerjevalni oddelek; Evropski socialni sklad; Evropski sklad zaregionalni razvoj), Evropske investicijske banke in drugih obstoje čih finan čnih instrumentov.
Komisija vsaka tri leta predlo ži Evropskemu parlamentu, Svetu, Odboru regij in Ekonomsko ‑so-
cialnemu odboru poro čilo o napredku, dose ženem pri uresni čevanju ekonomske, socialne in
teritorialne povezanosti, in o tem, kako so k temu pripomogla v tem členu predvidena sredstva. Po
potrebi se temu poro čilu prilo žijo ustrezni predlogi.
Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo vsi posebni ukrepi zunaj skladov, ne da bi
vplivali na ukrepe, sprejete v okviru drugih politik Unije. Sprejmejo se po posvetovanju zOdborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.C 310/98 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-222. Člen
Evropski sklad za regionalni razvoj je namenjen pomo či pri odpravljanju najve čjih razvojnih
neravnovesij v regijah Unije, tako da sodeluje pri razvoju in strukturnem prilagajanju razvojno
zaostalih regij in pri preobrazbi nazadujo čih industrijskih regij.
III-223. Člen
(1) Ne glede na III-224. člen Ustave se z evropskimi zakoni dolo čijo naloge, prednostni cilji in
organizacija strukturnih skladov —kar lahko vklju čuje tudi zdru ževanje skladov —, splo šna pravila,
ki se uporabljajo za sklade, in dolo čbe, potrebne za zagotavljanje uspe šnosti ter usklajevanje skladov
med seboj in z drugimi obstoje čimi finan čnimi instrumenti.
Kohezijski sklad, ustanovljen z evropskim zakonom, zagotavlja finan čne prispevke za projekte na
podro čju okolja in vseevropskih omre žij v okviru prometne infrastrukture.
V vseh primerih se tak šni evropski zakoni sprejmejo po posvetovanju z Odborom regij in
Ekonomsko‑ socialnim odborom.
(2) Prve dolo čbe o strukturnih skladih in Kohezijskem skladu, ki se sprejmejo za dolo čbami,
veljavnimi na dan podpisa Pogodbe o Ustavi za Evropo, se dolo čijo z evropskim zakonom Sveta. Svet
odlo ča soglasno po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta.
III-224. Člen
Z evropskimi zakoni se dolo čijo izvedbeni ukrepi, ki se nana šajo na Evropski sklad za regionalni
razvoj. Tak šni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim
odborom.
Za Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Usmerjevalni oddelek in za Evropski socialni
sklad se uporabljata III-231. člen in tretji odstavek III-219. člena Ustave.
4. ODDELEK
KMETIJSTVO IN RIBI ŠTVO
III-225. Člen
Unija opredeli in izvaja skupno kmetijsko in ribi ško politiko.
„Kmetijski proizvodi “pomenijo rastlinske, živinorejske in ribi ške proizvode ter proizvode prve
stopnje predelave teh proizvodov. Sklicevanje na skupno kmetijsko politiko ali na kmetijstvo teruporaba izraza „kmetijski “pomeni tudi sklicevanje na ribi štvo, ob upo števanju posebnosti tega
sektorja.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/99
III-226. Člen
(1) Notranji trg se raz širi na kmetijstvo in trgovino s kmetijskimi proizvodi.
(2) Razen če ni v III-227. do III-232. členu Ustave dolo čeno druga če, se za kmetijske proizvode
uporabljajo predpisi, ki se nana šajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga.
(3) Proizvodi, ki so na šteti v Prilogi I Ustave, se nana šajo na III-227. do III-232. člen Ustave.
(4) Delovanje in razvoj notranjega trga kmetijskih proizvodov mora spremljati skupna kmetijska
politika.
III-227. Člen
(1) Cilji skupne kmetijske politike so:
a) pove čati kmetijsko produktivnost s pospe ševanjem tehni čnega napredka in zagotavljanjem
racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov,
zlasti delovne sile;
b) s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s pove čanjem
individualnega zaslu žka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom;
c) stabilizirati trge;
d) zagotoviti redno preskrbo;
e) zagotoviti, da je preskrba potro šnikom dostopna po primernih cenah.
(2) Pri oblikovanju skupne kmetijske politike in posebnih metod za njeno izvajanje se upo števa:
a) posebna narava kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih
in naravnih razlik med razli čnimi kmetijskimi regijami;
b) potreba, da se ustrezne prilagoditve izvedejo postopno;
c) dejstvo, da je kmetijstvo v dr žavah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim
gospodarstvom.
III-228. Člen
(1) Za doseganje ciljev, dolo čenih v prejš njem členu, se vzpostavi skupna ureditev kmetijskih trgov.
Ta ureditev je glede na zadevni proizvod v eni od naslednjih oblik:
a) skupna pravila konkurence;C 310/100 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
b) obvezna uskladitev razli čnih nacionalnih tr žnih ureditev;
c) evropska tr žna ureditev.
(2) Skupna ureditev, vzpostavljena v skladu s prej šnjim odstavkom, lahko vklju čuje vse ukrepe,
nujne za doseganje ciljev iz prej šnjega člena, zlasti uravnavanje cen, pomo či pri proizvodnji in tr ženju
raznih proizvodov, ukrepe za skladišč enje in prenos zalog ter skupne mehanizme za stabiliziranje
uvoza ali izvoza.
Skupna ureditev je omejena na doseganje ciljev, dolo čenih v prej šnjem členu, in izključuje vsakr šno
diskriminacijo med proizvajalci in potro šniki v Uniji.
Vsaka skupna cenovna politika temelji na skupnih merilih in enotnih metodah izra čunavanja.
(3) Za doseganje zastavljenih ciljev skupne ureditve iz prvega odstavka tega člena se lahko ustanovi
enega ali ve čkmetijskih usmerjevalnih in jamstvenih skladov.
III-229. Člen
Da bi omogo čili doseganje ciljev iz III-227. člena Ustave, se lahko v okviru skupne kmetijske politike
predvidijo naslednji ukrepi:a) u činkovito usklajevanje prizadevanj na podro čju poklicnega usposabljanja, raziskav in raz širjanja
znanja na podro čju kmetijstva; to lahko vklju čuje skupno financiranje projektov ali institucij;
b) skupni ukrepi za pospeš evanje porabe nekaterih proizvodov.
III-230. Člen
(1) Oddelek o pravilih konkurence se uporablja za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino s
kmetijskimi proizvodi le v obsegu, dolo čenem v evropskih zakonih ali okvirnih zakonih v skladu z
drugim odstavkom III-231. člena Ustave, ob upo števanju ciljev iz III-227. člena Ustave.
(2) Svet lahko na predlog Komisije sprejme evropsko uredbo ali sklep, s katerim odobri dodelitev
pomo či:
a) za zašč ito podjetij, ki so zaradi strukturnih ali naravnih razmer v slabš em polo žaju;
b) v okviru programov gospodarskega razvoja.
III-231. Člen
(1) 
Komisija da predloge za oblikovanje in uresni čevanje skupne kmetijske politike, vklju čno z
nadomestitvijo nacionalnih ureditev z eno od oblik skupne ureditve, predvidene v prvem odstavkuIII-228. člena Ustave, ter za izvajanje ukrepov iz tega oddelka.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/101
Ti predlogi upo števajo soodvisnost kmetijskih vpra šanj iz tega oddelka.
(2) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo skupne ureditve kmetijskih trgov iz prvega
odstavka III-228. člena Ustave in druge dolo čbe, potrebne za zasledovanje ciljev skupne kmetijske in
ribiške politike. Sprejmejo se po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.
(3) Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe o dolo čitvi cen, prelevmanov,
pomo či in koli činskih omejitvah ter o dolo čanju in dodeljevanju mo žnosti ribolova.
(4) V skladu s pogoji iz drugega odstavka tega člena se nacionalne trž ne ureditve nadomestijo s
skupno ureditvijo iz prvega odstavka III-228. člena Ustave, če:
a) skupna ureditev dr žavam članicam, ki nasprotujejo temu ukrepu in imajo lastno ureditev za neko
proizvodnjo, ponuja enakovredne za ščitne ukrepe glede zaposlovanja in življenjske ravni
zadevnih proizvajalcev, glede na sč asoma mo žne prilagoditve in potrebne specializacije, in
b) taka ureditev v Uniji zagotavlja tr žne pogoje, ki so podobni tistim na nacionalnem trgu.
(5) Če se skupna ureditev za nekatere surovine vzpostavi pred obstojem skupne ureditve za
ustrezne predelane proizvode, se lahko surovine, ki se uporabljajo za predelane proizvode,
namenjene izvozu v tretje dr žave, uvozijo iz dr žav zunaj Unije.
III-232. Člen
Kadar je proizvod v dr žavičlanici predmet nacionalne trž ne ureditve ali notranjih predpisov z enakim
učinkom, ki vplivajo na konkuren čni polo žaj podobne proizvodnje v drugi dr žavičlanici, dr žave
članice uvedejo izravnalno dajatev na uvoz tega proizvoda iz dr žave članice, v kateri obstaja taka
ureditev ali taki predpisi, razen čet ad r žava ne uvede izravnalne dajatve na izvoz.
Komisija sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi dolo čiv išino teh dajatev na ravni, ki je
potrebna za ponovno vzpostavitev ravnotež ja. Odobri lahko tudi druge ukrepe, za katere dolo či
pogoje in podrobnosti.C 310/102 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
5. ODDELEK
OKOLJE
III-233. Člen
(1) Okoljska politika Unije prispeva k uresni čevanju naslednjih ciljev:
a) ohranjanju, varstvu in izbolj šanju kakovosti okolja;
b) varovanju človekovega zdravja;
c) skrbni in preudarni rabi naravnih virov;
d) spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za re ševanje regionalnih ali globalnih okoljskih
problemov.
(2) Cilj okoljske politike Unije je dose či visoko raven varstva, pri čemer se upo števa raznolikost
razmer v posameznih regijah Unije. Politika temelji na previdnostnem na čelu in na na čelih, da je
treba delovati preventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da jo plač a
povzro čitelj obremenitve.
V tej zvezi usklajevalni ukrepi, ki ustrezajo zahtevam varstva okolja, vklju čujejo, kadar je to primerno,
zaščitno klavzulo, ki dr žavam članicam dovoljuje, da iz negospodarskih okoljskih razlogov sprejmejo
začasne ukrepe, za katere velja nadzorni postopek Unije.(3) Pri oblikovanju svoje okoljske politike Unija upo števa:
a) razpolo žljive znanstvene in tehnične podatke;
b) okoljske razmere v razli čnih regijah Unije;
c) mo žne koristi in stro ške ukrepanja ali neukrepanja;
d) gospodarski in socialni razvoj Unije kot celote in uravnotež en razvoj njenih regij.
(4) V okviru svojih pristojnosti Unija in dr žavečlanice sodelujejo s tretjimi dr žavami in pristojnimi
mednarodnimi organizacijami. O podrobnostih sodelovanja Unije se lahko sklenejo sporazumi med
Unijo in zadevnimi tretjimi osebami.
Prejšnji pododstavek ne vpliva na pristojnost dr žavčlanic glede pogajanj v mednarodnih organih in
glede sklepanja mednarodnih sporazumov.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/103
III-234. Člen
(1) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo či, katere ukrepe je treba sprejeti za doseganje
ciljev iz prejš njega člena. Sprejmejo se po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim
odborom.
(2) Ne glede na prej šnji odstavek in III-172. člen Ustave Svet soglasno sprejme evropske zakone ali
okvirne zakone, s katerimi dolo či:
a) dolo čbe, ki so zlasti dav čne narave;
b) ukrepe, ki vplivajo na:
1. prostorsko na črtovanje;
2. kvantitativno upravljanje vodnih virov, ali, neposredno ali posredno, razpolo žljivost teh
virov;
3. rabo zemlji šč, razen ravnanja z odpadki;
c) ukrepe, ki pomembno vplivajo na izbiro dr žavčlanic med razli čnimi viri energije in na splo šno
strukturo njihove oskrbe z energijo.
Svet lahko na predlog Komisije soglasno sprejme evropski sklep o uporabi rednega zakonodajnega
postopka za podro čja iz prejš njega pododstavka.
V vseh primerih Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Odborom regij in
Ekonomsko-socialnim odborom.
(3) Z evropskimi zakoni se dolo čijo sploš ni delovni programi, s katerimi se dolo čijo prednostni cilji.
Takšni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.
Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje teh programov se glede na primer sprejmejo v skladu s pogoji iz
prvega in drugega odstavka tega člena.
(4) Dr žave članice financirajo in izvajajo okoljsko politiko, ne da bi pri tem vplivale na nekatere
ukrepe, ki jih je sprejela Unija.
(5) Ne glede na na čelo, da pla ča povzro čitelj obremenitve, in če je ukrep, sprejet na podlagi prvega
odstavka tega člena, povezan z nesorazmerno visokimi stro ški za pristojne organe dr žave članice,
takšen ukrep v ustrezni obliki opredeli:
a) začasne izjeme in/ali
b) finan čno podporo iz Kohezijskega sklada.C 310/104 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(6) Varstveni ukrepi, sprejeti v skladu s tem členom, nobeni od dr žavčlanic ne prepre čujejo
ohranjanja ali uvedbe stro žjih varstvenih ukrepov. Tak šni ukrepi morajo biti zdru žljivi z Ustavo. O
njih se uradno obvesti Komisija.
6. ODDELEK
VARSTVO POTRO ŠNIKOV
III-235. Člen
(1) Zato da bi podprli interese potro šnikov in zagotovili visoko raven varstva potro šnikov, Unija
prispeva k varovanju zdravja, varnosti in ekonomskih interesov potro šnikov, pa tudi k spodbujanju
njihove pravice do obve ščenosti in izobra ževanja ter pravice do samoorganiziranja za za ščito
njihovih interesov.
(2) Unija prispeva k doseganju ciljev iz prej šnjega odstavka z:
a) ukrepi, sprejetimi v skladu s III-172. členom Ustave v okviru vzpostavitve in delovanja notranjega
trga;
b) ukrepi za podporo, dopolnitev in nadzor politike dr žavčlanic.
(3) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi iz to čke b) prej šnjega odstavka.
Takšni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.
(4) Ukrepi, sprejeti v skladu s prej šnjim odstavkom, dr žavam članicam ne prepre čujejo ohranjanja
ali uvedbe stro žjih zašč itnih ukrepov. Tak šni ukrepi morajo biti zdru žljivi z Ustavo. O njih se uradno
obvesti Komisija.
7. ODDELEK
PROMET
III-236. Člen
(1) Cilji Ustave se na podro čju, ki ga ureja ta oddelek, uresni čujejo v okviru skupne prometne
politike.(2) Za izvajanje prej šnjega odstavka se sprejmejo evropski zakoni ali okvirni zakoni, ob
upoštevanju posebnosti prometa. Sprejmejo se po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-
socialnim odborom.
S takimi evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo:
a) skupna pravila, ki se uporabljajo za mednarodni promet na ozemlje ali z ozemlja dr žavečlanice
ali za promet prek ozemlja ene ali ve čdržavčlanic;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/105
b) pogoje, pod katerimi lahko prevozniki opravljajo promet v dr žavičlanici, v kateri nimajo sede ža;
c) ukrepe za izbolj šanje varnosti prometa;
d) vse druge ustrezne ukrepe.
(3) Kadar se sprejmejo evropski zakoni ali okvirni zakoni iz prej šnjega odstavka, se upo števajo
primeri, kjer bi njihova uporaba lahko resno vplivala na življenjsko raven in stopnjo zaposlenosti v
nekaterih regijah ter na izkori ščanje prometne infrastrukture.
III-237. Člen
Nobena dr žava članica ne sme pred sprejetjem evropskih zakonov ali okvirnih zakonov iz drugega
odstavka prejš njega člena spreminjati tistih predpisov, ki urejajo ta vpra šanja 1. januarja 1958 ali za
države, ki pristopajo, na dan njihovega pristopa, tako da bi po svojem neposrednem ali posrednem
učinku postali manj ugodni za prevoznike drugih dr žavčlanic kakor za prevoznike, ki so dr žavljani te
države, razen če je Svet soglasno sprejel evropski sklep, s katerim dovoljuje izjeme.
III-238. Člen
Pomo či so zdru žljive z Ustavo, če so potrebne za usklajevanje prometa ali če so nadomestilo za
opravljanje dolo čenih storitev, ki so del javne slu žbe.
III-239. Člen
Pri vseh ukrepih, sprejetih v okviru Ustave, ki se nana šajo na prevozne tarife in pogoje, se upo števa
ekonomski polo žaj prevoznikov.
III-240. Člen
(1) Pri prevozu znotraj Unije se prepove diskriminacija, ki je v tem, da prevozniki zara čunavajo
razli čne prevoznine in nalagajo razli čne pogoje za prevoz enakega blaga na istih prometnih
povezavah glede na dr žavo članico porekla tega blaga ali namembno dr žavo.
(2) Prej šnji odstavek ne prepre čuje sprejetja drugih evropskih zakonov ali okvirnih zakonov v
skladu z drugim odstavkom III-236. člena Ustave.
(3) Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe za izvajanje prvega odstavka tega
člena. Odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Ekonomsko-socialnim odborom.
Svet lahko zlasti sprejme evropske uredbe in sklepe, ki omogo čajo institucijam, da zagotovijo
upoštevanje pravila iz prvega odstavka tega člena, uporabnikom pa, da lahko to pravilo v celoti
izkoristijo.C 310/106 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(4) Komisija na lastno pobudo ali na predlog dr žave članice preuč i vse primere diskriminacije iz
prvega odstavka tega člena ter po posvetovanju z vsemi zadevnimi dr žavami članicami sprejme
potrebne evropske sklepe v okviru evropskih uredb in sklepov iz prej šnjega odstavka.
III-241. Člen
(1) Pri prevozih znotraj Unije je dr žavam članicam prepovedano predpisovanje prevoznin in
pogojev, ki vklju čujejo elemente podpore ali za ščite v korist enega ali ve čposameznih podjetij ali
gospodarskih panog, razen če jim tega ne dovoli Komisija z evropskim sklepom.
(2) Komisija na lastno pobudo ali na predlog dr žave članice preuči prevoznine in pogoje iz
prejš njega odstavka, upo števaje zlasti zahteve primerne regionalne ekonomske politike, potrebe
nerazvitih regij in probleme regij, ki so zaradi politi čnih razmer resno prizadete, pa tudi u činke teh
prevoznin in pogojev na konkurenco med vrstami prevoza.
Po posvetovanju z vsako zadevno dr žavo članico Komisija sprejme potrebne evropske sklepe.
(3) Prepoved iz prvega odstavka tega člena se ne uporablja za tarife, dolo čene zaradi
konkuren čnosti.
III-242. Člen
Dajatve ali pristojbine, ki jih prevozniki zara čunajo poleg prevoznin pri prehodu meje, ne smejo
presegati razumne meje, potem ko so bili upo števani dejanski stro ški, nastali ob prehodu meje.
Države članice si prizadevajo za zmanjš anje teh stro škov.
Komisija lahko naslovi na dr žave članice priporočila glede uporabe tega člena.
III-243. Člen
Določbe tega oddelka ne izklju čujejo uporabe ukrepov, sprejetih v Zvezni republiki Nem čiji, čes ot i
ukrepi potrebni za nadomestilo gospodarske škode, ki jo je delitev Nem čije povzro čila v
gospodarstvu nekaterih obmo čij Zvezne republike, prizadetih zaradi te delitve. Pet let po za četku
veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo lahko Svet na predlog Komisije sprejme evropski sklep o
razveljavitvi tega člena.
III-244. Člen
Pri Komisiji se oblikuje svetovalni odbor, sestavljen iz strokovnjakov, ki jih imenujejo vlade
državčlanic. Če je to potrebno, se Komisija z njim posvetuje o vpra šanjih prometa.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/107
III-245. Člen
(1) Ta oddelek se uporablja za prevoz v železni škem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih
poteh.
(2) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo ustrezni ukrepi za pomorski in
zračni promet. Sprejmejo se po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.
8. ODDELEK
VSEEVROPSKA OMRE ŽJA
III-246. Člen
(1) Da bi Unija pripomogla k doseganju ciljev iz III-130. in III-220. člena Ustave in da bi
državljanom Unije, gospodarskim subjektom ter regionalnim in lokalnim skupnostim omogo čila v
celoti izkoristiti ugodnosti vzpostavitve obmo čja brez notranjih meja, prispeva k vzpostavitvi in
razvoju vseevropskih omre žij na podro čju prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture.
(2) V okviru sistema odprtih in konkuren čnih trgov je dejavnost Unije namenjena pospe ševanju
medsebojnega povezovanja in medobratovalnosti nacionalnih omre žij, pa tudi dostopa do teh
omre žij. Pri tem se zlasti upo števa potreba po povezavi otoš kih, neobalnih in obrobnih regij z
osrednjimi regijami Unije.
III-247. Člen
(1) Da bi dosegla cilje iz prej šnjega člena Unija:
a) pripravi vrsto smernic, ki zajemajo cilje, prednostne naloge in splo šno zasnovo ukrepov,
predvidenih na podro čju vseevropskih omre žij; v teh smernicah se opredelijo projekti skupnega
interesa;
b) izvaja ukrepe, za katere se izka že, da so potrebni za zagotovitev medobratovalnosti omre žij, zlasti
na podro čju usklajevanja tehni čnih standardov;
c) lahko podpira projekte skupnega interesa, ki jih podpirajo dr žave članice in ki so opredeljeni v
okviru smernic iz to čke a) tega odstavka, zlasti s študijami izvedljivosti, kreditnimi garancijami ali
subvencioniranjem obrestnih mer; Unija lahko prek Kohezijskega sklada pomaga financirati tudi
posebne projekte v dr žavah članicah na podro čju prometne infrastrukture.
Unija pri svojih dejavnostih upo števa potencialno ekonomsko upravi čenost projektov.
(2) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo smernice in drugi ukrepi iz prej šnjega
odstavka. Tak šni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim
odborom.C 310/108 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
S smernicami in projekti skupnega interesa, ki se nana šajo na ozemlje ene od dr žavčlanic, se mora
strinjati ta dr žava članica.
(3) Dr žavečlanice v povezavi s Komisijo med seboj usklajujejo svoje nacionalne politike, ki lahko
pomembno vplivajo na doseganje ciljev iz III-144. člena Ustave. Komisija lahko v tesnem sodelovanju
zd r žavami članicami daje koristne pobude za pospe ševanje takš nega usklajevanja.
(4) Unija se lahko odlo či za sodelovanje s tretjimi dr žavami, da bi podprla projekte skupnega
interesa in zagotovila medobratovalnost omre žij.
9. ODDELEK
RAZISKAVE, TEHNOLO ŠKI RAZVOJ IN VESOLJE
III-248. Člen
(1) Cilj dejavnosti Unije je okrepiti njene znanstvene in tehnolo ške temelje z oblikovanjem
Evropskega raziskovalnega obmo čja, v katerem raziskovalci, znanost in tehnologija prosto kro žijo, in
jo spodbujati, da postane bolj konkuren čna, vklju čno v njeni industriji, pri čemer Unija pospeš uje vse
raziskovalne dejavnosti, ki se štejejo za potrebne zaradi drugih poglavij Ustave.
(2) Za namene iz prejš njega odstavka Unija na vsem svojem obmo čju spodbuja podjetja, tudi mala
in srednja, raziskovalne centre in univerze pri njihovih visokokakovostnih raziskovalnih in
tehnolo škorazvojnih dejavnostih. Podpira njihovo prizadevanje za medsebojno sodelovanje, pri
čemer je njen glavni cilj omogo čiti raziskovalcem, da svobodno sodelujejo prek meja in podjetjem, da
izkoristijo mo žnosti notranjega trga, zlasti z odpiranjem nacionalnih trgov javnih naro čil, z
opredelitvijo skupnih standardov ter odpravljanjem pravnih in dav čnih ovir za tako sodelovanje.
(3) Vse dejavnosti Unije na podro čju raziskav in tehnolo škega razvoja, vklju čno z demonstracij-
skimi projekti, se izvajajo in se o njih odlo ča v skladu s tem oddelkom.
III-249. Člen
Pri uresni čevanju ciljev iz prej šnjega člena Unija v dopolnilo dejavnostim, ki potekajo v
državah članicah, izvaja naslednje dejavnosti:
a) izvajanje raziskovalnih, tehnolo škorazvojnih in demonstracijskih programov s spodbujanjem
sodelovanja s in med podjetji, raziskovalnimi centri in univerzami;
b) spodbujanje sodelovanja s tretjimi dr žavami in z mednarodnimi organizacijami na raziskoval-
nem, tehnolo škorazvojnem in demonstracijskem podro čju Unije;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/109
c) raz širjanje in optimizacija rezultatov raziskovalnih, tehnolo škorazvojnih in demonstracijskih
dejavnosti Unije;
d) spodbujanje usposabljanja in mobilnosti raziskovalcev v Uniji.
III-250. Člen
(1) Unija in dr žave članice usklajujejo svoje raziskovalne in tehnolo škorazvojne dejavnosti, da bi
zagotovile skladnost med nacionalnimi politikami in politiko Unije.
(2) Komisija lahko v tesnem sodelovanju z dr žavami članicami daje koristne pobude za
pospe ševanje usklajevanja iz prej šnjega odstavka, zlasti pobude, namenjene oblikovanju smernic in
kazalcev, organizaciji izmenjave najbolj še prakse ter pripravi elementov, potrebnih za periodi čno
spremljanje in ocenjevanje. Evropski parlament je iz črpno obve ščen.
III-251.Č len
(1) Z evropskimi zakoni se dolo čiv e čletni okvirni program, s katerim se opredelijo vse dejavnosti,
ki jih financira Unija. Tak šni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.
V okvirnem programu se:a) opredelijo znanstveni in tehnolo ški cilji, ki naj bi jih dosegli z dejavnostmi iz III-249. člena
Ustave, in dolo čijo ustrezne prednostne naloge;
b) navedejo splo šne usmeritve teh dejavnosti;
c) dolo čijo najvi šji skupni znesek in podrobna pravila finan čne udele žbe Unije pri okvirnem
programu ter ustrezni dele ži za vsako od predvidenih dejavnosti.
(2) Večletni okvirni program se prilagodi ali dopolni glede na spremenjene okoli ščine.
(3) Z evropskim zakonom Sveta se dolo čijo posebni programi za izvajanje okvirnega ve čletnega
programa znotraj posamezne dejavnosti. V vsakem posebnem programu so opredeljena podrobna
pravila njegovega izvajanja, dolo čeno je njegovo trajanje in predvidena potrebna sredstva. Vsota vseh
potrebnih sredstev, dolo čenih v posebnih programih, ne sme prese či najvi šjega skupnega zneska, ki je
dolo čen za okvirni program in vsako dejavnost. Tak šen zakon se sprejme po posvetovanju z
Evropskim parlamentom in Ekonomsko-socialnim odborom.
(4) Kot dopolnitev dejavnostim, na črtovanim v ve čletnem
 okvirnem programu, se z evropskim
zakonom dolo čijo potrebni ukrepi za vzpostavitev Evropskega raziskovalnega obmo čja. Tak šen
zakon se sprejme po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.C 310/110 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-252. Člen
(1) Za izvajanje ve čletnega okvirnega programa se z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom
dolo čijo:
a) pravila glede sodelovanja podjetij, raziskovalnih centrov in univerz;
b) pravila glede raz širjanja rezultatov raziskav.
Takšni evropski zakoni ali okvirni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim
odborom.(2) Pri izvajanju ve čletnega okvirnega programa se lahko z evropskimi zakoni dolo čijo dopolnilni
programi, pri katerih sodelujejo samo nekatere dr žavečlanice, ki te programe ob morebitni udele žbi
Unije tudi financirajo.Takšni zakoni dolo čijo pravila, ki veljajo za dopolnilne programe, zlasti glede raz širjanja znanja in
dostopa drugih dr žavčlanic. Sprejmejo se po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in v
dogovoru z zadevnimi dr žavami članicami.
(3) Pri izvajanju ve čletnega okvirnega programa se lahko z evropskimi zakoni predvidi, v dogovoru
z zadevnimi dr žavami članicami, sodelovanje pri raziskovalnih in razvojnih programih ve č
državčlanic, tudi sodelovanje v strukturah, vzpostavljenih za izvajanje teh programov.
Takšni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.
(4) Pri izvajanju ve čletnega okvirnega programa lahko Unija predvidi sodelovanje s
tretjimi dr žavami ali mednarodnimi organizacijami na raziskovalnem, tehnolo škorazvojnem in
demonstracijskem podro čju Unije.
O podrobnostih takega sodelovanja se lahko med Unijo in zadevnimi tretjimi osebami sklenejo
sporazumi.
III-253. Člen
Svet lahko na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi ustanovi skupnapodjetja ali kakr šno koli drugo strukturo, potrebno za u činkovito izvajanje raziskovalnih,
tehnolo škorazvojnih in demonstracijskih programov Unije. Odlo ča po posvetovanju z
Evropskim parlamentom in Ekonomsko-socialnim odborom.
III-254. Člen
(1) Za pospe ševanje znanstvenega in tehni čnega napredka, industrijske konkuren čnosti in izvajanje
svojih politik Unija oblikuje evropsko politiko o vesolju. V ta namen lahko spodbuja skupne pobude,
podpira
raziskave in tehnolo ški razvoj ter usklajuje prizadevanja, potrebna za raziskovanje in
izkori ščanje vesolja.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/111
(2) Da bi prispevali k doseganju ciljev iz prej šnjega odstavka, se z evropskimi zakoni ali okvirnimi
zakoni dolo čijo potrebni ukrepi, ki so lahko v obliki evropskega vesoljskega programa.
(3) Unija vzpostavi ustrezne odnose z Evropsko vesoljsko agencijo.
III-255. Člen
Komisija na začetku vsakega leta po šlje Evropskemu parlamentu in Svetu poro čilo. Poro čilo zajema
informacije o dejavnostih, povezanih z raziskavami, tehnolo škim razvojem in o raz širjanju njihovih
rezultatov v predhodnem letu, pa tudi delovni program za teko če leto.
10. ODDELEK
ENERGETIKA
III-256. Člen
(1) Pri vzpostavitvi in delovanju notranjega trga in ob upo števanju potrebe po ohranitvi in
izbolj šanju okolja, so cilji energetske politike Unije:
a) zagotoviti delovanje trga energetike;
b) zagotoviti zanesljivost oskrbe z energijo v Uniji, in
c) pospeš evati energetsko u činkovitost in var čevanje z energijo ter razvijanje novih in obnovljivih
oblik energije.
(2) Ne glede na uporabo drugih dolo čb Ustave, se cilji iz prejš njega odstavka dosegajo z ukrepi,
dolo čenimi z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni. Tak šni zakoni ali okvirni zakoni se sprejmejo
po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko ‑socialnim odborom.
Takšni zakoni ali okvirni zakoni ne vplivajo na pravico dr žavčlanic, da dolo čijo pogoje za
izkori ščanje svojih energetskih virov, na izbiro med razli čnimi viri energije in na splo šno strukturo
njihove oskrbe z energijo, ne glede na točko c) drugega odstavka III-234. člena Ustave.
(3) Z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom Sveta se ne glede na prej šnji odstavek dolo čijo
ukrepi, ki so v njih predvideni, zlasti kadar so dav čne narave. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z
Evropskim parlamentom.C 310/112 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
IV. POGLAVJE
OBMO ČJE SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE
1. ODDELEK
SPLO ŠNE DOLO ČBE
III-257. Člen
(1) Unija vzpostavi obmo čje svobode, varnosti in pravice ob spoš tovanju temeljnih pravic in
razli čnih pravnih izro čil in sistemov dr žavčlanic.
(2) Unija zagotovi, da se osebe pri prehajanju notranjih meja ne preverjajo, in oblikuje
skupno politiko o azilu, priseljevanju in nadzoru zunanjih meja na podlagi solidarnosti med
državami članicami in ki je pravi čna do dr žavljanov tretjih dr žav. V tem poglavju se osebe brez
državljanstva obravnavajo enako kakor dr žavljani tretjih dr žav.
(3) Unija si prizadeva zagotoviti visoko raven varnosti z ukrepi za prepre čevanje kriminala, rasizma
in ksenofobije in bojem proti njima, in z ukrepi za uskladitev in sodelovanje med policijskimi in
pravosodnimi ter drugimi pristojnimi organi, kakor tudi z vzajemnim priznavanjem sodb v
kazenskih zadevah in, po potrebi, pribli ževanjem kazenskih zakonodaj.
(4) Unija olaj šuje dostop do sodnega varstva, zlasti z na čelom vzajemnega priznavanja sodnih in
zunajsodnih odlo čb v civilnih zadevah.
III-258. Člen
Evropski svet dolo či strate ške smernice za zakonodajno in operativno na črtovanje na obmo čju
svobode, varnosti in pravice.
III-259. Člen
Nacionalni parlamenti zagotovijo, da se v predlogih in zakonodajnih pobudah, predlo ženih v skladu s
4. in 5. oddelkom tega poglavja upo števa na čelo subsidiarnosti v skladu s Protokolom o uporabi
načel subsidiarnosti in sorazmernosti.
III-260. Člen
Ne glede na III-360. do III-362. člen Ustave lahko Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe
ali sklepe, ki dolo čajo podrobnosti po katerih dr žave članice v sodelovanju s Komisijo opravljajo
objektivno in nepristransko ocenjevanje izvajanja politik Unije iz tega poglavja s strani organov dr žav
članic, zlasti zaradi olaj šanja polne uporabe na čela vzajemnega priznavanja. Evropski parlament in
nacionalni
parlamenti so obve ščeni o vsebini in rezultatih ocenjevanja.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/113
III-261. Člen
V okviru Sveta se ustanovi stalni odbor, da znotraj Unije zagotovi pospe ševanje in krepitev
operativnega sodelovanja na podro čju notranje varnosti. Ne glede na III-344. člen Ustave olaj ša
usklajevanje ukrepov pristojnih organov dr žavčlanic. Pri delu tega odbora lahko sodelujejo
predstavniki zadevnih organov, uradov in agencij Unije. Evropski parlament in nacionalni parlamenti
so obve ščeni glede tega dela.
III-262. Člen
To poglavje ne vpliva na izpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo dr žave članice glede vzdr ževanja
javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje varnosti.
III-263. Člen
Svet sprejme evropske uredbe, s katerimi zagotovi upravno sodelovanje med pristojnimi slu žbami
državčlanic na podro čjih, ki so zajeta v tem poglavju, kakor tudi med temi slu žbami in Komisijo.
Odlo ča na predlog Komisije, ob upo števanju III-264. člena Ustave in po posvetovanju z
Evropskim parlamentom.
III-264. Člen
Akti iz 4. in 5. oddelka tega poglavja, skupaj z evropskimi uredbami iz prej šnjega člena, ki
zagotavljajo upravno sodelovanje na podro čjih, ki so zajeta v navedenih oddelkih, se sprejmejo:
a) na predlog Komisije, ali
b) na pobudo četrtine dr žavčlanic.
2. ODDELEK
POLITIKA GLEDE MEJNE KONTROLE,
AZILA IN PRISELJEVANJA
III-265. Člen
(1) Unija oblikuje politiko, da bi:a) zagotovila, da se osebe, ne glede na dr žavljanstvo, pri prehajanju notranjih meja ne preverjajo;
b) se izvajala preverjanja oseb in u činkovit nadzor pri prehajanju zunanjih meja;
c) se postopno uvedel integriran sistem upravljanja zunanjih meja.C 310/114 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Za namene iz prej šnjega odstavka se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo ukrepi
glede:
a) skupne politike vizumov in drugih dovoljenj za kraj še bivanje;
b) preverjanja oseb pri prehodu zunanjih meja;c) pogojev za svobodno potovanje dr žavljanov tretjih dr žav znotraj Unije za kraj še obdobje;
d) vseh ukrepov, potrebnih za postopno uvedbo integriranega sistema upravljanja zunanjih meja;e) odprave preverjanj oseb pri prehajanju notranjih meja.(3) Ta člen ne vpliva na pristojnost dr žavčlanic glede ozemeljske razmejitve njihovih meja v skladu
z mednarodnim pravom.
III-266. Člen
(1) Unija oblikuje skupno politiko o azilu, subsidiarni za ščiti in za časni zašč iti z namenom ponuditi
ustrezen status vsem dr žavljanom tretjih dr žav, ki prosijo za mednarodno za ščito in zagotoviti
skladnost z na čelom nevra čanja. Ta politika mora biti v skladu z Ženevsko konvencijo z dne 28. julija
1951 in Protokolom z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev in drugimi ustreznimi pogodbami.
(2) Za namene prejš njega odstavka se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo ukrepi za
skupen evropski azilni sistem, ki zajema:
a) enoten status azila za dr žavljane tretjih dr žav, ki velja v celotni Uniji;
b) enoten status subsidiarne za ščite za dr žavljane tretjih dr žav, ki brez pridobitve evropskega azila
potrebujejo mednarodno za ščito;
c) skupen sistem za časne zašč ite razseljenih oseb v primeru mno žičnega dotoka;
d) skupne postopke za dodelitev ali odvzem statusa enotnega azila ali subsidiarne za ščite;
e) merila in mehanizme za dolo čitev dr žave članice, odgovorne za preverjanje pro šenj za azil ali
subsidiarno za ščito;
f) standarde glede pogojev za sprejem prosilcev za azil ali subsidiarno za ščito;
g) partnerstvo in sodelovanje s tretjimi dr žavami za obvladovanje dotoka oseb, ki prosijo za azil ali
subsidiarno ali za časno
 zaščito.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/115
(3) V primeru izrednih razmer v eni ali ve čdržavah članicah zaradi nenadnega dotoka dr žavljanov
iz tretjih dr žav lahko Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe, ki vsebujejo
začasne ukrepe v korist zadevnih dr žavčlanic. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim
parlamentom.
III-267. Člen
(1) Unija oblikuje skupno politiko priseljevanja, s katero v vseh fazah zagotovi u činkovito
upravljanje migracijskega dotoka, pravi čno obravnavo dr žavljanov tretjih dr žav, ki zakonito prebivajo
vd ržavičlanici in prepre čevanje nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi ter okrepljene ukrepe
za boj proti temu.
(2) Za namene iz prej šnjega odstavka se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo ukrepi
na naslednjih podro čjih:
a) pogoji vstopa in prebivanja ter standardi glede postopkov dr žavčlanic za izdajo vizumov in
dovoljenj za prebivanje za dalj šičas, tudi tistih zaradi zdru žitve dru žine;
b) opredelitev pravic dr žavljanov tretjih dr žav, ki zakonito prebivajo v dr žavičlanici, in pogojev, ki
urejajo svobodo gibanja in prebivanja v drugih dr žavah članicah;
c) nezakonito priseljevanje in nedovoljeno prebivanje, tudi odstranitev in vra čanje oseb, ki prebivajo
brez dovoljenja;
d) boj proti trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki.
(3) Unija lahko s tretjimi dr žavami sklene sporazume o ponovnem sprejemu dr žavljanov
tretjih dr žav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo ve čpogojev za vstop, prisotnost ali bivanje na
ozemlju ene od dr žavčlanic, v njihovo dr ža vo izvora ali porekla.
(4) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo ukrepi, s katerimi se omogo čijo
spodbude in podpora dejavnostim dr žavčlanic zaradi pospe ševanja vklju čevanja dr žavljanov tretjih
držav, ki zakonito prebivajo na njihovem ozemlju, pri čemer je izklju čeno kakr šno koli usklajevanje
zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic.
(5) Ta člen ne vpliva na pravice dr žavčlanic, da dolo čijo obseg sprejema dr žavljanov tretjih dr žav, ki
iz tretjih dr žav prihajajo na njeno ozemlje, da bi si poiskali delo, bodisi kot zaposleni ali
samozaposleni.
III-268. Člen
Za politike Unije iz tega oddelka in njihovo izvajanje velja na čelo solidarnosti in pravi čne delitve
odgovornosti med dr žavami članicami, vklju čno s finan čnim podro čjem. Kadar koli je to potrebno,
vsebujejo akti Unije, sprejeti v skladu s tem oddelkom, ustrezne ukrepe za uveljavitev tega na čela.C 310/116 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
3. ODDELEK
PRAVOSODNO SODELOVANJE V CIVILNIH ZADEVAH
III-269. Člen
(1) Unija razvija pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, ki temelji na
načelu vzajemnega priznavanja sodb in odlo čb v zunajsodnih zadevah. Tak šno sodelovanje lahko
vklju čuje sprejetje ukrepov za približ evanje zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic.
(2) Za namene iz prejš njega odstavka se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo ukrepi,
zlasti kadar so potrebni za pravilno delovanje notranjega trga, katerih cilj je med drugim zagotoviti:
a) vzajemno priznavanje in izvr ševanje sodb in odlo čb v zunajsodnih zadevah med
državami članicami;
b)čezmejno vro čitev sodnih in zunajsodnih listin;
c) skladnost predpisov, ki se uporabljajo v dr žavah članicah glede kolizije zakonov in sporov o
pristojnosti;
d) sodelovanje pri pridobivanju dokazov;e) u činkovit dostop do sodnega varstva;
f) odpravo ovir za nemoten potek civilnih postopkov, po potrebi s spodbujanjem zdru žljivosti
predpisov o civilnih postopkih, ki veljajo v dr žavah članicah;
g) oblikovanje alternativnih na činov re ševanja sporov;
h) pomo čpri usposabljanju sodnikov in zaposlenih na sodi ščih.
(3) Ne glede na prejš nji odstavek se ukrepi, ki zadevajo dru žinsko pravo s čezmejnimi posledicami,
dolo čijo z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom, ki ga sprejme Svet. Svet odlo ča soglasno po
posvetovanju z Evropskim parlamentom.
Svet lahko na predlog Komisije sprejme evropski sklep za opredelitev tistih vidikov dru žinskega prava
sčezmejnimi posledicami, ki so lahko predmet aktov, sprejetih po rednem zakonodajnem postopku.
Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/117
4.ODDELEK
PRAVOSODNO SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH
III-270. Člen
(1) Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v Uniji temelji na na čelu vzajemnega priznavanja
sodb in sodnih odlo čb in vklju čuje pribli ževanje zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic na
podro čjih, navedenih v drugem odstavku tega člena in v III- 271. členu Ustave.
Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi za:
a) dolo čitev pravil in postopkov za zagotovitev priznavanja vseh oblik sodb in sodnih odlo čbv
celotni Uniji;
b) prepre čevanje in re ševanje sporov o pristojnosti med dr žavami članicami;
c) spodbujanje usposabljanja sodnikov in zaposlenih na sodišč ih;
d) olaj ševanje sodelovanja med sodnimi ali drugimi ustreznimi organi dr žavčlanic pri kazenskih
postopkih in izvr ševanju odlo čb.
(2) Z evropskim okvirnim zakonom se lahko dolo čijo minimalna potrebna pravila za la žje
vzajemno priznavanje sodb in sodnih odlo čb ter policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih
zadevah s čezmejnimi posledicami. V teh pravilih se upo števajo razlike med pravnimi izro čili in
sistemi dr žavčlanic.
Pravila se nana šajo na:
a) vzajemno dopustnost dokazov med dr žavami članicami;
b) pravice posameznikov v kazenskem postopku;
c) pravice žrtev kaznivega dejanja;
d) druge posebne vidike kazenskega postopka, ki jih je Svet predhodno opredelil v evropskem
sklepu; za sprejem tega sklepa Svet odlo ča soglasno po pridobitvi odobritve Evropskega
parlamenta.
Sprejem minimalnih pravil iz tega odstavka dr žavam članicam ne prepre čuje, da ohranijo ali uvedejo
višjo raven zašč ite posameznikov.C 310/118 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Kadar član Sveta meni, da osnutek evropskega okvirnega zakona iz prej šnjega odstavka kr ši
temeljna na čela njegovega pravnega sistema, lahko zahteva, da se osnutek okvirnega zakona predlo ži
Evropskemu svetu. V tem primeru se postopek iz III-396. člena Ustave začasno prekine. Po razpravi
Evropski svet v štirih mesecih od te za časne prekinitve bodisi:
a) vrne osnutek Svetu in se s tem za časna prekinitev postopka iz III-396. člena Ustave kon ča, ali
b) od Komisije ali skupine dr žavčlanic, ki so predlagale osnutek, zahteva, da predlo žijo nov osnutek;
v tem primeru se šteje, da prvotno predlagani akt ni bil sprejet.
(4) Če Evropski svet do konca obdobja iz prej šnjega odstavka ni ukrepal ali če v 12 mesecih od
predlo žitve novega osnutka v skladu s to čko b) prejš njega odstavka evropski okvirni zakon ni bil
sprejet in želi najmanj tretjina dr žavčlanic med seboj vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na podlagi
zadevnega osnutka okvirnega zakona, te o tem uradno obvestijo Evropski parlament, Svet in
Komisijo.
V takem primeru se šteje, da je pooblastilo za nadaljevanje okrepljenega sodelovanja iz drugega
odstavka I-44. člena in prvega odstavka III-419. člena Ustave dano, in se uporabljajo dolo čbe o
okrepljenem sodelovanju.
III-271. Člen
(1) Z evropskimi okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo minimalna pravila glede opredelitve kaznivih
dejanj in kazni na podro čju posebno hudih oblik kaznivih dejanj s čezmejnimi posledicami zaradi
narave ali u činkov teh dejanj ali zaradi posebne potrebe po skupnem boju proti njim.
Ta podro čja kriminala so: terorizem, trgovina z ljudmi in spolna zloraba žensk in otrok, nedovoljen
promet s prepovedanimi drogami in oro žjem, pranje denarja, korupcija, ponarejanje pla čilnih
sredstev, ra čunalni ški kriminal in organizirani kriminal.
Glede
na razvoj kriminala lahko Svet sprejme evropski sklep, s katerim opredeli druga podro čja
kriminala, ki ustrezajo merilom iz tega odstavka. Odlo ča soglasno po pridobitvi odobritve
Evropskega parlamenta.(2) Če se izka že, da je približ evanje dolo čb kazenske zakonodaje dr žavčlanic nujno zaradi
zagotovitve u činkovitega izvajanja politike Unije na podro čju, za katerega veljajo usklajevalni ukrepi,
se lahko z evropskimi okvirnimi zakoni dolo čijo minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj
in kazni na zadevnem podro čju. Tak šni okvirni zakoni se sprejmejo po enakem postopku, po
katerem so bili sprejeti zadevni usklajevalni ukrepi, ne glede na III-264. člen Ustave.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/119
(3) Kadar član Sveta meni, da bi osnutek evropskega okvirnega zakona iz prvega ali drugega
odstavka tega člena lahko kr šil temeljna na čela njegovega kazenskega pravnega sistema, lahko
zahteva, da se osnutek okvirnega zakona predlo ži Evropskemu svetu. Če se uporablja postopek iz III-
396. člena Ustave, se v tem primeru postopek za časno prekine. Po razpravi Evropski svet v štirih
mesecih od te za časne prekinitve bodisi:
a) vrne osnutek Svetu, ki kon čaz a časno prekinitev postopka iz III-396. člena Ustave, čes e
uporablja, ali
b) od Komisije ali skupine dr žavčlanic, ki so predlagale osnutek okvirnega zakona, zahteva, da
predlo žijo nov osnutek; v tem primeru se šteje, da prvotno predlagani akt ni bil sprejet.
(4) Če Evropski svet do konca obdobja iz prej šnjega odstavka ni ukrepal ali če v 12 mesecih od
predlo žitve novega osnutka v skladu s to čko b) prejš njega odstavka evropski okvirni zakon ni bil
sprejet in želi najmanj tretjina dr žavčlanic med seboj vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na podlagi
zadevnega osnutka okvirnega zakona, te o tem uradno obvestijo Evropski parlament, Svet in
Komisijo.
V takem primeru se šteje, da je pooblastilo za nadaljevanje okrepljenega sodelovanja iz drugega
odstavka I-44. člena in prvega odstavka III-419. člena Ustave dano, in se uporabljajo dolo čbe o
okrepljenem sodelovanju.
III-272. Člen
Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo ukrepi za spodbujanje in podporo
dejanjem dr žavčlanic na podro čju prepre čevanja kriminala, in ne vklju čujejo usklajevanja dolo čb
zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic.
III-2
73. Člen
(1) Naloga Eurojusta je podpirati in krepiti koordinacijo in sodelovanje med nacionalnimi organi,
pristojnimi za preiskave in pregon hudih oblik kriminala, ki se nana šajo na dve ali ve čdržavčlanic,
ali terjajo skupni pregon, na podlagi postopkov, ki jih izvajajo in informacij, ki jih posredujejo organidržavčlanic in Europol.
V tej zvezi se z evropskimi zakoni dolo či struktura, delovanje, podro čje ukrepanja in naloge
Eurojusta. Te naloge lahko zajemajo:
a) uvedbo kazenskih preiskav, kakor tudi predlog uvedbe pregona, ki ga izvajajo pristojni nacionalni
organi, zlasti v primeru kr šitev zoper finan čne interese Unije;
b) koordinacijo preiskav in pregona iz prej šnje to čke;
c) krepitev pravosodnega sodelovanja, skupaj z re ševanjem sporov o pristojnosti in v tesnem
sodelovanju z Evropsko pravosodno mre žo.
S temi zakoni se dolo čijo tudi podrobnosti glede sodelovanja Evropskega parlamenta in nacionalnih
parlamentov dr žavčlanic pri ocenjevanju dejavnosti Eurojusta.C 310/120 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) V primeru pregona iz prej šnjega odstavka in ne glede na III-274. člen Ustave, pristojni
nacionalni uradniki izvajajo uradna dejanja pravosodnega postopka.
III-274. Člen
(1) Zaradi boja proti kr šitvam, ki vplivajo na finan čne interese Unije, se lahko z evropskim
zakonom Sveta iz Eurojusta ustanovi Evropsko javno to žilstvo. Svet odlo ča soglasno po pridobitvi
odobritve Evropskega parlamenta.
(2) Evropsko javno to žilstvo je pristojno, po potrebi v povezavi z Europolom, za preiskave, pregon
in obtož be storilcev in sostorilcev kr šitev, ki vplivajo na finan čne interese Unije, kakor jih dolo ča
evropski zakon iz prej šnjega odstavka. Opravlja dol žnosti tož ilca na pristojnih sodi ščih dr žavčlanic v
zvezi s temi kr šitvami.
(3) Z evropskim zakonom iz prvega odstavka tega člena se dolo či statut Evropskega javnega
tožilstva, pogoji za opravljanje njegovih nalog, poslovnik o njegovih dejavnostih, kakor tudi pravila o
dopustnosti dokazov, in pravila, ki se uporabljajo za sodni nadzor postopkovnih dejanj, sprejetih pri
opravljanju njegovih nalog.
(4) Evropski svet lahko isto časno ali naknadno sprejme evropski sklep o spremembi prvega
odstavka tega člena, s katerim Evropskemu javnemu to žilstvu dodeli pristojnosti tudi za boj proti
hudim oblikam kriminala s čezmejnimi posledicami, in o ustrezni spremembi drugega odstavka tega
člena o storilcih in sostorilcih hudih kaznivih dejanj, ki vplivajo na ve čkot eno dr žavo članico. Svet
odlo ča soglasno po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta in po posvetovanju s Komisijo.
5. ODDELEK
POLICIJSKO SODELOVANJE
III-275. Člen
(1) Unija vzpostavi policijsko sodelovanje, ki vklju čuje vse pristojne organe dr žavčlanic, vklju čno s
policijskimi, carinskimi in drugimi specializiranimi slu žbami kazenskega pregona, pri prepre čevanju
ali odkrivanju kaznivih dejanj in preiskav.(2) Za namene iz prejš njega odstavka se lahko z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo
ukrepi glede:a) zbiranja, hrambe, obdelave, analize in izmenjave koristnih informacij;b) pomo či pri usposabljanju osebja in sodelovanju pri izmenjavi osebja, opreme in pri
kriminalisti čnih raziskavah;
c) skupnih preiskovalnih tehnik pri odkrivanju hudih oblik organiziranega kriminala.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/121
(3) Z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom Sveta se lahko dolo či ukrepe glede operativnega
sodelovanja med organi iz tega člena. Svet odloč as o g l a s n op op o s v e t o v a n j uz
Evropskim parlamentom.
III-276. Člen
(1) Naloga Europola je podpirati in krepiti dejavnosti policijskih organov dr žavčlanic in drugih
služb kazenskega pregona ter njihovo medsebojno sodelovanje pri prepre čevanju in boju proti hudim
oblikam kriminala, ki vplivajo na dve ali ve čdržavčlanic, terorizmu in oblikam kriminala, ki vplivajo
na skupni interes politike Unije.
(2) Z evropskimi zakoni se dolo či Europolova struktura, delovanje, podro čje ukrepanja in naloge.
Te naloge lahko zajemajo:a) zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo informacij, ki so jih posredovali predvsem
organi dr žavčlanic ali tretjih dr žav oziroma slu žb;
b) usklajevanje, organizacijo in izvajanje preiskovalnih in operativnih dejanj, ki se izvajajo skupaj s
pristojnimi organi dr žavčlanic ali v okviru skupnih preiskovalnih ekip, po potrebi v povezavi z
Eurojustom.
St e m iz a k o n is ed o l o čijo tudi postopki za oceno Europolovih dejavnosti, ki jo opravi
Evropski parlament, skupaj z nacionalnimi parlamenti.(3) Europol vsa svoja operativna dejanja izvaja v povezavi in v dogovoru z organi dr žavčlanic,
katerih ozemlje to zadeva. Uporaba prisilnih ukrepov je v izključni pristojnosti pristojnih nacionalnih
organov.
III-277. Člen
Z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom Sveta se dolo čijo pogoji in omejitve, pod katerimi
lahko pristojni organi dr žavčlanic iz III-270. in III-275. člena Ustave delujejo na ozemlju druge
državečlanice v povezavi in v dogovoru z organi te dr žave. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z
Evropskim parlamentom.C 310/122 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
V. POGLAVJE
PODRO ČJA, KJER UNIJA LAHKO SPREJME
USKLAJEVALNE, DOPOLNILNE
ALI PODPORNE UKREPE
1. ODDELEK
JAVNO ZDRAVJE
III-278. Člen
(1) Pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije se zagotavlja visoka raven
varovanja zdravja ljudi.
Dejavnost Unije, ki dopolnjuje nacionalne politike, je usmerjena k izbolj ševanju javnega zdravja,
prepre čevanju človekovih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogro žajo telesno in du ševno
zdravje. V njej je zajeto:a) boj proti mo čno raz širjenim te žkim boleznim s spodbujanjem raziskovanja njihovih vzrokov,
prenosa in prepre čevanja, pa tudi obve ščanja o zdravju in zdravstvene vzgoje;
b) opazovanje, zgodnje obve ščanje in boj proti resni čezmejni ogro ženosti zdravja.
Unija dopolnjuje ukrepe dr žavčlanic za zmanj ševanje škode za zdravje zaradi u živanja drog, vklju čno
z obve ščanjem in prepre čevanjem.
(2) Unija spodbuja sodelovanje med dr žavami članicami na podro čjih iz tega člena in, čej e
potrebno, podpira njihove ukrepe. Zlasti spodbuja sodelovanje med dr žavami članicami za
izbolj šanje komplementarnosti njihovih zdravstvenih storitev na obmejnih obmo čjih.
Državečlanice v povezavi s Komisijo medsebojno usklajujejo svoje politike in programe na podro čjih
iz prej šnjega odstavka. Komisija lahko v tesni povezavi z dr žavami članicami daje koristne pobude za
pospe ševanje tak šnega usklajevanja, zlasti pobude, namenjene oblikovanju smernic in kazalcev,
organizaciji izmenjave najbolj še prakse ter pripravi elementov, potrebnih za periodi čno spremljanje
in ocenjevanje. Evropski parlament je iz čr
pno obve ščen.
(3) Unija in dr žave članice pospe šujejo sodelovanje s tretjimi dr žavami in pristojnimi
mednarodnimi organizacijami na podro čju javnega zdravja.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/123
(4) Ne glede na peti odstavek I-12. člena in točko a) I-17. člena Ustave ter v skladu s točko k)
drugega odstavka I-14. člena Ustave, evropski zakoni ali okvirni zakoni prispevajo k doseganju ciljev
iz tega člena s sprejetjem naslednjih ukrepov zaradi zagotavljanja skupnih potreb po varnosti:
a) ukrepov, ki dolo čajo visoke standarde kakovosti in varnosti organov in snovi člove škega izvora,
krvi in krvnih derivatov; ti ukrepi dr žavam članicam ne prepre čujejo ohranjanja ali uvedbe
strožjih zašč itnih ukrepov;
b) ukrepov na veterinarskem in fitosanitarnem podro čju, katerih neposredni cilj je varovanje javnega
zdravja;
c) ukrepov, ki dolo čajo visoke standarde kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomo čkov;
d) ukrepov v zvezi z opazovanjem, zgodnjim obve ščanjem o resni čezmejni ogro ženosti zdravja in
bojem proti njej.
Evropski zakoni ali okvirni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Odborom regij in
Ekonomsko‑ socialnim odborom.
(5) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo tudi spodbujevalni ukrepi za
varovanje in izbolj šanje zdravja ljudi in zlasti za boj proti mo čno raz širjenim čezmejnim te žkim
boleznim, kakor tudi ukrepe, katerih neposredni cilj je varovanje javnega zdravja glede tobaka inzlorabe alkohola, pri čemer je izklju čeno kakr šnokoli usklajevanje zakonov in upravnih predpisov
državčlanic. Sprejmejo se po posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom.
(6) Svet lahko na predlog Komisije sprejme tudi priporo čila za namene iz tega člena.
(7) Pri dejavnosti Unije je v celoti upo števana odgovornost dr žavčlanic za opredelitev njihove
zdravstvene politike ter za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvenegavarstva. Odgovornosti dr žavčlanic vklju čujejo upravljanje zdravstvenih storitev in zdravstvenega
varstva
in razporejanje dodeljenih virov. Ukrepi iz to čke a) četrtega odstavka tega člena ne vplivajo na
nacionalne dolo čbe o darovanju organov in krvi ali njihovi uporabi za namene zdravljenja.C 310/124 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
2. ODDELEK
INDUSTRIJA
III-279. Člen
(1) Unija in dr žave članice skrbijo za zagotovitev pogojev, ki so potrebni za konkuren čnost
industrije Unije.
Zato je njihovo ukrepanje v skladu s sistemom odprtih in konkuren čnih trgov namenjeno:
a) pospeš evanju prilagajanja industrije strukturnim spremembam;
b) spodbujanju okolja, ki je naklonjeno pobudam in razvoju podjetij v celotni Uniji, zlasti malih in
srednjih podjetij;
c) spodbujanju okolja, ki je naklonjeno sodelovanju med podjetji;d) podpiranju bolj šega izkori ščanja industrijskega potenciala politike inovacij, raziskav in
tehnolo škega razvoja.
(2) Dr žave članice se med seboj posvetujejo v povezavi s Komisijo in po potrebi uskladijo svoje
ukrepanje. Komisija lahko daje kakr šne koli koristne pobude za pospe ševanje takš nega usklajevanja,
zlasti pobude, namenjene oblikovanju smernic in kazalcev, organizaciji izmenjave najbolj še prakse ter
pripravi elementov, potrebnih za periodi čno spremljanje in ocenjevanje. Evropski parlament je
izčrpno obve ščen.
(3) Unija prispeva k doseganju ciljev iz prvega odstavka tega člena s politikami in dejavnostmi, ki jih
uresni čuje z drugimi dolo čbami Ustave. Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo
posebni ukrepi v podporo ukrepanju dr žavčlanic za doseganje ciljev iz prvega odstavka tega člena,
pri čemer je izključeno kakr šno koli usklajevanje zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic.
Sprejmejo se po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.
Ta naslov ne daje podlage za uvedbo kakr šnih koli ukrepov Unije, ki bi lahko povzro čili izkrivljanje
konkurence ali ki bi vsebovali dolo čbe o davkih ali dolo čbe, ki se nana šajo na pravice in interese
zaposlenih oseb.
3. ODDELEK
KULTURA
III-280. Člen
(1) Unija prispeva k razcvetu kultur dr žavčlanic, pri čemer upo števa njihovo nacionalno in
regionalno raznolikost ter hkrati postavlja v ospredje skupno kulturno dedišč ino.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/125
(2) Dejavnost Unije je namenjena spodbujanju sodelovanja med dr žavami članicami in, čej et o
potrebno, podpiranju in dopolnjevanju njihove dejavnosti na naslednjih podro čjih:
a) izbolj ševanje poznavanja in raz širjanja kulture in zgodovine evropskih narodov;
b) ohranjanje in varstvo kulturne dedi ščine evropskega pomena;
c) nekomercialna kulturna izmenjava;
d) umetni ško in knji ževno ustvarjanje, tudi na avdio-vizualnem podro čju.
(3) Unija in dr žavečlanice podpirajo sodelovanje s tretjimi dr žavami in pristojnimi mednarodnimi
organizacijami na kulturnem podro čju, zlasti s Svetom Evrope.
(4) Unija pri svojih dejavnostih na podlagi drugih dolo čb Ustave upo števa kulturne vidike, zlasti
zaradi spoš tovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.
(5) Za prispevanje k uresni čevanju ciljev iz tega člena:
a) se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo spodbujevalni ukrepi, pri čemer je
izklju čeno kakr šno koli usklajevanje zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic. Sprejmejo se po
posvetovanju z Odborom regij;
b) Svet na predlog Komisije sprejme priporočila.
4.ODDELEK
TURIZEM
III-281. Člen
(1) Unija dopolnjuje dejavnost dr žavčlanic na podro čju turizma, predvsem s spodbujanjem
konkuren čnosti podjetij Unije na tem podro čju.
V ta namen so cilji dejavnosti Unije:a) spodbujanje ustvarjanja okolja, ki je naklonjeno razvoju podjetij na tem podro čju;
b) spodbujanje sodelovanja med dr žavami članicami, predvsem z izmenjavo dobre prakse.
(2) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se lahko dolo čijo posebni ukrepi v dopolnitev
ukrepov dr žavčlanic za doseganje ciljev iz tega člena, pri čemer je izključeno kakr šno koli
usklajevanje zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic.C 310/126 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
5. ODDELEK
IZOBRA ŽEVANJE, MLADINA, ŠPORT
IN POKLICNO USPOSABLJANJE
III-282. Člen
(1) Unija prispeva k razvoju kakovostnega izobra ževanja s spodbujanjem sodelovanja med
državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti. Pri tem v
celoti upo števa odgovornost dr žavčlanic za vsebino pou čevanja in organizacijo izobra ževalnih
sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost.
Unija prispeva k spodbujanju evropskih športnih zadev ob upo števanju njihove posebne narave, na
prostovoljni dejavnosti temelje čih struktur in njihovo dru žbeno in vzgojno vlogo.
Cilji dejavnosti Unije so:a) razvijanje evropske razse žnosti v izobra ževanju, zlasti s pou čevanjem in raz širjanjem jezikov
državčlanic;
b) spodbujanje mobilnosti študentov in profesorjev, med drugim s spodbujanjem akademskega
priznavanja diplom in študijskih obdobij;
c) pospeš evanje sodelovanja med izobra ževalnimi zavodi;
d) razvijanje izmenjave informacij in izku šenj glede vpra šanj, ki so skupna izobra ževalnim sistemom
državčlanic;
e) spodbujanje razvoja izmenjave mladih ter izmenjave pedago ških in drugih strokovnih
delavcev ter spodbujanje sodelovanja mladih v demokrati čnem življenju v Evropi;
f) spodbujanje razvoja izobra ževanja na daljavo;
g) razvijanje evropske razse žnosti v športu s spodbujanjem pravi čnosti in odprtosti pri športnih
tekmovanjih in sodelovanju med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in
moralne integritete športnikov, zlasti mladih športnikov.
(2) Unija in dr žavečlanice
podpirajo sodelovanje s tretjimi dr žavami in pristojnimi mednarodnimi
organizacijami na podro čju izobra ževanja in športa, zlasti s Svetom Evrope.
(3) Za prispevanje k uresni čevanju ciljev iz tega člena:
a) se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo spodbujevalni ukrepi, pri čemer je
izklju čeno kakr šno koli usklajevanje zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic. Sprejmejo se po
posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom;
b) Svet na predlog Komisije sprejme priporočila.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/127
III-283. Člen
(1) Unija izvaja politiko poklicnega usposabljanja, ki podpira in dopolnjuje dejavnost dr žavčlanic,
pričemer v celoti upo števa njihovo odgovornost za vsebino in organizacijo poklicnega usposabljanja.
Cilji dejavnosti Unije so:
a) olajš evanje prilagajanja spremembam v industriji, zlasti s poklicnim usposabljanjem in
preusposabljanjem;
b) izbolj ševanje za četnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja zaradi la žje vklju čitve in
ponovne vklju čitve v trg dela;
c) olaj ševanje dostopa do poklicnega usposabljanja ter spodbujanje mobilnosti izobra ževalcev in
udele žencev usposabljanja, zlasti mladih;
d) spodbujanje sodelovanja v zvezi z usposabljanjem med izobra ževalnimi zavodi ali zavodi za
usposabljanje in podjetji;
e) razvijanje izmenjave informacij in izku šenj glede vpra šanj, ki so skupna sistemom usposabljanja
državčlanic.
(2) Unija in dr žavečlanice podpirajo sodelovanje s tretjimi dr žavami in pristojnimi mednarodnimi
organizacijami na podro čju poklicnega usposabljanja.
(3) Za prispevanje k uresni čevanju ciljev iz tega člena:
a) se z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni dolo čijo potrebni ukrepi, pri čemer je izključeno
kakr šno koli usklajevanje zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic. Sprejmejo se po
posvetovanju z Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom;
b) Svet na predlog Komisije sprejme priporočila.
6. ODDELEK
CIVILNA ZA ŠČITA
III-284. Člen
(1) Unija spodbuja sodelovanje med dr žavami članicami, da bi izbolj šala u činkovitost sistemov
prepre čevanja in varstva pred naravnimi nesre čami ali nesre čami, ki jih povzro čičlovek.
Cilji dejavnosti Unije so:a) podpiranje in dopolnjevanje dejanj dr žavčlanic na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri
prepre čevanju tveganja, pripravi osebja na podro čju civilne za ščite in odzivanju na naravneC 310/128 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
nesreč e ali nesreč e, ki jih je povzro čilčlovek, znotraj Unije;
b) spodbujanje hitrega in u činkovitega operativnega sodelovanja v Uniji med nacionalnimi slu žbami
civilne zašč ite;
c) izbolj šanje doslednosti ukrepov civilne za ščite na mednarodni ravni.
(2) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi, potrebni za doseganje ciljev iz
prejš njega odstavka, pri čemer je izklju čeno kakr šno koli usklajevanje zakonov in upravnih predpisov
državčlanic.
7. ODDELEK
UPRAVNO SODELOVANJE
III-285. Člen
(1) U činkovito nacionalno izvajanje prava Unije s strani dr žavčlanic, kar je bistveno za pravilno
delovanje Unije, se šteje za zadevo skupnega interesa.
(2) Unija lahko podpira prizadevanja dr žavčlanic za izbolj šanje njihovih upravnih zmogljivosti za
izvajanje prava Unije. Ta dejavnost lahko vklju čuje olaj ševanje izmenjave informacij in javnih
uslužbencev, kakor tudi podporo izobra ževalnih programov. Nobena dr žava članica ni zavezana
zaprositi za tak šno podporo. Z evropskimi zakoni se v ta namen dolo čijo potrebni ukrepi, pri čemer
je izklju čeno kakr šno koli usklajevanje zakonov in upravnih predpisov dr žavčlanic.
(3) Ta člen v ni čemer ne vpliva na obveznosti dr žavčlanic, da izvajajo pravo Unije, niti v
pristojnosti in dol žnosti Komisije. Prav tako ne vpliva na druge dolo čbe Ustave, ki urejajo upravno
sodelovanje med dr žavami članicami ter med njimi in Unijo.
IV. NASLOV
PRIDRU ŽEVANJE ČEZMORSKIH DE ŽEL IN OZEMELJ
III-286. Člen
(1) Neevropske de žele in ozemlja, ki imajo posebne odnose z Dansko, Francijo, Nizozemsko in
Zdru ženim kraljestvom, se pridru žijo Uniji. Te de žele in ozemlja (v nadaljnjem besedilu ''de žele in
ozemlja'') so navedene v Prilogi II Ustave.
Ta naslov se uporablja za Grenlandijo ob upo števanju posebnih dolo čb Protokola o posebni ureditvi
za Grenlandijo.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/129
(2) Namen pridru ževanja je spodbujati gospodarski in socialni razvoj de žel in ozemelj ter
vzpostavljati tesne ekonomske odnose med njimi in Unijo.
Glavni namen pridru ževanja je podpirati interese in blaginjo prebivalcev de žel in ozemelj, da bi jim
omogo čili gospodarsko, socialno in kulturno razvitost, za katero si prizadevajo.
III-287. Člen
Cilji pridru ževanja so naslednji:
a) dr žavečlanice obravnavajo trgovino z de želami in ozemlji enako kakor medsebojno trgovino v
skladu z Ustavo;
b) vsaka de žela ali ozemlje obravnava trgovino z dr žavami članicami ter z drugimi dr žavami in
ozemlji enako kakor trgovino s tisto evropsko dr žavo, s katero ima posebne odnose;
c) dr žave članice so udele žene pri nalo žbah, potrebnih za postopen razvoj teh de žel in ozemelj;
d) pri nalo žbah, ki jih financira Unija, lahko v razpisih in dobavah pod enakimi pogoji sodelujejo vse
fizične in pravne osebe, ki so dr žavljani dr žave članice ali ene od de žel in ozemelj;
e) v odnosih med dr žavami članicami ter de želami in ozemlji se pravica dr žavljanov in dru žb ali
podjetij do ustanavljanja ureja v skladu z dolo čbami in postopki iz 2. pododdelka 2. oddelka
I. poglavja III. Naslova Ustave, o svobodi ustanavljanja in na podlagi nediskriminacije, pri čemer
se upo števajo vsi akti, sprejeti v skladu z III-291. členom Ustave.
III-288. Člen
(1) Pri uvozu blaga s poreklom iz de žel in z ozemelj v dr žavečlanice se carine prepovejo skladno s
prepovedjo carin med dr žavami članicami v skladu z Ustavo.
(2)
Carine pri uvozu blaga v de žele ali na ozemlja iz dr žavčlanic ali drugih de žel ali ozemelj se
prepovejo v skladu s četrtim odstavkom III-151. člena Ustave.
(3) Vendar pa lahko de žele in ozemlja ohranijo pravico do carin, ki so potrebne za njihov razvoj in
industrializacijo ali, kolikor so dav čne narave, financiranje njihovega proračuna.
Pravice iz prejš njega pododstavka ne smejo prekora čiti ravni, ki veljajo za uvoz izdelkov iz tiste
države članice, s katero ima posamezna dež ela ali ozemlje posebne odnose.C 310/130 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(4) Drugi odstavek tega člena se ne uporablja za de žele in ozemlja, ki zaradi posebnih mednarodnih
obveznosti že uporabljajo nediskriminacijsko carinsko tarifo.
(5) Uvedba ali sprememba carin za blago, uvo ženo v de žele in na ozemlja, ne sme ne pravno ne
dejansko povzro čati neposredne ali posredne diskriminacije med uvozom iz posameznih
državčlanic.
III-289. Člen
Če obstaja mo žnost, da bi ob uporabi prvega odstavka prej šnjega člena raven carin za blago, uvo ženo
iz tretje dr žave v de želo ali na ozemlje, povzro čila preusmeritev trgovinskih tokov na škodo katere
koli dr žave članice, lahko ta od Komisije zahteva, da drugim dr žavam članicam predlaga dolo čbe,
potrebne za izbolj šanje stanja.
III-290. Člen
Ob upo števanju dolo čb o javnem zdravju, javni varnosti ali javnem redu je prosto gibanje delavcev iz
dežel in z ozemelj v dr žavah članicah ter delavcev iz dr žavčlanic v de želah in na ozemljih urejeno z
akti, sprejetimi v skladu z III-291. členom Ustave.
III-291. Člen
Svet na predlog Komisije na podlagi izku šenj, pridobljenih v okviru pridru ževanja de žel in ozemelj k
Uniji, soglasno sprejme evropske zakone, okvirne zakone, uredbe in sklepe glede podrobnih pravil in
postopka pridru ževanja de žel in ozemelj k Uniji. Ti zakoni ali okvirni zakoni se sprejmejo po
posvetovanju z Evropskim parlamentom.
V. NASLOV
ZUNANJEPOLITI ČNO DELOVANJE UNIJE
I. POGLAVJE
SPLO ŠNE DOLO ČBE
III-292. Člen
(1) Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni vodijo na čela, ki so bila podlaga njenega
nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu: demokracija,
pravna dr žava, univerzalnost in neloč ljivost človekovih pravic in temeljnih svobo ščin, spo štovanje
človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter spo štovanje na čel Ustanovne listine Zdru ženih
narodov in mednarodnega prava.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/131
Unija si prizadeva razvijati odnose in graditi partnerstvo s tretjimi dr žavami in mednarodnimi,
regionalnimi ali globalnimi organizacijami, ki z njo delijo na čela iz prejš njega pododstavka. Spodbuja
večstranske re šitve skupnih problemov, zlasti v okviru Zdru ženih narodov.
(2) Unija dolo či in uresni čuje skupne politike in ukrepe Unije ter si prizadeva za visoko stopnjo
sodelovanja na vseh podro čjih mednarodnih odnosov za:
a) zašč ito njenih skupnih vrednot, temeljnih interesov, varnosti, neodvisnosti in celovitosti;
b) utrjevanje in podporo demokracije, na čela pravne dr žave, človekovih pravic in na čel
mednarodnega prava;
c) ohranjanje miru, prepre čevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu z nameni in
načeli Ustanovne listine Zdru ženih narodov, z na čeli Helsin ške sklepne listine ter cilji Pari ške
listine, tudi s tistimi, ki se nana šajo na zunanje meje;
d) pospeš evanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja dr žav v razvoju s
poglavitnim ciljem izkoreninjenja rev ščine;
e) spodbujanje vklju čitve vseh dr žav v svetovno ekonomijo, skupaj s postopno odpravo omejitev v
mednarodni trgovini;
f) pomo čpri oblikovanju mednarodnih ukrepov za ohranitev in izbolj šanje kakovosti okolja in
trajnostnega razvoja globalnih naravnih virov, da se zagotovi trajnostni razvoj;
g) pomo čprebivalstvu, dr žavam in regijam, ki se spopadajo z naravnimi nesre čami ali nesrečami, ki
jih je povzro čilčlovek;
h) podpiranje svetovnega reda, ki temelji na okrepljenem ve čstranskem sodelovanju in odgovorni
politiki svetovnega reda.
(3) Unija spoš tuje na čela in uresni čuje cilje iz prvega in drugega odstavka tega člena pri oblikovanju
in izvajanju raznih podro či j svojih zunanjepoliti čnih dejavnosti iz tega naslova in zunanjih vidikov
svojih drugih politik.
Unija zagotavlja usklajenost raznih podro čij svojega zunanjepoliti čnega delovanja in usklajenost teh z
njenimi drugimi politikami. Svet in Komisija, ki jima v ta namen pomaga minister za zunanje zadeve
Unije, zagotavljata to usklajenost in v ta namen sodelujeta.
III-293. Člen
(1) Na podlagi na čel in ciljev iz prej šnjega člena Evropski svet opredeli strate ške interese in cilje
Unije.C 310/132 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Evropski sklepi Evropskega sveta o strate ških interesih in ciljih Unije se nana šajo na skupno zunanjo
in varnostno politiko ter na druga podro čja zunanjepoliti čnega delovanja Unije. Tak šni sklepi lahko
zadevajo odnose Unije z dolo čeno de želo ali regijo, lahko pa so tudi tematsko usmerjeni. Dolo čis e
njihovo trajanje in sredstva, ki jih dajo na razpolago Unija in dr žavečlanice.
Evropski svet odlo ča soglasno na priporoč ilo Sveta, ki ga ta sprejme v okviru ureditev, opredeljenih za
vsako podro čje. Evropski sklepi Evropskega sveta se izvajajo v skladu s postopki iz Ustave.
(2) Za podro čje skupne zunanje in varnostne politike lahko minister za zunanje zadeve Unije, za
ostala podro čja zunanjepoliti čnega delovanja pa Komisija, Svetu predlo žita skupne predloge.
II. POGLAVJE
SKUPNA ZUNANJA IN VARNOSTNA POLITIKA
1. ODDELEK
SKUPNE DOLO ČBE
III-294. Člen
(1) V okviru na čel in ciljev svojega zunanjepoliti čnega delovanja Unija dolo či in izvaja skupno
zunanjo in varnostno politiko, ki zajema vsa podro čja zunanje in varnostne politike.
(2) Dr žave članice dejavno in brez pridr žkov podpirajo skupno zunanjo in varnostno politiko v
duhu lojalnosti in vzajemne solidarnosti.
Državečlanice si skupaj prizadevajo za krepitev in razvoj medsebojne politi čne solidarnosti. Vzdrž ijo
se vsakr šnega ravnanja, ki je v nasprotju z interesi Unije ali ki bi lahko zmanj ševalo njeno
učinkovitost v vlogi povezovalne sile v mednarodnih odnosih.
Spoštovanje teh na čel zagotovita Svet in minister za zunanje zadeve Unije.
(3) Unija vodi skupno zunanjo in varnostno politiko z:a) dolo čitvijo splo šnih smernic;
b) sprejemanjem evropskih sklepov, ki dolo čajo:
1. ukrepe, ki naj jih izvaja Unija;
2. stali šča, ki naj jih sprejme Unija;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/133
3. ureditev izvr ševanja evropskih sklepov iz 1. in 2. to čke;
c) krepitvijo rednega sodelovanja med dr žavami članicami pri vodenju politike.
III-295. Člen
(1) Evropski svet dolo či splo šne smernice skupne zunanje in varnostne politike, tudi pri vpra šanjih,
ki zadevajo obrambo.
Če tako zahteva mednarodni razvoj dogodkov, predsednik Evropskega sveta skli če izredno sejo
Evropskega sveta za dolo čitev strate ških usmeritev politike Unije glede tega razvoja.
(2) Svet sprejme evropske sklepe, potrebne za dolo čitev in izvajanje skupne zunanje in varnostne
politike na podlagi splo šnih smernic in strateš kih usmeritev, ki jih dolo či Evropski svet.
III-296. Člen
(1) Minister za zunanje zadeve Unije, ki predseduje Svetu za zunanje zadeve, s svojimi predlogi
prispeva k pripravi skupne zunanje in varnostne politike in zagotovi izvajanje evropskih sklepov, ki
sta jih sprejela Evropski svet in Svet.
(2) Minister za zunanje zadeve zastopa Unijo v zadevah, povezanih s skupno zunanjo in varnostno
politiko. V imenu Unije vodi politi čni dialog s tretjimi osebami in izraž a stališč a Unije v mednarodnih
organizacijah in na mednarodnih konferencah.
(3) Ministru za zunanje zadeve Unije pri izpolnjevanju njegovih nalog pomaga Evropska slu žba za
zunanjepoliti čno delovanje. Ta slu žba deluje v sodelovanju z diplomatskimi slu žbami dr žavčlanic in
jo sestavljajo uradniki iz ustreznih oddelkov generalnega sekretariata Sveta in Komisije ter osebje iz
nacionalnih diplomatskih slu žbd r žavčlanic. Evropski sklep Sveta dolo ča organizacijo in delovanje
Evropske slu žbe za zunanjepoliti čno delovanje. Svet odlo ča na predlog ministra za zunanje zadeve
Unije po posvetovanju z Evropskim parlamentom in po odobritvi Komisije.
III-297. Člen
(1) Kadar mednarodna situacija zahteva operativna dejanja Unije, Svet sprejme potrebne evropske
sklepe. Tak šni sklepi dolo čijo cilje, obseg uporabe, sredstva, ki jih je treba dati na razpolago Uniji, po
potrebi pa tudi trajanje in pogoje za izvajanje dejanj.
Če se spremenijo okoli ščine z bistvenim vplivom na vpra šanje, ki je predmet takš nega evropskega
sklepa, Svet ponovno pregleda na čela in cilje tega sklepa ter sprejme potrebne evropske sklepe.C 310/134 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Evropski sklepi iz prejš njega odstavka obvezujejo dr žavečlanice pri stališč ih, ki jih sprejemajo,
in pri njihovem delovanju.
(3) Čes en a črtuje sprejetje nacionalnega stali šča ali izvajanje nacionalnih ukrepov skladno z
evropskim sklepom iz prvega odstavka tega člena, zadevna dr žavačlanica to sporo či dovolj zgodaj,
da se omogo či posvetovanje v okviru Sveta. Obveznost predhodnega obvešč anja se ne uporablja za
ukrepe, ki pomenijo le prenos takš nih sklepov na nacionalni ravni.
(4) V nujnih primerih, nastalih zaradi spremembe razmer, in če Svet ni ponovno pregledal
evropskega sklepa iz prvega odstavka tega člena, lahko dr žavečlanice po hitrem postopku sprejmejo
potrebne ukrepe glede na splo šne cilje tega sklepa. Zadevna dr žavačlanica nemudoma obvesti Svet o
vseh takih ukrepih.
(5) Če pri izvajanju evropskega sklepa iz tega člena nastanejo ve čje tež ave, dr žava članica z njimi
seznani Svet, ki o njih razpravlja in poi šče ustrezne re šitve. Te re šitve ne smejo nasprotovati ciljem
ukrepov ali zmanj ševati njihove u činkovitosti.
III-298. Člen
Svet sprejema evropske sklepe, ki opredeljujejo pristop Unije do posamezne geografske ali vsebinske
zadeve. Dr žave članice zagotavljajo skladnost svoje nacionalne politike s stali šči Unije.
III-299. Člen
(1) Dr žave članice, minister za zunanje zadeve Unije ali ta minister s podporo Komisije lahko
naslovijo vpra šanja skupne zunanje in varnostne politike na Svet ter mu predlo žijo svoje pobude ali
predloge.
(2)
Kadar je potrebna hitra odlo čitev, minister za zunanje zadeve Unije po uradni dol žnosti ali na
zahtevo dr žavečlanice skli če izredno sejo Sveta v osemin štiridesetih urah, v najnujnej ših primerih pa
v kraj šemčasu.
III-300. Člen
(1) Evropske sklepe iz tega poglavja sprejema Svet soglasno.
Vsak član Sveta, ki se vzdr ži glasovanja, lahko obrazlo ži svojo vzdr žanost s formalno izjavo. V tem
primeru članu ni treba izvajati evropskega sklepa, vendar soglaš a, da je slednji zavezujo čza Unijo. V
duhu vzajemne solidarnosti se zadevna dr žavačlanica vzdr ži vseh dejanj, ki bi lahko nasprotovala ali
ovirala delovanje Unije na podlagi tega sklepa, druge dr žavečlanice pa spo štujejo njeno stali šče.Če
člani Sveta, ki so se tako vzdr žali, predstavljajo najmanj tretjino dr žavčlanic, ki imajo skupaj najmanj
tretjino prebivalstva Unije, sklep ni sprejet.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/135
(2) Ne glede na prejš nji odstavek odlo ča Svet s kvalificirano ve čino:
a) pri sprejemanju evropskih sklepov, ki opredeljujejo ukrepe ali stali šče Unije na podlagi
evropskega sklepa Evropskega sveta o strate ških interesih in ciljih Unije, iz prvega odstavka III-
293. člena Ustave;
b) pri sprejemanju evropskega sklepa, ki opredeljuje ukrepe ali stali šče Unije, na predlog, ki ga je
minister za zunanje zadeve Unije predlo žil na posebno zahtevo Evropskega sveta, ki jo je ta
sprejel na lastno pobudo ali pobudo ministra;
c) pri sprejemanju evropskega sklepa o izvajanju evropskega sklepa, ki opredeljuje ukrepe ali stali šče
Unije;
d) pri sprejemanju evropskega sklepa o imenovanju posebnega predstavnika v skladu s III-
302. členom Ustave.
Čečlan Sveta izjavi, da namerava iz pomembnih in utemeljenih razlogov nacionalne politike
nasprotovati sprejetju evropskega sklepa, ki ga je treba sprejeti s kvalificirano ve čino, se ne glasuje.
Minister za zunanje zadeve Unije v tesnem posvetovanju z zadevno dr žavo članico poi šče zanjo
sprejemljivo re šitev. Če pri tem ne uspe, lahko Svet s kvalificirano ve čino zahteva, da se zadeva
predlo ži Evropskemu svetu, ki soglasno sprejme evropski sklep.
(3) V skladu s sedmim odstavkom I-40. člena Ustave lahko Evropski svet soglasno sprejme evropski
sklep, ki dolo ča, da Svet odlo ča s kvalificirano ve čino v drugih primerih, kot tistih iz prej šnjega
odstavka.
(4) Drugi in tretji odstavek tega člena se ne uporabljata za sklepe, ki zadevajo voja ške ali obrambne
zadeve.
III-301. Člen
(1) Ko Evropski svet ali Svet dolo či skupen pristop Unije v smislu petega odstavka I-40. člena
Ustave, minister za zunanje zadeve Unije in ministri za zunanje zadeve dr žavčlanic usklajujejo svoje
dejavnosti v okviru Sveta.
(2) Diplomatska predstavni štva dr žavčlanic in delegacije Unije v tretjih dr žavah in pri mednarodnih
organizacijah sodelujejo in prispevajo k oblikovanju in izvajanju skupnega pristopa iz prej šnjega
odstavka.
III-302. Člen
Svet
ministrov lahko na predlog ministra za zunanje zadeve Unije imenuje posebnega predstavnika
za dolo čena politič na vpra šanja. Posebni predstavnik opravlja svoje naloge pod vodstvom ministra.C 310/136 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-303. Člen
Unija lahko z eno ali ve čdržavami ali mednarodnimi organizacijami sklepa sporazume na podro čjih
iz tega poglavja.
III-304. Člen
(1) Minister za zunanje zadeve Unije se posvetuje z Evropskim parlamentom in ga obvešč a v skladu
z osmim odstavkom I-40. člena in osmim odstavkom I-41. člena Ustave. Zagotovi, da se mnenja
Evropskega parlamenta ustrezno upo števajo. Posebni predstavniki lahko sodelujejo pri obvešč anju
Evropskega parlamenta.
(2) Evropski parlament lahko Svetu in ministru za zunanje zadeve Unije zastavlja vpra šanja ali daje
priporo čila. Dvakrat na leto razpravlja o napredku pri izvajanju skupne zunanje in varnostne politike,
vklju čno s skupno varnostno in obrambno politiko.
III-305. Člen
(1) Dr žave članice usklajujejo svoje delovanje v mednarodnih organizacijah in na mednarodnih
konferencah. Na takih forumih podpirajo stali šča Unije. Tako usklajevanje organizira minister za
zunanje zadeve Unije.V mednarodnih organizacijah in na mednarodnih konferencah, na katerih ne sodelujejo vse
države članice, sodelujo če podpirajo stališč a Unije.
(2) V skladu z drugim odstavkom I-16. člena Ustave dr žavečlanice, ki so zastopane v mednarodnih
organizacijah ali na mednarodnih konferencah, kjer ne sodelujejo vse dr žave članice, slednje in
ministra za zunanje zadeve Unije obve ščajo o zadevah, ki so v skupnem interesu.
Države članice, ki so tudi članice Varnostnega sveta Zdru ženih narodov, se bodo medsebojno
usklajevale in iz črpno obve ščale ministra za zunanje zadeve Unije in druge dr žave članice. Dr žave
članice, ki so članice Varnostnega sveta, pri opravljanju svojih dol žnosti zagovarjajo stali ščai n
int
erese Unije, ne da bi to vplivalo na njihove obveznosti po Ustanovni listini Zdru ženih narodov.
Kadar Unija sprejme stali šče do zadeve, ki je na dnevnem redu Varnostnega sveta Zdru ženih narodov,
tiste dr žave, ki sedijo v Varnostnem svetu, zahtevajo, da se ministra za zunanje zadeve Unije prosi, naj
predstavi stali šče Unije.
III-306. Člen
Diplomatska in konzularna predstavni štva dr žavčlanic ter delegacije Unije v tretjih dr žavah in na
mednarodnih konferencah, kakor tudi njihova predstavni štva pri mednarodnih organizacijah
sodelujejo pri zagotavljanju, da se upo števajo in izvajajo evropski sklepi, ki dolo čajo stali šča in ukrepe
Unije, sprejeta na podlagi tega poglavja. Sodelovanje krepijo z izmenjavo informacij in pripravoskupnih ocen.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/137
Prispevajo k izvajanju pravic evropskih dr žavljanov do varstva na ozemlju tretjih dr žav iz to čke c)
drugega odstavka I-10. člena Ustave in ukrepov, sprejetih v skladu s III-127. členom Ustave.
III-307. Člen
(1) Ne glede na III-344. člen Ustave Politi čni in varnostni odbor spremlja mednarodni polo žaj na
podro čjih, ki jih zadeva skupna zunanja in varnostna politika, ter prispeva k opredeljevanju politik
tako, da Svetu na njegovo zahtevo, na zahtevo ministra za zunanje zadeve Unije ali na lastno pobudo
daje mnenja. Prav tako spremlja izvajanje dogovorjenih politik, ne da bi to vplivalo na pristojnosti
ministra za zunanje zadeve Unije.
(2) Na podro čju uporabe tega poglavja, Politični in varnostni odbor izvaja, v okviru odgovornosti
Sveta in ministra za zunanje zadeve Unije, politični nadzor in strate ško vodi operacije za krizno
upravljanje iz III-309. člena Ustave.
Svet lahko za namen in za čas trajanja operacije za krizno upravljanje, kakor ju dolo či Svet, pooblasti
odbor, da sprejme ustrezne ukrepe glede politi čnega nadzora in strate škega vodenja operacije.
III-308. Člen
Izvajanje skupne zunanje in varnostne politike ne vpliva na uporabo postopkov in obseg dodeljenih
pristojnosti institucij, ki jih dolo ča Ustava za uresni čevanje pristojnosti Unije iz I-13., I-15. in I-
17.člena Ustave.
Prav tako tudi izvajanje politik iz teh členov, ne vpliva na uporabo postopkov in obseg dodeljenih
pristojnosti institucij, ki jih dolo ča Ustava za uresni čevanje pristojnosti Unije iz tega poglavja.
2. ODDELEK
SKUPNA VARNOSTNA IN OBRAMBNA POLITIKA
III-309. Člen
(1) Naloge iz prvega odstavka I-41. člena Ustave, pri katerih lahko Unija uporabi civilna in voja ška
sredstva, vklju čujejo skupne operacije razoro ževanja, humanitarne in re ševalne naloge, voja ško
svetovanje in pomo č, prepre čevanje sporov in naloge za ohranjanje miru, bojne operacije za krizno
upravljanje, vklju čno z vzpostavljanjem miru in pokonfliktno stabilizacijo. Vse te naloge lahko
prispevajo k boju proti terorizmu, skupaj s pomo čjo tretjim de želam v boju proti terorizmu na
njihovih ozemljih.C 310/138 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Svet sprejme evropske sklepe v zvezi z nalogami iz prej šnjega odstavka, s katerimi dolo či
njihove cilje in obseg uporabe ter splo šne pogoje za njihovo izvajanje. Minister za zunanje zadeve
Unije po pooblastilu Sveta in v tesnem sodelovanju in stalnem stiku s Politi čnim in varnostnim
odborom zagotavlja usklajevanje med civilnimi in voja škimi vidiki takš nih ukrepov.
III-310. Člen
(1) V okviru evropskih sklepov, sprejetih v skladu s prej šnjim členom, lahko Svet izvajanje naloge
poveri skupini dr žavčlanic, ki so za to pripravljene in imajo ustrezne zmogljivosti za tak šno nalogo.
Te dr žavečlanice se skupaj z ministrom za zunanje zadeve Unije med seboj dogovorijo glede vodenja
naloge.
(2) Dr žavečlanice, ki sodelujejo pri izvajanju naloge, na svojo lastno pobudo ali na zahtevo druge
državečlanice o napredku redno obve ščajo Svet. Če izvedba naloge povzro čiv e čje posledice ali terja
spremembo cilja, obsega in pogojev naloge, dolo čene v evropskih sklepih iz prej šnjega odstavka, te
države nemudoma obvestijo Svet. V takih primerih Svet sprejme potrebne evropske sklepe.
III-311. Člen
(1) Agencija za podro čje razvoja obrambnih zmogljivosti, raziskav, nabave in oboro ževanja
(Evropska obrambna agencija), ustanovljena s tretjim odstavkom I-41. člena Ustave in podrejena
Svetu, ima naloge:
a) sodelovati pri ugotavljanju ciljev dr žavčlanic glede voja ških zmogljivosti in pri oceni
izpolnjevanja obveznosti, ki so jih dr žave članice prevzele v zvezi s temi zmogljivostmi;
b) spodbujati usklajevanje operativnih potreb in sprejetje u činkovitih in zdru žljivih postopkov
naroč anja;
c) predlaga ve čstranske projekte za izpolnjevanje ciljev, kar zadeva voja ške zmogljivosti, zagotavlja
usklajevanje programov, ki jih izvajajo dr žav e članice in upravljanje posebnih programov
sodelovanja;
d) podpira raziskave v obrambni tehnologiji ter usklajuje in na črtuje skupne raziskovalne dejavnosti
in prou čuje tehni čne re šitve za prihodnje operativne potrebe;
e) prispeva k dolo čanju, in po potrebi izvajanju, vsakr šnih koristnih ukrepov za krepitev
industrijskega in tehnolo škega temelja obrambnega sektorja ter izbolj šanju u činkovitosti voja ških
odhodkov.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/139
(2) Evropska obrambna agencija je odprta za vse dr žave članice, ki želijo v njej sodelovati. Svet s
kvalificirano ve čino sprejme evropski sklep, s katerim dolo či statut, sede žin pravila delovanja
Agencije. Sklep upo števa raven u činkovitega sodelovanja pri dejavnostih Agencije. Znotraj Agencije
se oblikujejo posebne skupine, ki povezujejo dr žave članice v skupnih projektih. Agencija svoje
naloge po potrebi izvaja v povezavi s Komisijo.
III-312. Člen
(1) Dr žave članice, ki želijo sodelovati v stalnem strukturnem sodelovanju iz šestega odstavka I-
41.člena Ustave, ki izpolnjujejo merila in so sprejele obveznosti o voja ških zmogljivostih iz Protokola
o stalnem strukturnem sodelovanju, o svoji nameri uradno obvestijo Svet in ministra za zunanje
zadeve Unije.
(2) V treh mesecih po takš nem uradnem obvestilu iz prej šnjega odstavka, Svet sprejme evropski
sklep o stalnem strukturnem sodelovanju in sestavi seznam sodelujo čih dr žavčlanic. Svet odlo čas
kvalificirano ve čino po posvetovanju z ministrom za zunanje zadeve Unije.
(3) Dr žava članica, ki želi pozneje sodelovati v stalnem strukturnem sodelovanju o svoji nameri
uradno obvesti Svet in ministra za zunanje zadeve Unije.Svet sprejme evropski sklep, ki potrjuje sodelovanje zadevne dr žave članice, ki izpolnjuje merila in
prevzame obveznosti iz 1. in 2. člena Protokola o stalnem strukturnem sodelovanju. Svet odlo čas
kvalificirano ve čino po posvetovanju z ministrom za zunanje zadeve Unije. Glasujejo le člani Sveta, ki
predstavljajo sodelujo čed ržavečlanice.
Kvalificirana ve čina je najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo dr žave članice, ki imajo skupaj
najmanj 65 % prebivalstva udele ženih dr žav
.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, mora vklju čevati najmanj minimalno število članov
Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic in dodatnega člana, sicer se
šteje, da je bila dose žena kvalificirana ve čina.
(4) Če sodelujo čad r žava članica ve čne izpolnjuje meril ali ni ve čsposobna izpolnjevati sprejetih
obveznosti iz 1. in 2. člena Protokola o stalnem strukturnem sodelovanju, lahko Svet sprejme
evropski sklep o mirovanju sodelovanja zadevne dr žave članice.
Svet odlo ča s kvalificirano ve čino. Glasujejo le člani Sveta, ki predstavljajo sodelujo čed r žavečlanice, z
izjemo zadevne dr žave članice.
Kvalificirana ve čina je najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo dr žave članice, ki imajo skupaj
najmanj 65 % prebivalstva udele ženih dr žav.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitev, mora vklju čevati najmanj minimalno število ostalih
članov Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic in dodatnega člana,
sicer se šteje, da je bila dose žena kvalificirana ve čina.C 310/140 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(5) Sodelujo čad r žavačlanica, ki želi izstopiti iz stalnega strukturnega sodelovanja, o svoji nameri
uradno obvesti Svet, ki se seznani s tem, da je zadevna dr žava članica prenehala sodelovati.
(6) Evropski sklepi in priporo čila Sveta, sprejeti v okviru strukturnega sodelovanja, razen tisti iz
drugega do petega odstavka tega člena, se sprejmejo soglasno. Za namene tega odstavka soglasje
vklju čuje samo glasove predstavnikov sodelujo čih dr žavčlanic.
3. ODDELEK
FINANČ NE DOLO ČBE
III-313. Člen
(1) Odhodki, ki nastanejo za poslovanje institucij na podlagi izvajanja tega poglavja, bremenijo
prorač un Unije.
(2) Odhodki pri poslovanju, ki nastanejo zaradi izvajanja tega poglavja, prav tako bremenijo
prorač un Unije, kar pa ne velja za odhodke, ki nastanejo zaradi voja ških ali obrambnih ukrepov in v
primerih, ko Svet odlo či druga če.
Kadar odhodki ne bremenijo prora čuna Unije, bremenijo dr žavečlanice po klju ču bruto nacionalnega
proizvoda, razen če Svet odlo či druga če. Pri odhodkih, ki nastanejo zaradi voja ških ali obrambnih
ukrepov, dr žave članice, katerih predstavniki so v Svetu dali formalno izjavo skladno z drugim
pododstavkom prvega odstavka III-300. člena Ustave, niso zavezane prispevati k njihovemu
financiranju.
(3) Svet sprejme evropski sklep, s katerim dolo či posebne postopke za zagotovitev hitrega dostopa
do odobrenih proračunskih sredstev iz prora čuna Unije za nujno financiranje pobud v okviru skupne
zunanje in varnostne politike, predvsem za pripravljalne dejavnosti za naloge iz prvega odstavka I-
41.člena in III-309. člena Ustave. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
Pripravljalne dejavnosti za naloge iz prvega odstavka I-41. člena in III-309. člena Ustave, ki se ne
krijejo iz prora čuna Unije, se financirajo iz zagonskega sklada, sestavljenega iz prispevkov dr žav
članic.
Svet s kvalificirano ve čino na predlog ministra za zunanje zadeve Unije sprejme evropske sklepe, s
katerimi dolo či:
a) postopke za ustanovitev in financiranje zagonskega sklada, posebej zneskov, ki se prispevajo v
sklad;
b) postopke za vodenje zagonskega sklada;c) postopke finan čnega nadzora.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/141
Kadar se naloge, na črtovane po prvem odstavku I-41. člena in III-309. člena Ustave, ne morejo kriti iz
prorač una Unije, Svet za uporabo sredstev iz sklada pooblasti ministra za zunanje zadeve Unije.
Minister za zunanje zadeve Unije Svetu poro ča o izvajanju te naloge.
III. POGLAVJE
SKUPNA TRGOVINSKA POLITIKA
III-314. Člen
Z vzpostavitvijo carinske unije v skladu s III-151. členom Ustave, Unija v skupnem interesu prispeva k
usklajenemu razvoju svetovne trgovine, postopnemu odpravljanju omejitev v mednarodni trgovini in
neposrednih tujih nalo žbah ter zmanj ševanju carinskih in drugih ovir.
III-315. Člen
(1) Skupna trgovinska politika temelji na enotnih na čelih, zlasti glede sprememb carinskih stopenj,
sklenitve sporazumov o carinskih tarifah in trgovini, ki se nana šajo na trgovino z blagom in
storitvami, gospodarske vidike intelektualne lastnine, neposredne tuje nalo žbe, doseganje enotnosti
pri ukrepih liberalizacije, izvozni politiki in ukrepih za za ščito trgovine, na primer glede dampinga ali
subvencij. Skupna trgovinska politika se izvaja v okviru na čel in ciljev zunanjepoliti čnega delovanja
Unije.
(2) Z evropskimi zakoni se dolo čijo ukrepi, s katerimi se opredeli okvir za izvajanje skupne
trgovinske politike.
(3) Kadar so za sklenitev sporazumov z eno ali ve čtretjimi dr žavami ali mednarodnimi
organizacijami potrebna pogajanja, se uporablja III-325. člen Ustave, ob upo števanju posebnih
dolo čb tega člena.
Komisija predlo ži Svetu priporočila, ta pa jo pooblasti za za četek potrebnih pogajanj. Svet in Komisija
zagotovita, da so sporazumi, dose ženi s pogajanji, skladni z notranjo politiko in pravili Unije.
Komisija vodi pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga Svet imenuje za pomo č
Komisiji pri izvajanju te naloge, in v okviru navodil, ki jih Svet lahko naslovi nanjo. Komisija o
napredku pri pogajanjih redno poro ča posebnemu odboru in Evropskemu parlamentu.
(4) O pogajanjih in sklenitvi sporazumov iz prej šnjega odstavka, Svet odlo ča s kvalificirano ve čino.
O pogajanjih in sklenitvi sporazumov na podro čju trgovine s storitvami in gospodarskih vidikih
intelektualne lastnine ter neposrednih tujih nalo žb Svet odlo ča soglasno, kjer ti sporazumi vsebujejoC 310/142 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
dolo čbe, za katere je potrebno soglasje za sprejem notranjih pravil.
Svet prav tako odlo ča soglasno o pogajanjih in sklenitvi sporazumov:
a) na podro čju trgovine s kulturnimi in avdio-vizualnimi storitvami, če obstaja nevarnost, da bi ti
sporazumi utegnili poseči v kulturno in jezikovno raznolikost Unije;
b) na podro čju trgovine s socialnimi, izobra ževalnimi in zdravstvenimi storitvami, čeb it i
sporazumi utegnili resno ovirati nacionalno ureditev teh storitev in poseči v pristojnost dr žav
članic za njihovo zagotavljanje.
(5) Pogajanja in sklepanje mednarodnih sporazumov na podro čju prometa so v skladu z dolo čbami
7. oddelka III. poglavja III. naslova tega dela in III-325. člena Ustave.
(6) Izvajanje dodeljenih pristojnosti iz tega člena na podro čju trgovinske politike ne vpliva na
razmejitev pristojnosti med Unijo in dr žavami članicami in ne vodi k usklajevanju zakonov ali
upravnih predpisov dr žavčlanic, kolikor to usklajevanje Ustava izklju čuje.
IV. POGLAVJE
SODELOVANJE S TRETJIMI DR ŽAVAMI
IN HUMANITARNA POMO Č
1. ODDELEK
RAZVOJNO SODELOVANJE
III-316. Člen
(1) Politika Unije na podro čju razvojnega sodelovanja se izvaja v okviru na čel in ciljev
zunanjepoliti čnega delovanja Unije. Politika razvojnega sodelovanja Unije in politike razvojnega
sodelovanja dr žavčlanic se med seboj dopolnjujejo in krepijo.
Glavni cilj politike razvojnega sodelovanja Unije je zmanjš anje in dolgoro čno izkoreninjenje revšč ine.
Unija upo števa cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na dr žave v
razvoju.
(2) Unija in dr žave članice spo štujejo obveznosti in upo števajo cilje, ki so jih sprejele v okviru
Zdru ženih narodov in drugih pristojnih mednarodnih organizacij.
III-317. Člen
(1) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo potrebni ukrepi za izvajanje politike
razvojnega sodelovanja, ki so lahko povezani s programi ve čletnega sodelovanja z dr žavami v razvoju
ali vsebinsko oblikovanimi programi.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/143
(2) Unija lahko s tretjimi dr žavami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami sklene sporazume
za uresni čevanje ciljev iz III-292. in III-316. člena Ustave.
Prejšnji pododstavek ne vpliva na pristojnost dr žavčlanic glede pogajanj v mednarodnih organih in
glede sklepanja sporazumov.
(3) Evropska investicijska banka prispeva k izvajanju ukrepov iz prvega odstavka tega člena v skladu
s pogoji iz svojega statuta.
III-318. Člen
(1) Zaradi spodbujanja dopolnjevanja in u činkovitosti njihovega delovanja, Unija in dr žavečlanice
usklajujejo svoje politike razvojnega sodelovanja in se med seboj posvetujejo o programih pomo či,
tudi v mednarodnih organizacijah in na mednarodnih konferencah. Sprejemajo lahko skupne ukrepe.
Države članice po potrebi prispevajo k izvajanju programov pomoči Unije.
(2) Komisija lahko daje koristne pobude za pospe ševanje usklajevanja iz prej šnjega odstavka.
(3) Unija in dr žavečlanice v okviru svojih pristojnosti sodelujejo s tretjimi dr žavami in pristojnimi
mednarodnimi organizacijami.
2. ODDELEK
GOSPODARSKO, FINANČ NO IN TEHNI ČNO SODELOVANJE
S TRETJIMI DE ŽELAMI
III-319. Člen
(1) Ne glede na druge dolo čbe Ustave, zlasti iz III-316., III-317. in III-318. člena Ustave, Unija izvaja
ukrepe gospodarskega, finan čnega in tehni čnega sodelovanja, zlasti skupaj s finan čno pomo čjo, s
tretjimi de želami, ki niso dr žave v razvoju. Tak šni ukrepi so skladni z razvojno politiko Unije in se
izvajajo v okviru na čel in ciljev njenega zunanjepoliti čnega delovanja. Ukrepi Unije in dr žavčlanic se
med seboj dopolnjujejo in krepijo.
(2) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi, potrebni za izvajanje prej šnjega
odstavka.(3) Unija in dr žavečlanice v okviru svojih pristojnosti sodelujejo s tretjimi de želami in pristojnimi
mednarodnimi organizacijami. O podrobnostih takega sodelovanja se lahko med Unijo in zadevnimi
tretjimi osebami sklenejo sporazumi.
Prejšnji pododstavek ne vpliva na pristojnost dr žavčlanic glede pogajanj v mednarodnih organih in
glede sklepanja sporazumov.C 310/144 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-320. Člen
Kadar razmere v tretji de želi zahtevajo nujno finan čno pomo čUnije, Svet na predlog Komisije
sprejme potrebne evropske sklepe.
3. ODDELEK
HUMANITARNA POMO Č
III-321. Člen
(1) Dejavnosti Unije na podro čju humanitarne pomoč i potekajo v okviru na čel in ciljev
zunanjepoliti čnega delovanja Unije. Tak šne dejavnosti so namenjene zagotavljanju takoj šnje pomo či,
podpore in za ščite ljudem v tretjih de želah in žrtvam naravnih nesreč ali nesre č, ki jih je povzro čil
človek, da se zadovoljijo humanitarne potrebe, ki izhajajo iz teh razli čnih razmer. Ukrepi Unije in
državčlanic se med seboj dopolnjujejo in krepijo.
(2) Dejavnosti humanitarne pomo či se izvajajo v skladu z na čeli mednarodnega prava in z na čeli
nepristranskosti, nevtralnosti in nediskriminacije.
(3) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo ukrepi s katerimi opredelijo okvir za
izvajanje dejavnosti humanitarne pomo či Unije.
(4) Unija lahko s tretjimi de želami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami sklene sporazume
za uresni čevanje ciljev iz prvega odstavka tega člena in III-292. člena Ustave.
Prejšnji pododstavek ne vpliva na pristojnost dr žavčlanic glede pogajanj v mednarodnih organih in
glede sklepanja sporazumov.(5) Zaradi vzpostavitve okvira za prispevek mladih Evropejcev k humanitarnim dejavnostim Unije,
se ustanovi Evropski prostovoljski zbor za humanitarno pomoč . Z evropskimi zakoni se dolo čijo
pravila in postopki za delovanje zbora.
(6) Komisija lahko daje koristne pobude za uskladitev dejavnosti Unije in dr žavčlanic za ve čjo
učinkovitost in dopolnjevanje ukrepov humanitarne pomoči Unije in dr žavčlanic.
(7) Unija zagotavlja usklajenost in doslednost svojih humanitarnih dejavnosti z dejavnostmi
mednarodnih organizacij in organov, zlasti s tistimi v okviru sistema Zdru ženih narodov.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/145
V. POGLAVJE
OMEJEVALNI UKREPI
III-322. Člen
(1) Kadar evropski sklep, sprejet v skladu z II. poglavjem tega naslova, predvideva prekinitev ali
delno oziroma popolno omejitev gospodarskih in finan čnih odnosov z eno ali ve čtretjimi de želami,
Svet s kvalificirano ve čino na skupen predlog ministra za zunanje zadeve Unije in Komisije sprejme
potrebne evropske uredbe ali sklepe. O tem obvesti Evropski parlament.
(2) Kadar evropski sklep, sprejet v skladu z II. poglavjem tega naslova tako predvideva, lahko Svet
na podlagi postopka iz prej šnjega odstavka sprejme omejevalne ukrepe proti fizi čnim ali pravnim
osebam, skupinam ali subjektom, ki niso dr žavni subjekti.
(3) Akti, navedeni v tem členu, vklju čujejo potrebne dolo čbe o pravnih jamstvih.
VI. POGLAVJE
MEDNARODNI SPORAZUMI
III-323. Člen
(1) Unija lahko sklene sporazum z eno ali ve čtretjimi de želami ali mednarodnimi organizacijami,
kadar je tako dolo čeno v Ustavi ali kadar je v okviru politik Unije sklepanje sporazuma potrebno
bodisi za doseganje enega od ciljev iz Ustave, bodisi kadar je tako dolo čeno v pravno zavezujo čem
aktu Unije, ali kadar sporazum lahko vpliva na skupna pravila ali spremeni njihov obseg.
(2) Sporazumi, ki jih sklene Unija, so zavezujo či za institucije Unije in za dr žavečlanice.
III-324. Člen
Unija lahko z eno ali ve čtretjimi de želami ali mednarodnimi organizacijami sklepa pridru žitvene
sporazume, s katerimi se vzpostavi pridru žitev, ki vklju čuje vzajemne pravice in obveznosti ter
skupne ukrepe in posebne postopke.
III-325. Člen
(1) Ne glede na posebne določ be III-315. člena Ustave se o sporazumih med Unijo in
tretjimi de želami ali mednarodnimi organizacijami pogajajo in jih sklepajo po spodaj opisanem
postopku.
(2) Svet dovoli za četek pogajanj, sprejema pogajalska izhodi šča, dovoli podpisovanje in sklepa
sporazume.C 310/146 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Kadar se predvideni sporazum izklju čno ali v ve čjem delu nana ša na skupno zunanjo in
varnostno politiko, Komisija ali minister za zunanje zadeve Unije predlo ži priporočila Svetu, ki
sprejme evropski sklep, s katerim dovoli za četek pogajanj in glede na predmet predvidenega
sporazuma imenuje pogajalca ali vodjo pogajalske skupine Unije.
(4) Svet lahko na pogajalca naslovi navodila in dolo či posebni odbor, v posvetovanju s katerim se
vodijo pogajanja.(5) Svet na predlog pogajalca sprejme evropski sklep, s katerim dovoli podpis sporazuma in po
potrebi njegovo za časno izvajanje pred za četkom veljavnosti.
(6) Svet na predlog pogajalca sprejme evropski sklep, s katerim sklene sporazum.
Razen pri sporazumih, ki zadevajo izključno skupno zunanjo in varnostno politiko, Svet sprejme
evropski sklep o sklenitvi sporazuma:
a) po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta v naslednjih primerih:
1. pridru žitvenih sporazumov;
2. pristopa Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svobo ščin;
3. sporazumov, ki z uvedbo postopkov sodelovanja vzpostavljajo poseben institucionalni okvir;4. sporazumov, ki imajo znatne prorač unske posledice za Unijo;
5. sporazumov na podro čjih, za katere velja bodisi redni zakonodajni postopek bodisi posebni
zakonodajni postopek, kjer je potrebna odobritev Evropskega parlamenta.
Evropski parlament in Svet se lahko v nujnem primeru dogovorita o roku za odobritev;
b) po posvetovanju z Evropskim parlamentom v drugih primerih. Evropski parlament poda svoje
mnenje v roku, ki ga glede na nujnost zadeve lahko dolo či Svet. Svet lahko odlo ča,če mnenje ni
dano v roku.
(7) Pri sklepanju sporazuma lahko Svet ne glede na peti, šesti in deveti odstavek tega člena pooblasti
pogajalca sporazuma, da v imenu Unije odobri dopolnitve, kadar sporazum predvideva, da se lahko
sprejmejo po poenostavljenem postopku, ali da jih sprejme organ, ustanovljen v skladu s
sporazumom. Tak šnemu pooblastilu lahko Svet doda posebne pogoje.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/147
(8) Svet odlo ča s kvalificirano ve čino v celotnem postopku.
S soglasjem odlo ča takrat, kadar sporazum pokriva podro čje, za katerega je potrebno soglasje pri
sprejemanju akta Unije kot tudi za pridru žitvene sporazume in sporazume iz III-319. člena Ustave z
državami kandidatkami za pristop.
(9) Svet na predlog Komisije ali ministra za zunanje zadeve Unije sprejme evropski sklep o odlo žitvi
uporabe sporazuma in za dolo čitev stali šč, ki jih je treba sprejeti v imenu Unije v organu,
ustanovljenem s sporazumom, kadar naj bi ta organ sprejel akte s pravnim u činkom, z izjemo aktov
o dopolnitvah ali spremembah institucionalnega okvira sporazuma.
(10) Evropski parlament je nemudoma in v celoti obvešč en v vseh fazah postopka.
(11) Dr žava članica, Evropski parlament, Svet ali Komisija lahko pridobijo mnenje Sodišč a glede
skladnosti predvidenega sporazuma z dolo čbami Ustave. Kadar je mnenje Sodi šča odklonilno, lahko
predvideni sporazum za čne veljati le, če je spremenjen ali če pride do spremembe Ustave.
III-326. Člen
(1) Ne glede na prejš njičlen lahko Svet bodisi na priporočilo Evropske centralne banke bodisi na
priporo čilo Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko v prizadevanju dose či soglasje,
skladno s ciljem stabilnosti cen, sklene formalne sporazume o sistemu deviznih tečajev za euro glede
na valute tretjih dr žav. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom in v skladu s
postopkom iz tretjega odstavka tega člena.
Svet lahko, bodisi na priporoč ilo Evropske centralne banke bodisi na priporočilo Komisije in po
posvetovanju z Evropsko centralno banko, v prizadevanju dose či soglasje, skladno s ciljem stabilnosti
cen, sprejme, prilagodi ali opusti osrednje te čaje eura v okviru sistema deviznih te čajev. Predsednik
Sveta obvesti Evropski parlament o sprejetju, prilagoditvi ali opustitvi osrednjih te čajev eura.
(2) Če sistem deviznih te čajev za eno ali ve čvalut tretjih dr ža v, kot je navedeno v prej šnjem
odstavku, ne obstaja, lahko Svet na priporo čilo Evropske centralne banke ali na priporočilo Komisije
in po posvetovanju z Evropsko centralno banko oblikuje splo šne usmeritve za politiko deviznega
tečaje glede teh valut. Te splo šne usmeritve ne vplivajo na poglavitni cilj Evropskega sistema
centralnih bank glede ohranjanja stabilnosti cen.
(3) Ne glede na prejš njičlen Svet, kadar so predmet pogajanj med Unijo in eno ali ve čtretjimi
deželami ali mednarodnimi organizacijami sporazumi o denarnem sistemu ali sistemu deviznih
tečajev, na priporo čilo Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko dolo či ureditev v
zvezi s pogajanji in sklepanjem sporazumov. Ta ureditev zagotavlja, da Unija zastopa enotno stali šče.
Komisija je v celoti vklju čena v pogajanja.C 310/148 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(4) Ne glede na pristojnost Unije in sporazume Unije glede ekonomske in monetarne unije se lahko
države članice pogajajo v mednarodnih organih in sklepajo sporazume.
VII. POGLAVJE
ODNOSI UNIJE Z MEDNARODNIMI ORGANIZACIJAMI
IN TRETJIMI DEŽELAMI TER DELEGACIJE UNIJE
III-327. Člen
(1) Unija vzpostavi ustrezne oblike sodelovanja z organi Zdru ženih narodov in njihovimi
specializiranimi agencijami, Svetom Evrope, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi terOrganizacijo za ekonomsko sodelovanje in razvoj.
Unija ohranja tudi ustrezne odnose z drugimi mednarodnimi organizacijami.
(2) Minister za zunanje zadeve Unije in Komisija sta zadol žena za izvajanje tega člena.
III-328. Člen
(1) Delegacije Unije v tretjih de želah in v mednarodnih organizacijah zastopajo Unijo.
(2) Delegacije Unije spadajo pod vodstvo ministra za zunanje zadeve Unije. Delujejo v tesnem
sodelovanju z diplomatskimi in konzularnimi misijami dr žavčlanic.
VIII. POGLAVJE
IZVAJANJE SOLIDARNOSTNE KLAVZULE
III-329. Člen
(1) Če postane dr žava članica žrtev teroristi čnega napada, naravne nesre če ali nesreče, ki jo je
povzro čilčlovek, ji ostale dr žave članice pomagajo na zaprosilo njenih politi čnih organov. V ta
namen se dr žavečlanice usklajujejo med seboj v Svetu.
(2) Način za izvajanje solidarnostne klavzule iz I-43. člena Ustave se opredeli v evropskem sklepu,
ki ga sprejme Svet na skupni predlog Komisije in ministra za zunanje zadeve Unije. Svet odlo čav
skladu s prvim odstavkom III-300. člena Ustave, če je ta sklep obrambnega pomena. Evropski
parlament je obve ščen.
Za namene tega odstavka in ne glede na III-344. člen Ustave, Svetu pomaga Politič ni in varnostni
odbor s pomo čjo struktur, oblikovanih v okviru skupne varnostne in obrambne politike ter odbor iz16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/149
III-261. člena Ustave, ki po potrebi dajeta skupna mnenja.
(3) Evropski svet redno ocenjuje tveganja, s katerimi se soo ča Unija, da bi Uniji in njenim dr žavam
članicam omogo čil učinkovito ukrepanje.
VI. NASLOV
DELOVANJE UNIJE
I. POGLAVJE
DOLO ČBE O INSTITUCIJAH
1. ODDELEK
INSTITUCIJE
1. pododdelek
Evropski parlament
III-330. Člen
(1) Z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom Sveta se dolo čijo ukrepi, potrebni za splo šne
neposredne volitve članov Evropskega parlamenta po enotnem postopku v vseh dr žavah članicah ali
v skladu z na čeli, ki so skupna vsem dr žavam članicam.
Svet odlo ča soglasno na pobudo in po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta, ki odlo čaz
večino svojih članov. Ta zakon ali okvirni zakon začne veljati potem, ko ga odobrijo dr žavečlanice v
skladu z njihovimi ustavnimi dolo čbami.
(2) Z evropskim zakonom Evropskega parlamenta se dolo čijo pravila in splo šni pogoji za
opravljanje nalog njegovih članov. Evropski parlament odlo ča na lastno pobudo po pridobitvi
mnenja Komisije in po odobritvi Sveta. Svet odlo ča soglasno glede vseh pravil ali pogojev v zvezi z
obdav čenjem članov ali nekdanjih članov.
III-331. Člen
Z evropskim zakonom se dolo čijo pravila o politi čnih strankah na evropski ravni iz četrtega odstavka
I-46. člena Ustave, zlasti pravila glede njihovega financiranja.C 310/150 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-332. Člen
Evropski parlament lahko z ve čino svojih članov od Komisije zahteva predlo žitev ustreznih
predlogov glede vpra šanj, o katerih meni, da je za izvajanje Ustave treba sprejeti akt Unije. Če
Komisija ne predlo ži predloga, o razlogih obvesti Evropski parlament.
III-333. Člen
Ne glede na pristojnosti, dodeljene z Ustavo drugim institucijam ali organom, lahko
Evropski parlament pri izpolnjevanju svojih nalog na zahtevo četrtine svojih članov ustanovi
začasni preiskovalni odbor zaradi preverjanja domnevnih kr šitev ali nepravilnosti pri izvajanju
zakonodaje Unije, razen tedaj, ko domnevna dejanja preiskuje sodi šče in dokler je primer šev
sodnem postopku.
Začasni preiskovalni odbor ob predlo žitvi svojega poro čila preneha obstajati.
Z evropskim zakonom Evropskega parlamenta se dolo čijo podrobne dolo čbe o uresni čevanju pravice
do preiskave. Evropski parlament odlo ča na lastno pobudo po odobritvi Sveta in Komisije.
III-334. Člen
V skladu s točko d) drugega odstavka I-10. člena Ustave, imajo vsi dr žavljani Unije in vse fizi čne ali
pravne osebe s prebivali ščem ali statutarnim sede žem v eni od dr žavčlanic pravico, da samostojno ali
skupaj z drugimi osebami naslovijo na Evropski parlament peticijo glede vpra šanj, ki sodijo na
podro čje delovanja Unije in ki jih neposredno zadevajo.
III-335. Člen
(1) Evropski parlament izvoli Evropskega varuha človekovih pravic. V skladu s točko d) drugega
odstavka I-10. člena in v skladu z I-49. členom Ustave, je poobla ščen za sprejemanje prito žb
državljanov Unije ali fizi čnih ali pravnih oseb s prebivali ščem ali statutarnim sede žem v eni od dr žav
članic zoper nepravilnosti pri delovanju institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen Sodi šča
Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije.V skladu s svojimi nalogami varuh človekovih pravic opravlja na lastno pobudo ali na podlagi
prito žb, predlo ženih neposredno ali prek člana Evropskega parlamenta, poizvedbe, ki so po
njegovem mnenju utemeljene, kar pa ne velja za domnevna dejanja, ki so ali so bila predmet sodnega
postopka. Kadar varuh človekovih pravic ugotovi nepravilnost, predlo ži zadevo pristojni instituciji,
organu, uradu ali agenciji, ki ima na voljo tri mesece, da ga seznani o svojem stali šču. Evropski varuh
človekovih pravic nato po šlje poro čilo Evropskemu parlamentu in pristojni instituciji, organu, uradu
ali agenciji. Osebo, ki je vlo žila pritož bo, obvestijo o izidu poizvedb.
Varuh človekovih pravic predlo ži Evropskemu parlamentu letno poro čilo o izidu svojih poizvedb.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/151
(2) Varuh človekovih pravic je izvoljen po vsakih volitvah v Evropski parlament za mandatno dobo
parlamenta. Lahko je ponovno imenovan.
Varuha človekovih pravic lahko na zahtevo Evropskega parlamenta razre ši Sodi šče,če ne izpolnjuje
večpogojev za opravljanje svojih nalog ali če je zagre šil hujš ok r šitev.
(3) Varuh človekovih pravic je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen. Med
opravljanjem teh nalog ne sme zahtevati ali sprejemati nikakr šnih navodil katere koli institucije,
organa, urada ali agencije. Varuh človekovih pravic med svojim mandatom ne sme opravljati nobene
druge poklicne dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne.(4) Z evropskim zakonom Evropskega parlamenta se dolo čijo pravila in splo šni pogoji za
opravljanje nalog varuha človekovih pravic. Evropski parlament odlo ča na lastno pobudo po
pridobitvi mnenja Komisije in z odobritvijo Sveta.
III-336. Člen
Evropski parlament ima letna zasedanja. Sestane se brez posebnega sklica drugi torek v marcu.
Evropski parlament se lahko na zahtevo ve čine svojih članov ali na zahtevo Sveta oziroma Komisije
sestane na izrednem zasedanju.
III-337. Člen
(1) Evropski svet in Svet imata besedo v Evropskem parlamentu v skladu s pogoji, dolo čenimi v
poslovnikih Evropskega sveta in Sveta.(2) Komisija se lahko udele žuje vseh sej Evropskega parlamenta in lahko govori na svojo zahtevo.
Ustno ali pisno odgovarja na vpra šanja, ki ji jih postavi Evropski parlament ali njegovi člani.
(3) Evropski parlament na javni seji razpravlja o letnem splo šnem poro čilu, ki mu ga predlo ži
Komisija.
III-338. Člen
Razen če v Ustavi ni dolo čeno druga če, Evropski parlament odlo čazv e čino oddanih glasov.
Sklepč nost se dolo či s poslovnikom.
III-339. Člen
Evropski parlament sprejme svoj poslovnik z ve čino
svojih članov.
Zapisniki razprav Evropskega parlamenta se objavijo v skladu z Ustavo in s tem poslovnikom.C 310/152 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-340. Člen
Če je vlo žen predlog nezaupnice o delu Komisije, sme Evropski parlament o njem glasovati šele po
izteku treh dni po vlo žitvi, glasovanje pa mora biti javno.
Če je predlog nezaupnice sprejet z dvotretjinsko ve čino oddanih glasov, kar predstavlja ve čino članov
Evropskega parlamenta, člani Komisije kolektivno odstopijo, minister za zunanje zadeve Unije pa
odstopi s funkcije, ki jo opravlja v okviru Komisije. Še naprej opravljajo slu žbo in tekoče posle do
zamenjave v skladu s I-26. in I-27. členom Ustave. V tem primeru mandat članov Komisije, ki je
imenovana kot zamenjava, pote če z datumom, s katerim bi potekel mandat članom Komisije, ki je
odstopila.
2. pododdelek
Evropski svet
III-341. Člen
(1) Pri glasovanju se lahko na vsakega člana Evropskega sveta prenese glasovalna pravica najve č
enega drugega člana.
Vzdr žani glasovi navzo čih ali zastopanih članov Evropskemu svetu ne prepre čujejo sprejetja aktov, za
katere se zahteva soglasje.
(2) Predsednik Evropskega parlamenta je lahko povabljen na zasli šanje v Evropski svet.
(3) Evropski svet z navadno ve čino odlo ča o postopkovnih vpra šanjih in sprejetju poslovnika.
(4) Evropskemu svetu pomaga generalni sekretariat Sveta.
3. pododdelek
Svet ministrov
III-342. Člen
Svet se sestane, ko ga skli če predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo enega od njegovih članov ali
Komisije.
III-343. Člen
(1) Pri glasovanju se lahko na vsakega člana Sveta prenese glasovalna pravica najve čenega drugega
člana.
(2) Kadar odlo ča z navadno ve čino, Svet odlo čazv e čino svojih članov.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/153
(3) Vzdrž ani glasovi navzo čih ali zastopanih članov Svetu ne prepre čujejo sprejetja odlo čitev, za
katere se zahteva soglasje.
III-344. Člen
(1) Odbor, ki ga sestavljajo stalni predstavniki vlad dr žavčlanic, je odgovoren za pripravo dela Sveta
in za izvajanje nalog, ki mu jih dodeli Svet. Odbor lahko v primerih, predvidenih v poslovniku Sveta,
sprejema postopkovne sklepe.
(2) Svetu pomaga generalni sekretariat, za katerega je odgovoren generalni sekretar, ki ga imenuje
Svet.
Svet z navadno ve čino odlo ča o organizaciji generalnega sekretariata.
(3) Svet z navadno ve čino odlo ča glede postopkovnih vpra šanj in sprejetja poslovnika.
III-345. Člen
Svet lahko z navadno ve čino od Komisije zahteva, da zanj pripravi vse študije, ki so po njegovem
mnenju potrebne za doseganje skupnih ciljev, in da mu predlo ži ustrezne predloge. Če Komisija ne
predlo ži predloga, o razlogih obvesti Svet.
III-346. Člen
Svet sprejme evropske sklepe, s katerimi dolo či pravila o odborih, predvidenih v Ustavi. Odlo čaz
navadno ve čino po posvetovanju s Komisijo.
4. pododdelek
Evropska komisija
III-347. Člen
Člani Komisije se vzdr žijo vseh dejanj, ki so nezdru žljiva z njihovimi nalogami. Dr žave članice
spoštujejo njihovo neodvisnost in ne posku šajo vplivati nanje pri opravljanju njihovih nalog.
Člani Komisije med svojim mandatom ne smejo opravljati nobene druge poklicne dejavnosti, bodisi
pridobitne ali nepridobitne. Pri prevzemu svojih nalog se slovesno obvež ejo, da bodo med svojim
mandatom in po njegovem izteku spoš tovali iz mandata izhajajo če obveznosti, zlasti dol žnost, da
bodo po izteku mandata pri sprejemanju dolo čenih imenovanj ali ugodnosti ravnali po šteno in
diskretno. Ob kr šitvi teh obveznosti lahko Sodi šče na predlog Sveta, ki odlo ča z navadno ve čino, ali
Komisije zadevno osebo glede na okoli ščine razre ši v skladu s III-349. členom Ustave ali mu odvzame
pravico do pokojnine ali namesto nje odobrenih ugodnosti.C 310/154 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-348. Člen
(1) Razen ob redni zamenjavi ali smrti dol žnosti člana Komisije prenehajo z njegovim odstopom ali
razre šitvijo.
(2) Mesto, izpraznjeno zaradi odstopa, razre šitve ali smrti, se za preostanek njegovega mandata
zapolni z novim članom z enakim dr žavljanstvom, ki ga imenuje Svet v skupnem soglasju
predsednika Komisije, po posvetovanju z Evropskim parlamentom in v skladu z merili iz četrtega
odstavka I-26. člena Ustave.
Svet lahko soglasno na predlog predsednika Komisije odlo či, da tak šnega mesta ni treba zapolniti,
zlasti če je preostanek mandata člana kratek.
(3) Predsednik je ob odstopu, razre šitvi ali smrti nadome ščen za preostanek svojega mandata v
skladu s prvim odstavkom I-27. člena Ustave.
(4) Minister za zunanje zadeve Unije je ob odstopu, razre šitvi ali smrti nadome ščen za preostanek
svojega mandata v skladu s prvim odstavkom I-28. člena Ustave.
(5) V primeru prostovoljnega odstopa vseh članov Komisije ti do zamenjave še naprej opravljajo
službo in tekoče posle za preostanek njihovega mandata v skladu s I-26. in I-27. členom Ustave.
III-349. Člen
Če kateri koli član Komisije ne izpolnjuje ve čpogojev za opravljanje svojih dol žnosti ali če je zagre šil
hujšok r šitev, ga lahko Sodi šče na predlog Sveta, ki odlo ča z navadno ve čino, ali Komisije razre ši.
III-350. Člen
Ne glede na četrti odstavek I-28. člena Ustave obveznosti Komisije razporedi in dodeli njenim članom
njen predsednik v skladu s tretjim odstavkom I-27. člena Ustave. Predsednik lahko te obveznosti med
mandatom Komisije prerazporedi. Člani Komisije izvajajo naloge, ki jim jih je dodelil predsednik pod
njegovim vodstvom.
III-351. Člen
Komisija odlo čazv e čino svojih članov. Sklep čnost se dolo či s poslovnikom.
III-352. Člen
(1) Komisija sprejme svoj poslovnik, da bi zagotovila svoje delovanje in delovanje svojih slu žb.
Zagotovi objavo tega poslovnika.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/155
(2) Komisija vsako leto najpozneje en mesec pred za četkom zasedanja Evropskega parlamenta
objavi splo šno poro čilo o dejavnostih Unije.
5. pododdelek
Sodišče Evropske unije
III-353. Člen
Sodi šče zaseda v senatih, v velikem senatu ali na ob čni seji, v skladu s statutom Sodi šča Evropske
unije.
III-354. Člen
Sodi šču pomaga osem generalnih pravobranilcev. Svet lahko na predlog Sodi šča soglasno sprejme
evropski sklep, s katerim pove čaštevilo generalnih pravobranilcev.
Dolž nost generalnega pravobranilca je, da popolnoma nepristransko in neodvisno javno predstavi
obrazlo žene sklepne predloge o zadevah, pri katerih je v skladu s statutom Sodi šča Evropske unije
zahtevano njegovo sodelovanje.
III-355. Člen
Sodniki in generalni pravobranilci Sodi šča so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna
in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na najvi šje sodni ške polo žaje v svojih dr žavah ali so
priznani pravniki; vlade dr žavčlanic jih v medsebojnem soglasju imenujejo po posvetovanju z
oddelkom iz III-357. člena Ustave.
Vsaka tri leta se izvede delna zamenjava sodnikov in generalnih pravobranilcev v skladu s pogoji,
dolo čenimi v statutu Sodi šča Evropske unije.
Sodniki izvolijo predsednika Sodi šča med svojimi člani za dobo treh let. Predsednik je lahko ponovno
izvoljen.
Sodi šče sprejme svoj poslovnik. Ta poslovnik odobri Svet.
III-356. Člen
Število sodnikov Sodi šča splo šne pristojnosti je dolo čeno v statutu Sodi šča Evropske unije. Statut
lahko dolo či, da Sodi šču sploš ne pristojnosti pomagajo generalni pravobranilci.
Člani Sodi šča sploš ne pristojnosti so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki
izpolnjujejo pogoje za imenovanje na visoke sodni ške polo žaje. Imenujejo jih vlade dr žavčlanic v
medsebojnem soglasju po posvetovanju z oddelkom iz III-357. člena Ustave.C 310/156 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Vsaka tri leta se izvede delna zamenjava sodnikov Sodi šča splo šne pristojnosti.
Sodniki izvolijo predsednika Sodi šča splo šne pristojnosti med svojimi člani za mandat treh let.
Predsednik je lahko ponovno izvoljen.
Sodi šče sploš ne pristojnosti sprejme poslovnik v soglasju s Sodišč em. Poslovnik odobri Svet.
Če statut Sodi šča Evropske unije ne dolo ča druga če, se za Sodi šče splo šne pristojnosti uporabljajo
dolo čbe Ustave, ki se nana šajo na Sodi šče.
III-357. Člen
Preden vlade dr žavčlanic imenujejo kandidate iz III-355. in III-356. člena Ustave se oblikuje odbor, ki
poda mnenje o ustreznosti kandidatov za opravljanje nalog sodnika in generalnega pravobranilca
Sodi šča in Sodi šča splo šne pristojnosti.
Odbor sestavlja sedem oseb, izbranih med nekdanjimi člani Sodi šča in Sodi šča splo šne pristojnosti,
članov najviš jih nacionalnih sodi ščin priznanih pravnikov, od katerih enega predlaga
Evropski parlament. Svet sprejme evropski sklep, s katerim dolo či pravila delovanja odbora in
evropski sklep o imenovanju njegovih članov. Odlo ča na pobudo predsednika Sodi šča.
III-358. Člen
(1) Sodi šče splo šne pristojnosti je pristojno za obravnavanje in odlo čanje na prvi stopnji o tož bah
ali postopkih iz III-365., III-367., III-370., III-372. in III-374. člena Ustave, razen o tistih, ki so
dodeljeni specializiranemu sodišč u ustanovljenemu po III-359. členu Ustave, in tistih, ki so v statutu
Sodi šča
Evropske unije pridr žani Sodi šču. Statut lahko predvidi, da je Sodi šče splo šne pristojnosti
pristojno tudi za druge vrste to žb ali postopkov.
Zoper odlo čbe Sodi šča splo šne pristojnosti iz tega odstavka se lahko vlo ži prito žba na Sodi šče zgolj
glede pravnih vpra šanj ter v skladu s pogoji in v mejah, dolo čenih v statutu.
(2) Sodi šče splo šne pristojnosti je pristojno za obravnavanje in odlo čanje o to žbah ali postopkih,
spro ženih proti odlo čbam specializiranih sodi šč.
Sodi šče lahko izjemoma preverja odlo čbe Sodi šča splo šne pristojnosti, sprejete na podlagi tega
odstavka, pod pogoji in v mejah, dolo čenih v statutu Sodi šča Evropske unije, če obstaja resna
nevarnost, da bosta prizadeti enotnost ali doslednost prava Unije.
(3) Sodi šče splo šne pristojnosti je pristojno za obravnavanje in odlo čanje o vpra šanjih, predlo ženih
v predhodno odlo čanje v skladu s III-369. členom Ustave, na posebnih podro čjih, dolo čenih s
statutom Sodi šča Evropske unije.
Če Sodi šče splo šne pristojnosti meni, da je glede neke zadeve potrebna na čelna odlo čitev, ki bi lahko
vplivala na enotnost ali doslednost prava Unije, lahko zadevo odstopi v odlo čanje Sodi šču.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/157
Sodi šče lahko izjemoma preverja odlo čbe Sodi šča splo šne pristojnosti o vpra šanjih, predlo ženih v
predhodno odlo čanje pod pogoji in v mejah, dolo čenih v statutu Sodi šča Evropske unije, če obstaja
resna nevarnost, da bosta prizadeti enotnost ali doslednost prava Unije.
III-359. Člen
(1) Z evropskimi zakoni se lahko ustanovijo specializirana sodišč a, dodana Sodi šču splo šne
pristojnosti, za obravnavanje in odlo čanje na prvi stopnji o nekaterih vrstah to žb na posebnih
podro čjih. Sprejmejo se bodisi na predlog Komisije po posvetovanju s Sodišč em ali na predlog
Sodi šča po posvetovanju s Komisijo.
(2) Evropski zakon o ustanovitvi specializiranega sodi šča dolo či pravila o sestavi tega sodišč ai n
obseg njegovih pristojnosti.
(3) Zoper odlo čbe specializiranih sodišč se lahko vlo žip r i t o žba na Sodi šče sploš ne pristojnosti
zgolj glede pravnih vpra šanj ali, če je tako predvideno v evropskem zakonu o ustanovitvi
specializiranega sodi šča, tudi glede dejanskega stanja.
(4) Člani specializiranih sodišč so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki
izpolnjujejo pogoje za imenovanje na sodni ške polo žaje. Svet jih imenuje s soglasjem.
(5) Specializirana sodišč a sprejmejo svoj poslovnik v soglasju s Sodišč em. Ta poslovnik odobri Svet.
(6) Če evropski zakon o ustanovitvi specializiranega sodi šča ne dolo čad r u g a če, se za specializirana
sodišč a uporabljajo dolo čbe Ustave, ki se nana šajo na Sodi šče Evropske unije, in dolo čbe statuta
Sodi šča Evropske unije. 1. naslov in 64. člen statuta v vsakem primeru veljata za specializirana
sodišč a.
III-360. Člen
Če Komisija meni, da katera od dr žavčlanic ni izpolnila katere od obveznosti iz Ustave, izda o zadevi
obrazlo ženo mnenje, potem ko je tej dr žavi omogo čila, da predlo ži svoje stališč e.
Če zadevna dr žava ne ravna v skladu z mnenjem v roku, ki ga dolo či Komisija, lahko slednja pred
Sodi ščem Evropske unije vlo žit ožbo.
III-361. Člen
Država članica, ki meni, da druga dr žava članica ni izpolnila katere od obveznosti iz Ustave, lahko
pred Sodi ščem Evropske unije vlo žit ožbo.
Preden dr žava članica vlo žit ožbo proti drugi dr žavičlanici zaradi domnevne kr šitve obveznosti iz
Ustave, zadevo predlo ži Komisiji.C 310/158 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Komisija poda obrazlo ženo mnenje, potem ko je bila obema dr žavama dana mo žnost, da se v
kontradiktornem postopku ustno in pisno izre četa.
Če Komisija v treh mesecih po datumu vlo žitve zadeve ne izda svojega mnenja, to ni ovira, da ne bi
bila pred Sodi ščem vlo žena tož ba.
III-362. Člen
(1) Če Sodi šče Evropske unije ugotovi, da katera od dr žavčlanic ni izpolnila katere od obveznosti iz
Ustave, ta dr žava sprejme ukrepe, potrebne za izvr šitev sodbe Sodi šča.
(2) Če Komisija meni, da zadevna dr žava članica ni sprejela potrebnih ukrepov za izvr šitev sodbe
Sodi šča Evropske unije iz prej šnjega odstavka, lahko pred Sodi ščem vlo žit ožbo, potem ko je tej
državi dala mo žnost za predlo žitev stali šče. Pri tem dolo čiv i šino pav šalnega zneska ali denarne
kazni, ki naj jo plač a zadevna dr žavačlanica in ki je po njenem mnenju primerna glede na okoli ščine.
Če Sodi šče ugotovi, da zadevna dr žava članica ni izvr šila njegove sodbe, ji lahko nalo ži pla čilo
pavšalnega zneska ali denarne kazni.
Ta postopek ne vpliva na prej šnjičlen.
(3) Če
Komisija pred Sodi ščem Evropske unije vlo žit ožbo v skladu s III-360. členom Ustave, ker
zadevna dr žava članica ni izpolnila obveznosti o uradnem obvestilu glede ukrepov o prenosu
evropskega okvirnega zakona, lahko, kadar meni, da je ustrezno, nalo ži pla čilo pav šalnega zneska ali
denarne kazni, ki jo šteje za ustrezno v danih okoli ščinah in katero naj zadevna dr žavačlanica pla ča.
Če Sodi šče ugotovi kr šitev lahko nalo ži zadevni dr žavičlanici pla čilo pav šalnega zneska ali denarne
kazni, ki ne presega zneska, ki ga je dolo čila Komisija. Obveznost pla čila u činkuje od dneva, ki ga
Sodi šče dolo či v svoji sodbi.
III-363. Člen
Z evropskimi zakoni in uredbami Sveta se lahko Sodišč u Evropske unije podeli pooblastilo za
odlo čanje glede kazni, predvidenih v teh predpisih.
III-364. Člen
Ne glede na druge dolo čbe Ustave, se lahko v obsegu, dolo čenem z evropskim zakonom, Sodi šču
Evropske unije dodeli pristojnost za odlo čanje v sporih, ki se nana šajo na uporabo aktov, sprejetih na
podlagi Ustave, ki ustvarjajo evropske pravice intelektualne lastnine.
III-365. Člen
(1) Sodi šče Evropske unije nadzira zakonitost evropskih zakonov in okvirnih zakonov, aktov Sveta,
Komisije in Evropske centralne banke razen priporo čil in mnenj, pa tudi zakonitost aktov Evropskega16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/159
parlamenta in Evropskega sveta s pravnim u činkom do tretjih oseb. Nadzira tudi zakonitost aktov
organov, uradov ali agencij Unije s pravnim u činkom do tretjih oseb.
(2) Za namene prejš njega odstavka je Sodi šče Evropske unije pristojno za odlo čanje o to žbah, ki jih
vložid ržava članica, Evropski parlament, Svet ali Komisija zaradi nepristojnosti, bistvene krš itve
postopka, kr šitve Ustave ali katerega koli pravnega pravila, ki se nana ša na njeno uporabo, ali zaradi
zlorabe pooblastil.
(3) Sodi šče Evropske unije je pod pogoji iz prvega in drugega odstavka tega člena pristojno za
tožbe, ki jih zaradi varovanja svojih pravic vlo žijo Ra čunsko sodi šče, Evropska centralna banka in
Odbor regij.(4) Fizične ali pravne osebe lahko pod pogoji iz prvega in drugega odstavka tega člena vlo žijo tož be
zoper nanje naslovljene akte ali zoper akte, ki se nanje neposredno in posami čno nana šajo, in zoper
izvršilne akte, ki se nanje neposredno nana šajo, a ne vsebujejo izvedbenih ukrepov.
(5) Akti o ustanovitvi organov, uradov in agencij Unije lahko dolo čijo posebne pogoje in
podrobnosti glede to žb fizi čnih ali pravnih oseb zoper akte teh organov, uradov in agencij s pravnim
učinkom za njih.
(6) Tož be iz tega člena se glede na posamezni primer vlo žijo v dveh mesecih od objave akta ali
njegovega uradnega obvestila to žniku, če tega ni bilo, pa od dneva, ko je to žnik zanj izvedel.
III-366. Člen
Čej et o žba utemeljena, Sodi šče Evropske unije razglasi zadevni akt za ničnega.
Vendar če
Sodi šče razglasi akt za ničnega, dolo či,če meni, da je to potrebno, tiste njegove u činke, ki
jih je treba šteti za dokon čne.
III-367. Člen
Če Evropski parlament, Evropski svet, Svet, Komisija ali Evropska centralna banka z opustitvijo
ukrepanja kr ši Ustavo, lahko dr žave članice in druge institucije Unije vlo žijo pri Sodi šču Evropske
unije tož bo za ugotovitev kr šitve. Ta člen se pod enakimi pogoji uporablja tudi za organe, urade in
agencije Unije zaradi opustitve ukrepanja.
Tožba je dopustna le, če je bila zadevna institucija, organ, urad ali agencija predhodno pozvana k
ukrepanju. Če v dveh mesecih po tem pozivu zadevna institucija, organ, urad ali agencija ne oblikuje
svojega stališč a, se lahko to žba vlo ži v nadaljnjih dveh mesecih.C 310/160 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Fizične ali pravne osebe lahko pod pogoji, dolo čenimi v prvem in drugem odstavku tega člena, pred
Sodi ščem vlo žijo tož bo zato, ker neka institucija, organ, urad ali agencija Unije nanje ni naslovila
nobenega drugega akta razen priporo čila ali mnenja.
III-368. Člen
Institucija, organ, urad ali agencija, katerih akt je bil razgla šen za ni čnega ali ki so z opustitvijo
ukrepanja kr šile Ustavo, sprejmejo ukrepe, potrebne za izpolnitev sodbe Sodi šča Evropske unije.
Ta obveznost ne vpliva na obveznosti, ki lahko izhajajo iz uporabe drugega odstavka III-431. člena
Ustave.
III-369. Člen
Sodi šče Evropske unije je pristojno za predhodno odlo čanje o vpra šanjih glede:
a) razlage Ustave;
b) veljavnosti in razlage aktov institucij, organov, uradov in agencij Unije.Kadar se tak šno vpra šanje postavi kateremu koli sodišč ud r žavečlanice in če to sodišč e meni, da je
treba glede vpra šanja sprejeti odlo čitev, ki mu bo omogo čila izre či sodbo, lahko to vpra šanje predlo ži
v odlo čanje Sodi šču.
Kadar je tak šno vpra šanje postavljeno v postopku, ki teče pred sodišč em dr žave članice, zoper
odlo čitev katerega po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva, je to sodi šče dol žno predlo žiti zadevo
Sodi šču.
K
adar je tak šno vpra šanje postavljeno v postopku, ki teče pred sodišč em dr žavečlanice glede osebe,
ki je v priporu, Sodi šče odlo ča v najkraj šem mo žnem roku.
III-370. Člen
Sodi šče Evropske unije je pristojno v sporih glede povra čila škode, ki ga predvidevata drugi in tretji
odstavek III-431. člena Ustave.
III-371. Člen
Sodi šče je pristojno za odlo čanje o zakonitosti aktov, ki jih sprejmeta Evropski svet ali Svet na podlagi
I-59. člena Ustave, samo na predlog dr žavečlanice, ki jo zadeva ugotovitev Evropskega sveta ali Sveta,
in samo v zvezi s postopkovnimi dolo čbami navedenega člena.
Takšen predlog mora biti vlo žen v enem mesecu od dneva take ugotovitve. Sodi šče odlo či v enem
mesecu od datuma tega predloga.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/161
III-372. Člen
Sodi šče Evropske unije je v mejah in pod pogoji, ki so dolo čeni v kadrovskih predpisih za uradnike ali
v pogojih za zaposlitev drugih uslu žbencev Unije, pristojno za vse spore med Unijo in njenimi
uslužbenci.
III-373. Člen
Sodi šče Evropske unije je v mejah, dolo čenih v nadaljevanju Ustave, pristojno v sporih glede:
a) izpolnjevanja obveznosti dr žavčlanic v skladu s statutom Evropske investicijske banke. V tej
zvezi ima svet direktorjev banke pooblastila, ki jih ima Komisija v skladu s III-360. členom
Ustave;
b) ukrepov, ki jih je sprejel svet guvernerjev Evropske investicijske banke. V tej zvezi lahko vsaka
država članica, Komisija ali svet direktorjev banke spro ži postopek v skladu s pogoji iz III-
365. člena Ustave;
c) ukrepov, ki jih je sprejel svet direktorjev Evropske investicijske banke. Postopke zoper tak šne
ukrepe lahko spro žijo samo dr žavečlanice ali Komisija pod pogoji iz III-365. člena Ustave in le
zaradi neupo števanja postopka, predvidenega v drugem, petem, šestem in sedmem odstavku
21.člena statuta banke;
d) izpolnjevanja obveznosti nacionalnih centralnih bank v skladu z Ustavo in statutom Evropskega
sistema centralnih bank in Evropske centralne banke. V tej zvezi so pooblastila Sveta Evropske
centralne banke nasproti nacionalnim centralnim bankam enaka pooblastilom, ki jih ima
Komisija nasproti dr žavam članicam v skladu s III-360. členom Ustave. Če Sodi šče Evropske unije
ugotovi, da neka nacionalna centralna banka ni izpolnila katere od obveznosti iz Ustave, ta bankasprejme potrebne ukrepe za izpolnitev sodbe Sodišč a.
III-374. Člen
Sodi šče Evropske unije je pristojno za odlo čanje v sporih na podlagi arbitra žne klavzule v pogodbah
javnega ali zasebnega prava, ki jih sklene Unija, ali ki so sklenjene v njenem imenu.
III-375. Člen
(1) Spori, v katerih je ena od strank Unija, niso izvzeti iz pristojnosti sodi ščdržavčlanic, razen čej
e
bila pristojnost z Ustavo dodeljena Sodi šču Evropske unije.
(2) Dr žave članice se zavezujejo, da bodo spore glede razlage ali uporabe Ustave re ševale le na
načine, dolo čene v Ustavi.
(3) Sodi šče je pristojno za odlo čanje v vseh sporih med dr žavami članicami, ki se nana šajo na
predmet Ustave, če mu je bil spor predlo žen na podlagi sporazuma o razsodi šču med strankami.C 310/162 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-376. Člen
Sodi šče Evropske unije ni pristojno glede I-40. in I-41. člena, dolo čb II. poglavja V. naslova tega dela o
skupni zunanji in varnostni politiki, in III-293. člena Ustave, kolikor zadeva skupno zunanjo in
varnostno politiko.
Vendar je Sodi šče pristojno za nadzor upo števanja III-308. člena Ustave in za odlo čanje o postopkih,
spro ženih v skladu s pogoji iz četrtega odstavka III-365. člena Ustave, v katerih se nadzira zakonitost
evropskih sklepov, ki predvidevajo omejevalne ukrepe proti fizi čnim ali pravnim osebam, ki jih je
Svet sprejel na podlagi II. poglavja V. naslova tega dela.
III-377 . Člen
Pri izvajanju pristojnosti glede dolo čb 4. in 5. oddelka IV. poglavja III. naslova tega dela glede
območja svobode, varnosti in pravice, Sodi šče Evropske unije ni pristojno za preverjanje veljavnosti
ali sorazmernosti ukrepov policije ali drugih organov kazenskega pregona dr žave članice ali za
odlo čanje o izpolnjevanju obveznosti dr žavčlanic glede vzdr ževanja javnega reda in miru ter
varovanja notranje varnosti.
III-378. Člen
Ne glede na iztek roka iz šestega odstavka III-365. člena Ustave lahko vsaka stranka v sporu, v
katerem gre za pravni akt, ki se splo šno uporablja in ga je sprejela institucija, organ, urad ali agencija
Unije, pred Sodi ščem Evropske unije uveljavlja, da se ta akt iz razlogov, navedenih v drugem odstavku
III-365. člena Ustave, ne uporablja.
III-379. Člen
(1) Tož be, vlo žene pri Sodi šču Evropske unije, nimajo odlo žilnega u činka. Vendar pa lahko Sodi šče,
če meni, da okoli ščine to zahtevajo, odlo ži izvr šitev izpodbijanega akta.
(2) Sodi šče Evropske unije lahko v vseh pri njem vlo ženih zadevah sprejme potrebne za časne
odredbe.
III-380. Člen
Sodbe Sodi šča Evropske unije so izvr šljive v skladu s pogoji iz III-401. člena Ustave.
III-381. Člen
Statut Sodi šča Evropske unije je dolo čen v protokolu.
Z evropskim zakonom se lahko spremenijo dolo čbe statuta, razen njegovega I. naslova in 64. člena.
Sprejme se bodisi na predlog Sodi šča in po posvetovanju s Komisijo ali na predlog Komisije in po
posvetovanju s Sodi ščem.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/163
6. pododdelek
Evropska centralna banka
III-382. Člen
(1) Svet Evropske centralne banke sestavljajo člani Izvr šilnega odbora Evropske centralne banke in
guvernerji nacionalnih centralnih bank dr žavčlanic brez posebne ureditve iz III-197. člena Ustave.
(2) Izvr šilni odbor sestavljajo predsednik, podpredsednik in štirje drugi člani.
Predsednika, podpredsednika in druge člane Izvr šilnega odbora imenuje Evropski svet s kvalificirano
večino, na priporoč ilo Sveta, po predhodnem posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom
Evropske centralne banke med osebami, ki imajo ugled in poklicne izku šnje na denarnem ali
bančnem podro čju.
Njihov mandat traja osem let, ne morejo pa biti ponovno imenovani.
Samo dr žavljani dr žavčlanic so lahko člani Izvr šilnega odbora.
III-383. Člen
(1) Predsednik Sveta in član Komisije lahko sodelujeta na sejah Sveta Evropske centralne banke,
vendar nimata pravice glasovanja.
Predsednik Sveta lahko Svetu Evropske centralne banke predlo ži predlog za posvetovanje.
(2) Predsednik Evropske centralne banke je vabljen na seje Sveta, kadar ta razpravlja o zadevah v
zvezi s cilji in nalogami Evropskega sistema centralnih bank.
(3) Evropska centralna banka naslovi letno poročilo o dejavnostih Evropskega sistema centralnih
bank in denarni politiki v preteklem in tekoč em letu na Evropski parlament, Evropski svet, Svet in
Komisijo. Predsednik Evropske centralne banke predstavi to poročilo Svetu in Evropskemu
parlamentu, ki ima lahko na tej podlagi splo šno razpravo.
Predsednika Evropske centralne banke in druge člane Izvr šilnega odbora lahko na zahtevo
Evropskega parlamenta ali na njihovo lastno pobudo zasli šijo pristojni organi Evropskega
parlamenta.C 310/164 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
7. pododdelek
Računsko sodi šče
III-384. Člen
(1) Ra čunsko sodi šče izvaja revizije vseh prihodkov in odhodkov Unije. Prav tako izvaja revizije
prihodkov in odhodkov vseh organov, uradov in agencij, ki jih je ustanovila Unija, če akt o ustanovitvi
teh organov, uradov in agencij takš ne revizije ne izklju čuje.
Računsko sodi šče predlo ži Evropskemu parlamentu in Svetu izjavo o zanesljivosti poslovnih knjig ter
zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki se objavi v Uradnem listu Evropske unije . Ta izjava je
lahko dopolnjena s posebnimi ocenami za vsako ve čje podro čje dejavnosti Unije.
(2) Ra čunsko sodišč e preveri zakonitost in pravilnost vseh prihodkov in odhodkov ter, ali je bilo
finan čno poslovodenje dobro. Pri tem poro ča zlasti o vseh primerih nepravilnosti.
Revizija prihodkov se opravi na podlagi zapadlih zneskov in zneskov, ki so bili Uniji dejansko plačani.
Revizija odhodkov se opravi na podlagi prevzetih obveznosti in izvr šenih izpla čil.
Navedeni reviziji se lahko opravita pred zaklju čkom poslovnih knjig za ustrezno prora čunsko leto.
(3) Revizija se opravi na podlagi ra čunovodske dokumentacije in, če je to potrebno, na kraju samem
v drugih institucijah, ali v prostorih katerega koli organa, urada ali agencije, ki vodi ra čunovodske
evidence prihodkov ali odhodkov v imenu Unije, ter v dr žavah članicah, tudi v prostorih katere koli
fizične ali pravne osebe, ki prejema pla čila iz proračuna. V dr žavah članicah se revizija opravi v
povezavi z nacionalnimi revizijskimi organi ali —če ti nimajo potrebne pristojnosti —s pristojnimi
nacionalnimi slu žbami. Ra čunsko sodišč e in revizijski organi dr žavčlanic sodelujejo v duhu
zaupanja, pri čemer ohranjajo svojo neodvisnost. Ti organi ali slu žbe obvestijo Ra čunsko sodi šče, ali
nameravajo sodelovati pri reviziji.
Druge institucije Unije, vsi organi, uradi ali agencije, ki vodijo ra čunovodske evidence prihodkov ali
odhodkov v imenu Unije, vse fizične ali pravne osebe, ki prejemajo plačila iz prora čuna, ter
nacionalni revizijski organi ali —če ti nimajo potrebne pristojnosti —pristojne nacionalne slu žbe
pošljejo Ra čunskemu sodi šču na njegovo zahtevo vso dokumentacijo ali vse podatke, ki so potrebni
za izvr šitev njegove naloge.
Glede dejavnosti Evropske investicijske banke pri vodenju ra čunovodskih evidenc prihodkov in
odhodkov Unije ureja pravice Ra čunskega sodišč a do dostopa do podatkov te banke sporazum med
Računskim sodi ščem, Banko in Komisijo. Če sporazum ni bil sklenjen, ima Ra čunsko sodi šče navzlic
temu dostop do podatkov, potrebnih za revizijo odhodkov in prihodkov Unije, ki jih vodi banka.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/165
(4) Ra čunsko sodi šče pripravi letno poro čilo po koncu vsakega prorač unskega leta. To poro čilo se
predlo ži drugim institucijam in se skupaj z odgovori teh institucij na ugotovitve Ra čunskega sodišč a
objavi v Uradnem listu Evropske unije .
Prav tako lahko Ra čunsko sodišč e kadar koli predlo ži svoje ugotovitve glede specifi čnih vpra šanj,
zlasti v obliki posebnih poro čil, in da mnenje na predlog ene od drugih institucij.
Letna poro čila, posebna poro čila ali mnenja sprejme z ve čino svojih članov. Lahko pa ustanovi
notranje senate za sprejemanje nekaterih vrst poročil ali mnenj pod pogoji, ki so dolo čeni v njegovem
poslovniku.
Evropskemu parlamentu in Svetu pomaga pri nadzoru nad izvrš evanjem proračuna.
Računsko sodišč e sprejme svoj poslovnik. Ta poslovnik odobri Svet.
III-385. Člen
(1) Člani Ra čunskega sodišč a so izbrani med osebami, ki v svojih dr žavah pripadajo ali so pripadale
zunanjim revizijskim organom ali ki so posebej usposobljene za to slu žbo. Njihova neodvisnost mora
biti nedvomna.(2) Člani Ra čunskega sodišč a so imenovani za mandat šestih let. Lahko so ponovno imenovani.
Svet sprejme evropski sklep, s katerim dolo či seznam članov, sestavljen v skladu s predlogi dr žav
članic. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
Predsednika Ra čunskega sodišč a izvolijo med svojimi člani
za mandat treh let. Predsednik je lahko
ponovno izvoljen.(3) Člani Ra čunskega sodišč a pri opravljanju svojih nalog ne smejo zahtevati ali sprejemati
nikakr šnih navodil od posameznih vlad ali drugih organov. Vzdr žijo se vsakr šnega ravnanja, ki je
nezdru žljivo z njihovimi nalogami.
(4) Člani Ra čunskega sodišč a med svojim mandatom ne smejo opravljati nobene druge poklicne
dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne. Pri prevzemu svojih nalog se slovesno obve žejo, da
bodo med svojim mandatom in po njegovem izteku spoš tovali iz mandata izhajajo če obveznosti,
zlasti dol žnost, da bodo po izteku mandata pri sprejemanju dolo čenih imenovanj ali ugodnosti
ravnali poš teno in diskretno.
(5) Razen ob redni zamenjavi ali smrti dol žnosti člana Ra čunskega sodi šča prenehajo z njegovim
odstopom ali če ga razre ši Sodi šče v skladu s šestim odstavkom tega člena.
Tako izpraznjeno mesto se za preostanek njegovega mandata zapolni z novim članom.
Razen ob razre šitvi ostanejo člani Ra čunskega sodi šča na svojem polo žaju do zamenjave.C 310/166 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(6) Član Ra čunskega sodišč a je lahko razre šen ali se mu lahko odvzame pravica do pokojnine ali
namesto nje odobrenih ugodnosti le, kadar Sodi šče na predlog Ra čunskega sodi šča ugotovi, da član
ne izpolnjuje ve čzahtevanih pogojev ali obveznosti, ki izhajajo iz njegovega polo žaja.
2. ODDELEK
POSVETOVALNI ORGANI UNIJE
1. pododdelek
Odbor regij
III-386. Člen
Število članov Odbora regij ne sme prese či 350. Svet na predlog Komisije soglasno sprejme evropski
sklep, s katerim dolo či sestavo odbora.
Člani odbora in enako število nadomestnih članov so imenovani za dobo petih let. Lahko so
ponovno imenovani. Noben član odbora ne sme biti hkrati tudi član Evropskega parlamenta.
Svet sprejme evropski sklep, s katerim dolo či seznam članov in nadomestnih članov, sestavljen v
skladu s predlogi dr žavčlanic.
Ko se izteč e mandat iz drugega odstavka I-32. člena Ustave, na podlagi katerega so bili predlagani,
mandat članov odbora samodejno preneha, potem pa so za preostanek omenjenega mandata
nadome ščeni v skladu z istim postopkom.
III-387. Člen
Odbor regij izvoli svojega predsednika in predsedstvo med svojimi člani za dobo dveh let in pol.
Skliče ga njegov predsednik na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije. Sestane se lahko
tudi na lastno pobudo.
Odbor sprejme svoj poslovnik.
III-388. Člen
Evropski parlament, Svet ali Komisija se posvetuje z Odborom regij v primerih, predvidenih z Ustavo,
in v vseh drugih primerih, za katere ena od teh institucij meni, da je to primerno, zlasti tistih, ki
zadevajo čezmejno sodelovanje.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/167
Kadar Evropski parlament, Svet ali Komisija meni, da je to potrebno, postavi odboru rok za
predlo žitev mnenja, ki ne sme biti kraj ši od enega meseca od datuma, ko predsednik odbora prejme
ustrezno uradno obvestilo. Če ob izteku tega roka mnenje ni dano, to ne prepre či nadaljnjega
ukrepanja.
Kadar je Ekonomsko-socialni odbor zapro šen za mnenje, Evropski parlament, Svet ali Komisija o tem
obvesti Odbor regij. Če ta meni, da gre za specifi čne regionalne interese, lahko o zadevi da mnenje.
Mnenje lahko da tudi na lastno pobudo.
Mnenje odbora se skupaj s poro čilom o njegovih posvetovanjih po šlje Evropskemu parlamentu,
Svetu in Komisiji.
2. pododdelek
Ekonomsko-socialni odbor
III-389. Člen
Število članov Ekonomsko-socialnega odbora ne sme prese či 350. Svet na predlog Komisije soglasno
sprejme evropski sklep, s katerim dolo či sestavo odbora.
III-390. Člen
Člani Ekonomsko-socialnega odbora so imenovani za dobo petih let. Lahko so ponovno imenovani.
Svet sprejme evropski sklep, s katerim dolo či seznam članov, sestavljen v skladu s predlogi dr žav
članic.
Svet odlo ča po posvetovanju s Komisijo. Pridobi lahko mnenje reprezentativnih evropskih organizacij
iz razli čnih gospodarskih in socialnih sektorjev in civilne dru žbe, ki jih zadevajo dejavnosti Unije.
III-391. Člen
Ekonomsko-socialni odbor izvoli svojega predsednika in predsedstvo med svojimi člani za dobo dveh
let in pol.Skliče ga njegov predsednik na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije. Sestane se lahko
tudi na lastno pobudo.Odbor sprejme svoj poslovnik.C 310/168 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-392. Člen
Evropski parlament, Svet ali Komisija se posvetujejo z Ekonomsko-socialnim odborom v primerih,
predvidenih z Ustavo. Te institucije se z njim lahko posvetujejo v vseh primerih, za katere menijo, daje to primerno. Mnenje lahko da tudi na lastno pobudo.
Kadar Evropski parlament, Svet ali Komisija meni, da je to potrebno, postavi odboru rok za
predlo žitev mnenja, ki ne sme biti kraj ši od enega meseca od datuma, ko predsednik odbora prejme
ustrezno uradno obvestilo. Če ob izteku tega roka mnenje ni dano, to ne prepre či nadaljnjega
ukrepanja.
Mnenje odbora se skupaj s poro čilom o njegovih posvetovanjih po šlje Evropskemu parlamentu,
Svetu in Komisiji.
3. ODDELEK
EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA
III-393. Člen
Evropska investicijska banka je pravna oseba.
Njeni člani so dr žavečlanice.
Statut Evropske investicijske banke je dolo čen v protokolu.
Z evropskim zakonom Sveta se lahko spremeni Statut Evropske investicijske banke. Svet odlo ča
soglasno bodisi na zahtevo Evropske investicijske banke in po posvetovanju z Evropskim
parlamentom in Komisijo bodisi na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropsko investicijsko
banko.
III-394. Člen
Naloga Evropske investicijske banke je, da v interesu Unije prispeva k uravnotež enemu in
nemotenemu razvoju notranjega trga, pri čemer ima dostop do trga kapitala in uporablja lastna
sredstva. V ta namen banka, ki posluje na neprofitni podlagi, odobrava posojila in izdaja jamstva, ki vvseh sektorjih gospodarstva olaj šujejo financiranje naslednjih projektov:
a) projektov za razvoj regij z omejenimi mo žnostmi;
b) projektov za posodabljanje ali preoblikovanje podjetij ali razvoj novih dejavnosti, potrebnih
zaradi postopne vzpostavitve ali delovanja notranjega trga, kadar so ti projekti tak šnega obsega
ali tak šne vrste, da jih ni mogo če v celoti financirati iz sredstev, ki so na razpolago v posameznih
državah članicah;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/169
c) projektov skupnega interesa za ve čdržavčlanic, ki so takš nega obsega ali tak šne vrste, da jih ni
mogo če v celoti financirati iz sredstev, ki so na razpolago v posameznih dr žavah članicah.
Evropska investicijska banka pri opravljanju svoje naloge olaj šuje financiranje investicijskih
programov skupaj s pomo čjo iz strukturnih skladov in drugih finan čnih instrumentov Unije.
4. ODDELEK
SKUPNE DOLO ČBE ZA INSTITUCIJE, ORGANE, URADE IN
AGENCIJE UNIJE
III-395. Člen
(1) Kadar Svet v skladu z Ustavo sprejme akt ali stali šče na predlog Komisije, je za sprejetje akta ali
stališča, ki spreminja ta predlog, potrebna soglasna odlo čitev Sveta, razen v primerih iz I-55. in I-
56. člena, iz desetega in trinajstega odstavka III-396. člena, III-404. člena in drugega odstavka III-
405. člena Ustave.
(2) Dokler Svet ne odlo či, lahko Komisija svoj predlog spremeni kadar koli med postopkom za
sprejetje akta Unije.
III-396. Člen
(1) Kadar so na podlagi Ustave evropski zakoni in okvirni zakoni sprejeti po rednem zakonodajnem
postopku, se uporabljajo v nadaljevanju navedene dolo čbe.
(2) Komisija poda predlog Evropskemu parlamentu in Svetu.
Prva obravnava
(3) Evropski parlament sprejme stali šče v prvi obravnavi in ga po šlje Svetu.
(4) Če Svet odobri stališč e Evropskega parlamenta, je zadevni akt sprejet v besedilu, ki ustreza temu
stališču.
(5) Če Svet ne odobri stali šča Evropskega parlamenta, sprejme svoje stali šče v prvi obravnavi in ga
pošlje Evropskemu parlamentu.
(6) Svet iz črpno obvesti Evropski parlament o razlogih za sprejetje njegovega stali šča v prvi
obravnavi. Komisija iz črpno obvesti Evropski parlament o svojem stali šču.C 310/170 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Druga obravnava
(7) Če Evropski parlament v treh mesecih po takem obvestilu:
a) potrdi stali šče Sveta v prvi obravnavi ali ne sprejme nikakr šne odlo čitve, se šteje, da je bil zadevni
akt sprejet v besedilu, ki ustreza stali šču Sveta;
b) zavrne z ve čino svojih članov stališč e Sveta v prvi obravnavi, se šteje, da predlagani akt ni bil
sprejet;
c) z ve čino svojih članov predlaga spremembe stali šča Sveta v prvi obravnavi, se tako spremenjeno
besedilo po šlje Svetu in Komisiji, ki o teh spremembah poda svoje mnenje.
(8) Če Svet v treh mesecih po prejemu sprememb Evropskega parlamenta s kvalificirano ve čino:
a) odobri vse spremembe, se šteje, da je bil zadevni akt sprejet;
b) ne odobri vseh sprememb, predsednik Sveta v dogovoru s predsednikom Evropskega parlamenta
všestih tednih skli če sestanek Usklajevalnega odbora.
(9) Svet odlo ča soglasno o spremembah, o katerih je Komisija dala negativno mnenje.
Usklajevalni postopek
(10) Usklajevalni odbor, ki ga sestavljajo člani Sveta ali njihovi predstavniki in enako število
predstavnikov Evropskega parlamenta, ima nalogo, da s kvalificirano ve čino članov Sveta ali njihovih
predstavnikov in z ve čino predstavnikov Evropskega parlamenta dose že soglasje o skupnem besedilu
všestih tednih po sklicu, na podlagi stali ščEvropskega parlamenta in Sveta v drugi obravnavi.
(11) Komisija sodeluje pri postopkih Usklajevalnega odbora ter daje vse potrebne pobude za
pribli žanje stališč Evropskega parlamenta in Sveta.
(12) Če Usklajevalni odbor v šestih tednih po sklicu ne odobri skupnega besedila, se šteje, da
predlagani akt ni bil sprejet.
Tretja obravnava
(13) Če Usklajevalni odbor v tem obdobju odobri skupno besedilo, imata Evropski parlament, ki
odlo čazv e čino oddanih glasov, in Svet, ki odlo ča s kvalificirano ve čino, na voljo šest tednov od tega
datuma, da sprejmeta zadevni akt v skladu s skupnim besedilom. Če tega ne storita, se šteje, da akt ni
bil sprejet.
(14) Trimese čni in šesttedenski rok iz tega člena se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta
podalj šata za najve čen mesec oziroma dva tedna.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/171
Posebne dolo čbe
(15) Če je v primerih, ki so predvideni v Ustavi, evropski zakon ali okvirni zakon predlož en v redni
zakonodajni postopek na pobudo skupine dr žavčlanic, po priporočilu Evropske centralne banke ali
na zahtevo Sodi šča, se drugi odstavek, drugi stavek šestega odstavka in deveti odstavek tega člena ne
uporabljajo.
Evropski parlament in Svet v takih primerih Komisiji po šljeta predlagani akt z njunimi stali šči v prvi
in drugi obravnavi. Evropski parlament ali Svet lahko Komisijo med postopkom zaprosita za mnenje,
ki ga Komisija lahko da tudi na lastno pobudo. Prav tako lahko, če meni, da je to potrebno, sodeluje v
Usklajevalnem odboru pod pogoji, dolo čenimi v enajstem odstavku tega člena.
III-397. Člen
Evropski parlament, Svet in Komisija se med seboj posvetujejo in v medsebojnem soglasju dolo čijo
načine njihovega sodelovanja. V ta namen lahko v skladu z Ustavo sklenejo medinstitucionalne
sporazume, ki so lahko obvezujo či.
III-398. Člen
(1) Institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta,učinkovita in neodvisna evropska uprava.
(2) V skladu s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev, sprejetih na podlagi III-427. člena
Ustave, se v ta namen z evropskimi zakoni pripravijo posebne dolo čbe.
III-399. Člen
(1) Institucije, organi, uradi in agencije Unije zagotavljajo preglednost njihovega dela in pri uporabiI-50. člena Ustave v svojih poslovnikih dolo čijo posebne dolo čbe za dostop javnosti do njihovih
dokumentov. Sodi šče Evropske unije, Evropska centralna banka in Evropska investicijska banka
upoštevajo tretji odstavek I-50. člena Ustave ter ta člen le pri izvajanju svojih upravnih nalog.
(2) Evropski parlament in Svet zagotovita objavo dokumentov, ki se nana šajo na zakonodajne
postopke v skladu s pogoji, dolo čenimi v zakonu iz tretjega odstavka I-50. člena Ustave.
III-400. Člen
(1) Svet sprejme evropske uredbe in sklepe, v katerih dolo či:
a) pla če, nadomestila in pokojnine predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije, ministra za
zunanje zadeve Unije, članov Komisije, predsednikov, članov in sodnih tajnikov Sodi šča
 Evropske
unije ter generalnega sekretarja Sveta;C 310/172 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
b) pogoje za zaposlitev, zlasti plače, nadomestila in pokojnine predsednika in članov Ra čunskega
sodišč a;
c) vsa druga izpla čila, ki se nakazujejo kot osebni prejemki osebam iz to čk a) in b) tega odstavka.
(2) Svet sprejme evropske uredbe in sklepe, s katerimi opredeli nadomestila članov Ekonomsko-
socialnega odbora.
III-401. Člen
Akti Sveta, Komisije ali Evropske centralne banke, ki nalagajo denarno obveznost osebam, so izvr šilni
naslov; to ne velja za dr žave članice.
Izvršbo urejajo pravila civilnega postopka, ki veljajo v dr žavi, na ozemlju katere se opravi izvr šba.
Nacionalni organ, ki ga v ta namen dolo či vlada vsake od dr žavčlanic ter o tem obvesti Komisijo in
Sodi šče Evropske unije, prilo ži potrdilo o izvr šljivosti, pri čemer ni potrebna nobena druga
formalnost razen overovitve verodostojnosti odlo čbe.
Ko so te formalnosti na zahtevo zadevne stranke izpolnjene, lahko ta preide na izvr šbo v skladu z
nacionalnim pravom tako, da zadevo predlo ži neposredno pristojnim organom.
Izvršba se lahko odlo ži le z odlo čbo Sodi šča Evropske unije. Vendar so za nadzor nad pravilnostjo
izvršilnih dejanjih pristojna sodišč a zadevne dr žave.
II. POGLAVJE
FINAN ČNE DOLO ČBE
1. ODDELEK
VEČLETNI FINAN ČNI OKVIR
III-402. Člen
(1) Večletni finan čni okvir se sprejme za dobo najmanj petih let v skladu s I-55. členom Ustave.
(2) V ve čletnem finan čnem okviru se dolo čijo letne zgornje meje glede odobrenih prora čunskih
sredstev za obveznosti po vrstah odhodkov in letne zgornje meje odobrenih prora čunskih sredstev za
plačila. Vrste odhodkov, ki so malo številne, ustrezajo glavnim podro čjem dejavnosti Unije.
(3) Finan čni okvir opredeli vse druge dolo čbe, potrebne za nemoten potek letnega prora čunskega
postopka.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/173
(4) Če Svet do izteka predhodnega finan čnega okvira ni sprejel nobenega evropskega zakona o
dolo čitvi novega finan čnega okvira, se zgornje meje in druge dolo čbe, ki ustrezajo zadnjemu letu tega
okvira, podalj šajo do sprejetja omenjenega zakona.
(5) Evropski parlament, Svet in Komisija uvedejo v postopku sprejemanja finan čnega okvira vse
ukrepe, potrebne za uspe šen zaklju ček postopka.
2. ODDELEK
LETNI PRORA ČUN UNIJE
III-403. Člen
Prora čunsko leto traja od 1. januarja do 31. decembra.
III-404. Člen
Z evropskimi zakoni se dolo či letni prora čun Unije v skladu z naslednjimi dolo čbami.
(1) Vsaka institucija Unije pred 1. julijem pripravi na črt svojih odhodkov za naslednje prorač unsko
leto. Komisija zdru žit en a črte v predlogu proračuna, ki lahko vsebuje druga čne na črte.
Predlog proračuna vsebuje na črt prihodkov in na črt odhodkov.
(2) Komisija predlo ži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog prora čuna najpozneje do 1.
septembra v letu, ki je pred letom njegovega izvr ševanja.
Komisija lahko spremeni predlog prora čuna med postopkom do sklica Usklajevalnega odbora iz
petega odstavka tega člena.
(3) Svet sprejme stali šče o predlogu prora čuna in ga predlo ži Evropskemu parlamentu najpozneje
do 1. oktobra v letu, ki je pred letom njegovega izvr ševanja. O razlogih za sprejetje svojega stali šča
Svet iz črpno obvesti Evropski parlament.
(4) Če Evropski parlament v dvainš tiridesetih dneh po takem obvestilu:
a) odobri stališč e Sveta, se sprejme evropski zakon o dolo čitvi prora čuna;
b) ne sprejme nikakr šne odlo čitve, se šteje, da je evropski zakon o dolo čitvi proračuna sprejet;
c) sprejme spremembe z ve čino svojih članov, se spremenjeni predlog po šlje Svetu in Komisiji.
Predsednik Evropskega parlamenta v dogovoru s predsednikom Sveta nemudoma skli če sestanek
Usklajevalnega odbora. Vendar, če Svet v desetih dneh po tem, ko je bil predlog poslan, obvesti
Evropski parlament, da je odobril vse njegove spremembe, se Usklajevalni odbor ne sestane.C 310/174 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(5) Usklajevalni odbor, ki ga sestavljajo člani Sveta ali njihovi predstavniki in enako število
predstavnikov Evropskega parlamenta, ima nalogo, da s kvalificirano ve čino članov Sveta ali njihovih
predstavnikov in z ve čino predstavnikov Evropskega parlamenta v enaindvajsetih dnevih po sklicu
dose že soglasje o skupnem predlogu na podlagi stali ščEvropskega parlamenta in Sveta.
Komisija sodeluje pri postopkih Usklajevalnega odbora ter daje vse potrebne pobude za pribli žanje
stališčEvropskega parlamenta in Sveta.
(6) Če Usklajevalni odbor v enaindvajsetih dneh iz prej šnjega odstavka dose že soglasje o skupnem
predlogu, imata Evropski parlament in Svet na voljo štirinajst dni od datuma navedenega soglasja, da
sprejmeta skupni predlog.
(7) Če v roku štirinajstih dni iz prej šnjega odstavka:
a) Evropski parlament in Svet oba odobrita skupni predlog ali ne sprejmeta nikakr šne odlo čitve
oziroma če katera od teh institucij sprejme skupni predlog, medtem ko druga ne sprejme
nikakr šne odlo čitve, se šteje, da je evropski zakon o dolo čitvi proračuna dokon čno sprejet v
skladu s skupnim predlogom, ali
b) Evropski parlament, ki odlo čazv e čino svojih članov, in Svet oba zavrneta skupni predlog ali če
katera od teh institucij zavrne skupni predlog, medtem ko druga ne sprejme nikakr šne odlo čitve,
Komisija predlo ži nov osnutek prora čuna, ali
c) Evropski parlament, ki odlo čazv e čino svojih članov, zavrne skupni predlog, medtem ko ga Svet
odobri, Komisija predlo ži nov predlog prora čuna, ali
d) Evropski parlament sprejme skupni predlog, medtem ko ga Svet zavrne, lahko Evropski
parlament, ki odlo čazv e čino svojih člano v in tremi petinami oddanih glasov, v roku štirinajstih
dni od datuma zavrnitve s strani Sveta, sklene, da potrdi vse ali nekatere spremembe iz to čke c)
četrtega odstavka tega člena. V primeru, da katera koli sprememba Evropskega parlamenta ni
potrjena, se stali šče, sprejeto v okviru Usklajevalnega odbora, o proračunski postavki, ki je
predmet spremembe, ohrani. Šteje se, da je evropski zakon o dolo čitvi prorač una dokon čno
sprejet na tej podlagi.
(8) Če Usklajevalni odbor v enaindvajsetih dneh iz petega odstavka tega člena ne dose že soglasja o
skupnem predlogu, Komisija predlo ži nov osnutek prora čuna.
(9) Predsednik Evropskega parlamenta po zaklju čenem postopku iz tega člena razglasi, da je
evropski zakon o dolo čitvi prorač una dokon čno sprejet.
(10) Vsaka institucija izvaja pristojnosti iz tega člena ob upo števanju dolo čb Ustave in v skladu s to
ustavo sprejetimi akti, zlasti glede lastnih sredstev Unije ter ravnote žja med prihodki in odhodki.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/175
III-405. Člen
(1) Čen az a četku prorač unskega leta evropski zakon o dolo čitvi proračuna še ni dokon čno sprejet,
se lahko glede posameznega poglavja v skladu z dolo čbami evropskega zakona iz III-412. člena
Ustave vsak mesec porabi največ ena dvanajstina prorač unskih sredstev, odobrenih za zadevno
poglavje prora čuna v predhodnem prora čunskem letu; vendar ta vsota ne sme presegati ene
dvanajstine odobrenih prorač unskih sredstev za obveznosti, predvidenih v istem poglavju predloga
prorač una.
(2) Svet lahko na predlog Komisije in v skladu z drugimi pogoji iz prej šnjega odstavka sprejme
evropski sklep, s katerim odobri odhodke, ki so vi šji od ene dvanajstine, v skladu z dolo čbami
evropskega zakona iz III-412. člena Ustave. Svet ta evropski sklep nemudoma posreduje Evropskemu
parlamentu.
V tem evropskem sklepu se za zagotovitev uporabe tega člena v skladu z evropskimi zakoni iz
tretjega in četrtega odstavka I-54. člena Ustave dolo čijo potrebni ukrepi glede sredstev.
Veljati začne trideset dni po sprejemu, razen če se Evropski parlament z ve čino svojih članov v tem
roku odlo či zmanj šati te odhodke.
III-406. Člen
Pod pogoji, ki se dolo čijo z evropskim zakonom skladno s III-412. členom Ustave, se razen odhodkov
za zaposlene lahko vsa odobrena prora čunska sredstva, ki niso bila porabljena do konca
prorač unskega leta, prenesejo samo na naslednje proračunsko leto.
Odobrena prora čunska sredstva se razvrstijo po poglavjih, ki zdru žujejo odhodkovne postavke glede
na njihovo vrsto ali namen in raz členijo v skladu z evropskim zakonom iz III-412. člena Ustave.
Odhodki
—Evropsk
ega parlamenta,
—Evropskega sveta in Sveta,
—Komisije, in
—Sodi šča Evropske unije
se ne glede na posebno ureditev, ki velja za nekatere skupne odhodkovne postavke, prika žejo v
ločenih rubrikah proračuna.C 310/176 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
3. ODDELEK
IZVR ŠEVANJE PRORA ČUNA IN RAZRE ŠNICA
III-407. Člen
Komisija izvr šuje prora čun v sodelovanju z dr žavami članicami in v skladu z evropskim zakonom iz
III-412. člena Ustave, na lastno odgovornost in v mejah odobrenih prora čunskih sredstev, pri čemer
upošteva na čela dobrega finan čnega poslovodenja. Dr žave članice sodelujejo s Komisijo, da
zagotovijo porabo odobrenih prora čunskih sredstev v skladu s temi na čeli.
Z evropskim zakonom iz III-412. člena Ustave se dolo čijo obveznosti dr žavčlanic v zvezi z revizijo
in nadzorom izvr ševanja prora čuna in nastalih obveznosti. Za vsako institucijo se dolo čijo
obveznosti in podrobna pravila, ki se nana šajo na njen dele žodhodkov.
V okviru prorač una lahko Komisija, ob upo števanju omejitev in pogojev, ki jih dolo ča evropski zakon
iz III-412. člena Ustave, prerazporeja odobrena sredstva med poglavji ali med njihovimi sestavnimi
deli.
III-408. Člen
Komisija predlo ži Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročilo za predhodno prorač unsko
leto, ki se nana ša na izvr ševanje proračuna. Komisija jima predlo ži tudi izkaz stanja sredstev in
obveznosti Unije.
Komisija predlo ži Evropskemu parlamentu in Svetu tudi poročilo o oceni financ Unije glede na
dose žene rezultate, zlasti v zvezi z navedbami Evropskega parlamenta in Sveta v skladu s III-
409. členom Ustave.
III-409. Člen
(1) Na priporoč ilo Sveta da Evropski parlament Komisiji razre šnico glede izvr ševanja prora čuna. V
ta namen najprej Svet, nato pa Evropski parlament pregledata ra čune, izkaz stanja in poro čilo o oceni
iz prejš njega člena, letno poro čilo Ra čunskega sodišč a, skupaj z odgovori revidiranih institucij na
ugotovitve Ra čunskega sodi šča, izjavo o zanesljivosti iz prvega odstavka III-384. člena Ustave in vsa
ustrezna posebna poro čila Ra čunskega sodišč a.
(2) Evropski parlament lahko pred razre šnico Komisiji ali za druge namene v zvezi z izvajanjem
dodeljenih pristojnosti za izvr ševanje prora čuna od Komisije zahteva podatke o izvr ševanju
odhodkov ali delovanju finan čnih nadzornih sistemov. Komisija Evropskemu parlamentu na njegovo
zahtevo predlo ži vse potrebne informacije.
(3) Komisija ukrene vse potrebno glede ugotovitev, izraž enih v sklepih o razre šnici, in drugih
ugotovitev Evropskega parlamenta o izvr ševanju odhodkov, pa tudi glede pojasnil, prilo ženih
priporo čilom Sveta, ki se nana šajo na razre šnico.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/177
(4) Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poro ča o ukrepih, ki jih je sprejela na
podlagi omenjenih ugotovitev in pojasnil, zlasti pa o navodilih, ki jih je dala slu žbam, odgovornim za
izvrševanje prorač una. Tudi ta poro čila se predlo žijo Ra čunskemu sodišč u.
4. ODDELEK
SKUPNE DOLO ČBE
III-410. Člen
Večletni finan čni okvir in letni prora čun se pripravita v eurih.
III-411. Člen
Komisija lahko pod pogojem, da o tem uradno obvesti pristojne organe zadevnih dr žavčlanic,
prenese svoje dobroimetje v valuti ene od dr žavčlanic v valuto druge dr žave članice, kolikor ji to
omogo ča uporabo tega dobroimetja v namene, predvidene z Ustavo. Če Komisija razpolaga z
denarnimi ali unov čljivimi sredstvi v valutah, ki jih potrebuje, se tak šnim prenosom čim bolj izogiba.
Komisija se z vsako zadevno dr žavo članico sporazumeva prek organa, ki ga dolo čit ad r žava. Pri
finan čnem poslovanju Komisija uporablja storitve emisijske banke zadevne dr žavečlanice ali katere
koli druge finan čne institucije, ki jo potrdi ta dr žava.
III-412. Člen
(1) Z evropskimi zakoni se dolo čijo:
a) finan čna pravila, v katerih se zlasti podrobno dolo či postopek, ki ga je treba sprejeti za pripravo
in izvr ševanje proračuna ter za predlo žitev in revizijo ra čunov;
b) pravila, ki urejajo nadzor odgovornosti finan čnih akterjev, zlasti odredbodajalcev in ra čunovodij.
Takšni zakoni se sprejmejo po posvetovanju z Ra čunskim sodišč em.
(2) Svet na predlog Komisije sprejme evropsko uredbo, s katero dolo čin a čine in postopke, s
katerimi se proračunski prihodki, predvideni v ureditvi o lastnih sredstvih Unije, dajo na razpolago
Komisiji, in ukrepe, ki se po potrebi uporabljajo za zagotavljanje denarnih sredstev. Svet odlo čap o
posvetovanju z Evropskim parlamentom in Ra čunskim sodišč em.
(3) Svet odlo ča soglasno do 31. decembra 2006 v vseh zadevah, povezanih s tem členom.C 310/178 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-413. Člen
Evropski parlament, Svet in Komisija zagotovijo, da so Uniji na voljo finan čna sredstva, ki ji
omogo čajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih oseb.
III-414. Člen
Redni sestanki med predsedniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se skli čejo na pobudo
Komisije v okviru prora čunskega postopka iz tega poglavja. Predsedniki sprejmejo vse potrebne
ukrepe za spodbujanje posvetovanja in približ evanje stali ščinstitucij, ki jim predsedujejo, in zato da
bi olaj šali izvajanje tega poglavja.
5. ODDELEK
BOJ PROTI GOLJUFIJAM
III-415. Člen
(1) Unija in dr žave članice se bojujejo proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejanjem, ki
škodijo finan čnim interesom Unije, z ukrepi, sprejetimi v skladu s tem členom. Ti ukrepi so svarilni in
so takš ni, da v dr žavah članicah ter v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije omogo čajo
učinkovito zašč ito.
(2) Za boj proti goljufijam, ki škodijo finan čnim interesom Unije, dr žave članice sprejmejo enake
predpise, kakr šne sprejmejo za boj proti goljufijam, ki škodijo njihovim lastnim finan čnim interesom.
(3) Ne glede na druge dolo čbe Ustave dr žave članice usklajujejo svoje delovanje, katerega cilj je
zaščita finan čnih interesov Unije pred goljufijami. V ta namen skupaj s Komisijo organizirajo tesno in
redno sodelovanje med pristojnimi organi.
(4) Z evropskimi zakoni ali okvirnimi zakoni se dolo čijo potrebni ukrepi za prepre čevanje in boj
proti goljufijam, ki škodijo finan čnim interesom Unije, da se omogo čiučinkovita in enakovredna
zaščita v dr žavah članicah ter v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije. Ti ukrepi se sprejmejo
po posvetovanju z Ra čunskim sodišč em.
(5) Komisija v sodelovanju z dr žavami članicami vsako leto predlo ži Evropskemu parlamentu in
Svetu poro čilo o ukrepih in predpisih, ki so bili sprejeti zaradi izvajanja tega člena.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/179
III. POGLAVJE
OKREPLJENO SODELOVANJE
III-416. Člen
Vsako okrepljeno sodelovanje je skladno z Ustavo in pravom Unije.
Takšno sodelovanje ne sme škoditi notranjemu trgu ali ekonomski, socialni in teritorialni
povezanosti. Ne sme pomeniti ovire ali diskriminacije v trgovini med dr žavami članicami, niti
izkrivljati konkurence med njimi.
III-417. Člen
Vsako okrepljeno sodelovanje spoš tuje pristojnosti, pravice in obveznosti tistih dr žavčlanic, ki v
njem ne sodelujejo. Te dr žave članice ne ovirajo izvajanja sodelovanja tistih dr žavčlanic, ki so
udele žene.
III-418. Člen
(1) Okrepljeno sodelovanje je ob vzpostavitvi odprto za vse dr žave članice, če izpolnjujejo
morebitne pogoje sodelovanja, dolo čene v evropskem sklepu o pooblastilu. Tak šno sodelovanje jim je
odprto tudi kadarkoli, če poleg morebitnih zgoraj predvidenih pogojev upo števajo že sprejete akte v
tem okviru.
Komisija in dr žave članice, ki so že udele žene pri okrepljenem sodelovanju, zagotovijo, da se
spodbudi udele žbačim ve čdržavčlanic.
(2) Komisija in po potrebi minister za zunanje zadeve Unije redno obvešč ata Evropski parlament in
Svet o razvoju okrepljenega sodelovanja.
III-419. Člen
(1) Dr žavečlanice, ki želijo med seboj vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na enem od podro čij iz
Ustave, razen podro čij izklju čne pristojnosti ter skupne zunanje in varnostne politike, na Komisijo
naslovijo pro šnjo, v kateri opredelijo obseg uporabe in cilje predlaganega okrepljenega sodelovanja.
Komisija lahko v ta namen predlo ži predlog Svetu. Če Komisija predloga ne predlo ži, zadevne dr žave
članice obvesti o razlogih.Pooblastilo za uvedbo okrepljenega sodelovanja z evropskim sklepom dodeli Svet, ki odlo čan a
predlog Komisije in po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta.(2) Pro šnja dr žavčlanic, ki želijo med seboj vzpostaviti okrepljeno sodelovanje v okviru skupne
zunanje in varnostne politike, se naslovi na Svet. Posreduje se ministru za zunanje zadeve Unije, ki da
mnenje o skladnosti predvidenega okrepljenega sodelovanja s skupno zunanjo in varnostno politiko
Unije, in Komisiji, ki da svoje mnenje, zlasti o skladnosti predvidenega okrepljenega sodelovanja zC 310/180 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
drugimi politikami Unije. V vednost se po šlje tudi Evropskemu parlamentu.
Pooblastilo za nadaljevanje okrepljenega sodelovanja se dodeli z evropskim sklepom Sveta, ki o tem
odlo ča soglasno.
III-420. Člen
(1) Vsaka dr žava članica, ki se želi priklju čitiže obstoječ emu okrepljenemu sodelovanju na enem
od podro čij iz prvega odstavka prejš njega člena, o svoji nameri uradno obvesti Svet in Komisijo.
Komisija v štirih mesecih od dneva prejema uradnega obvestila potrdi udele žbo zadevne
države članice. Po potrebi zabele ži, da so pogoji udele žbe izpolnjeni in sprejme vse potrebne
prehodne ukrepe glede uporabe že sprejetih aktov v okviru okrepljenega sodelovanja.
Vendar, če Komisija meni, da pogoji udele žbe niso izpolnjeni, navede podrobnosti, ki jih je treba
sprejeti zaradi izpolnjevanja teh pogojev in dolo či rok za ponovno preučitev pro šnje. Po izteku tega
roka pro šnjo ponovno preuči v skladu s postopkom iz prej šnjega pododstavka. Če Komisija meni, da
pogoji udele žbeše vedno niso izpolnjeni, lahko zadevna dr žava članica zadevo preda Svetu, ki o
prošnji odlo či. Svet odlo ča v skladu s tretjim odstavkom I-44. členom Ustave. Na predlog Komisije
lahko sprejme tudi prehodne ukrepe iz prej šnjega pododstavka.
(2) Dr žavačlanica, ki se želi priklju čitiže obstoječ emu okrepljenemu sodelovanju v okviru skupne
zunanje
in varnostne politike, o svoji nameri uradno obvesti Svet, ministra za zunanje zadeve Unije
in Komisijo.
Svet potrdi udele žbo zadevne dr žavečlanice po posvetovanju z ministrom za zunanje zadeve Unije in
potem, ko je po potrebi ugotovil, da so pogoji udele žbe izpolnjeni. Svet lahko na predlog ministra za
zunanje zadeve Unije sprejme tudi prehodne ukrepe, potrebne za uporabo že sprejetih aktov v okviru
okrepljenega sodelovanja. Vendar, kadar Svet meni, da pogoji udele žbe niso izpolnjeni, navede
podrobnosti, ki jih je treba sprejeti zaradi izpolnjevanja teh pogojev in dolo či rok za ponovno
preučitev pro šnje za sodelovanje.
Za namene tega odstavka Svet odlo ča soglasno in v skladu s tretjim odstavkom I-44. člena Ustave.
III-421. Člen
Odhodki, ki nastanejo pri izvajanju okrepljenega sodelovanja, razen stro škov poslovanja institucij,
bremenijo sodelujo čed r žave članice, razen čev s i člani Sveta po posvetovanju z
Evropskim parlamentom soglasno odlo čijo druga če.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/181
III-422. Člen
(1) Kadar dolo čba Ustave, ki se lahko uporablja v okviru okrepljenega sodelovanja, dolo ča, da Svet
odlo ča soglasno, lahko Svet v skladu s podrobnostmi iz tretjega odstavka I-44. člena Ustave soglasno
sprejme evropski sklep o odlo čanju s kvalificirano ve čino.
(2) Kadar dolo čba Ustave, ki se lahko uporablja v okviru okrepljenega sodelovanja, dolo ča, da Svet
sprejme evropske zakone ali okvirne zakone po posebnem zakonodajnem postopku, lahko Svet v
skladu s podrobnostmi iz tretjega odstavka I-44. člena Ustave soglasno sprejme evropski sklep o
odloč anju po rednem zakonodajnem postopku. Svet odlo či po posvetovanju z Evropskim
parlamentom.
(3) Prvi in drugi odstavek tega člena se ne uporabljata za sklepe, ki zadevajo voja ške ali obrambne
zadeve.
III-423. Člen
Svet in Komisija zagotavljata medsebojno skladnost dejavnosti v okviru okrepljenega sodelovanja in
skladnost teh dejavnosti s politikami Unije ter v ta namen sodelujeta.
VII. NASLOV
SKUPNE DOLO ČBE
III-424. Člen
Ob upo števanju strukturno pogojenih socialnih in gospodarskih razmer Gvadelupov, Francoske
Gvajane, Martiniqua, Réuniona, Azorov, Madeire in Kanarskih otokov, katerih razvoj zaradi svoje
stalnosti in sou činkovanja mo čno otež ujejo dejavniki, kot so oddaljenost, oto ška lega, majhnost,
težavna topografija in podnebje ter ekonomska odvisnost od malo številnih proizvodov, sprejme Svet
na predlog Komisije evropske zakone, okvirne zakone, uredbe in sklepe, ki so zlasti namenjeni
opredelitvi pogojev uporabe Ustave za te regije, vklju čno s skupnimi politikami. Odlo čap o
posvetovanju z Evropskim parlamentom.
Akti iz prejš njega odstavka se nana šajo zlasti na podro čja, kot so carinska in trgovinska politika,
davčna politika, prostotrgovinske cone, kmetijska in ribi ška politika, pogoji za preskrbo s surovinami
in bistvenimi izdelki za široko porabo, dr žavne pomo či ter pogoji dostopa do strukturnih skladov in
horizontalnih programov Unije.
Svet sprejme akte iz prvega odstavka tega člena ob upo števanju posebnih zna čilnosti in omejitev
najbolj oddaljenih regij, ne da bi s tem ogrozil celovitost in povezanost pravnega reda Unije, vključ no
z notranjim trgom in skupnimi politikami.C 310/182 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III-425. Člen
Ustava v ni čemer ne vpliva na lastninskopravno ureditev v dr žavah članicah.
III-426. Člen
Unija ima v vseh dr žavah članicah kar naj širšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam
priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premi čno in nepremi čno premo ženje in z
njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku. V ta namen Unijo zastopa Komisija. Vendar v
zadevah, povezanih z delovanjem posameznih institucij, v skladu z njihovo upravno avtonomijo,
Unijo zastopa zadevna institucija.
III-427. Člen
Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslu žbencev Unije so dolo čeni z
evropskim zakonom. Sprejme se po posvetovanju z zadevnimi institucijami.
III-428. Člen
Komisija lahko v mejah in pod pogoji, dolo čenimi v evropski uredbi ali sklepu, ki ga z navadno
večino sprejme Svet, zbira informacije in izvaja preverjanje, potrebno za opravljanje nalog, ki so ji
bile zaupane.
III-429. Člen
(1) Ne glede na 5. člen Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske
centralne banke se z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom dolo čijo ukrepi za pripravo
statistike, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Unije.
(2) Priprava statistike je nepristranska, zanesljiva, objektivna, znanstveno neodvisna, stroš kovno
učinkovita in zagotavlja zaupnost statisti čnih podatkov. Priprava ne sme pretirano obremeniti
gospodarskih subjektov.
III-430. Člen
Člani institucij Unije, člani odborov ter uradniki in drugi uslu žbenci Unije tudi po prenehanju
opravljanja svojih dol žnosti ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost varovanja
poslovne skrivnosti, zlasti informacij o podjetjih, njihovih poslovnih odnosih ali sestavinah stro škov.
III-431. Člen
Pogodbeno odgovornost Unije dolo ča pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.
V primeru nepogodbene odgovornosti pa Unija v skladu s splo šnimi na čeli, ki so skupna pravnim
ureditvam dr žavčlanic, nadomesti kakr šno koli šk odo, ki so jo povzro čile njene institucije ali njeni
uslužbenci pri opravljanju svojih dol žnosti.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/183
Ne glede na prejš nji odstavek Evropska centralna banka v skladu s splo šnimi na čeli, ki so skupna
pravnim ureditvam dr žavčlanic, nadomesti kakr šno koli škodo, ki jo je povzro čila sama ali so jo
povzro čili njeni uslu žbenci pri opravljanju svojih dol žnosti.
Osebno odgovornost uslu žbencev do Unije urejajo dolo čbe njihovih kadrovskih predpisov ali
pogojev za zaposlitev, ki se zanje uporabljajo.
III-432. Člen
Sede žinstitucij Unije se dolo či v medsebojnem soglasju vlad dr žavčlanic.
III-433. Člen
Svet soglasno sprejme evropsko uredbo, ki dolo ča ureditev glede jezikov v institucijah Unije, ne da bi
vplival na statut Sodi šča Evropske unije.
III-434. Člen
Na ozemljih dr žavčlanic u živa Unija v skladu s pogoji iz Protokola o privilegijih in imunitetah
Evropske unije privilegije in imunitete, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog.
III-435. Člen
Ustava ne vpliva na pravice in obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov med eno ali ve č
državami članicami na eni strani ter eno ali ve čtretjimi dr žavami na drugi strani, sklenjenih
pred 1. januarjem 1958 ali za dr žave, ki pristopajo, pred datumom njihovega pristopa.
Kolikor takš ni sporazumi niso zdru žljivi z Ustavo, zadevna dr žavačlanica ali zadevne dr žavečlanice
ustrezno ukrepajo, da odpravijo ugotovljeno nezdru žljivost. V ta namen si dr žavečlanice po potrebi
pomagajo, in kadar je primerno, sprejmejo skupno stali šče.
Pr
i uporabi sporazumov iz prvega odstavka tega člena dr žavečlanice upo števajo, da so prednosti, ki
jih vsaka dr žavačlanica priznava v skladu z Ustavo, sestavni del Unije in zato nelo čljivo povezane z
oblikovanjem institucij, katerim so bile z Ustavo dodeljene pristojnosti, in s tem, da vse druge drž ave
članice priznavajo povsem enake prednosti.
III-436. Člen
(1) Ustava ne izklju čuje uporabe naslednjih pravil:
a) nobena dr žavačlanica ni dol žna dajati informacij, za katere meni, da bi bilo njihovo razkritje v
nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti;C 310/184 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
b) vsaka dr žavačlanica lahko v zvezi s proizvodnjo oro žja, streliva in voja ških sredstev ali trgovino z
njimi sprejme ukrepe, za katere meni, da so potrebni za za ščito bistvenih interesov njene
varnosti; takš ni ukrepi ne smejo negativno vplivati na pogoje konkurence na notranjem trgu
glede proizvodov, ki niso izrecno predvideni v vojaš ke namene.
(2) Svet lahko na predlog Komisije soglasno sprejme evropski sklep, s katerim spremeni seznam
proizvodov z dne 15. aprila 1958, za katere se uporabljajo dolo čbe to čke b) prejš njega odstavka.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/185
IV. DEL
SPLO ŠNE IN KON ČNE DOLO ČBE
IV-437. Člen
Razveljavitev prej šnjih pogodb
(1) S to pogodbo o Ustavi za Evropo sta razveljavljeni Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in
Pogodba o Evropski uniji ter v skladu s Protokolom o aktih in pogodbah o dopolnitvah ali
spremembah Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji, akti in pogodbe
o njunih dopolnitvah ali spremembah, ob upo števanju drugega odstavka tega člena.
(2) Pogodbe o pristopu:
a) Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske,
b) Helenske republike,
c) Kraljevine Španije in Portugalske republike,
d) Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske ter
e)Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve,
Republike Madž arske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške
republike
se razveljavijo.
Vendar pa:
—dolo čbe pogodb iz to čk a) do d), ki so navedene ali predvidene v Protokolu o pogodbah in aktih
pristopa Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske,
Helenske republike, Kraljevine Španije in Portugalske republike ter Republike Avstrije, Republike
Finske in Kraljevine Švedske ostanejo v veljavi in obdrž ijo svoj pravni u činek v skladu s tem
protokolom;
—dolo čbe pogodbe iz to čke e), ki so navedene ali predvidene v Protokolu o pogodbah in aktih
pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve,
Republike Madž arske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške
republike ostanejo v veljavi in obdrž ijo svoj pravni u činek v skladu s tem protokolom.C 310/186 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
IV-438. Člen
Nasledstvo in pravna kontinuiteta
(1) S to pogodbo ustanovljena Evropska unija je pravni naslednik s Pogodbo o Evropski uniji
ustanovljene Evropske unije in Evropske skupnosti.
(2) Ob upo števanju dolo čb IV-439. člena Ustave institucije, organi, uradi in agencije, ki obstajajo na
dan zač etka veljavnosti te pogodbe, izvr šujejo pristojnosti po tej pogodbi v sedanji sestavi toliko časa,
dokler ob izvajanju te pogodbe niso sprejete nove dolo čbe ali izteče njihov mandat.
(3) Akti institucij, organov, uradov in agencij, sprejeti na podlagi pogodb in aktov, razveljavljenih s
prejš njim členom, ostanejo v veljavi. Svoj pravni u činek obdr žijo, dokler ob izvajanju te pogodbe niso
razveljavljeni, razgla šeni za ni čne ali spremenjeni. Enako velja za sporazume, sklenjene med dr žavami
članicami na podlagi pogodb in aktov, razveljavljenih s prej šnjim členom.
Drugi deli pravnega reda Skupnosti in Unije, obstoje či ob uveljavitvi te pogodbe, zlasti
medinstitucionalni sporazumi, sklepi in sporazumi, ki so jih sklenili predstavniki vlad dr žavčlanic
na zasedanjih Sveta, sporazumi dr žavčlanic o delovanju Unije ali Skupnosti ali povezani z njunim
delovanjem, izjave, vklju čno s tistimi v okviru medvladnih konferenc, ter resolucije ali druga stali šča
Evropskega sveta ali Sveta, tiste, ki jih je sprejela Unija ali izjave, resolucije ali druga stali šča, ki se
tičejo Skupnosti, ki so jih dr žavečlanice sprejele z medsebojnim soglasjem, prav tako veljajo naprej,
dokler niso razveljavljeni ali spremenjeni.
(4) Sodna praksa Sodi šča Evropskih skupnosti in Sodi šča prve stopnje o razlagi in uporabi pogodb
in aktov, razveljavljenih s prejš njim členom, ter aktov in sporazumov, sprejetih za njihovo uporabo, je
mutatis mutandis še naprej vir razlage prava Unije in zlasti primerljivih dolo čb Ustave.
(5) Zajam čeno je nadaljevanje sodnih in upravnih postopkov, uvedenih pred za četkom veljavnosti
te pogodbe, ob upo števanju Ustave. Za te postopke institucije in organi sprejemajo za to potrebne
ukrepe.
IV-439. Člen
Prehodne
določbe za dolo čene institucije
Prehodne dolo čbe v zvezi s sestavo Evropskega parlamenta, opredelitvijo kvalificirane ve čine v
Evropskem svetu in Svetu, vklju čno s primeri, ko ne glasujejo vsi člani Evropskega sveta ali Sveta, in o
sestavi Komisije, vklju čno z ministrom za zunanje zadeve Unije, vsebuje Protokol o prehodnih
dolo čbah v zvezi z institucijami in organi Unije.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/187
IV-440. Člen
Ozemeljska veljavnost
(1) Ta pogodba velja za Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko
Nem čijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko,
Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo
Luksemburg, Republiko Mad žarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo,
Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slova ško republiko, Republiko
Finsko, Kraljevino Švedsko ter Zdru ženo kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.
(2) Ta pogodba v skladu s III-424. členom Ustave velja za Gvadelupe, Francosko Gvajano,
Martinique, Réunion, Azore, Madeiro in Kanarske otoke.
(3) Za čezmorske de žele in ozemlja, navedena v Prilogi II, velja posebna ureditev glede
pridru ževanja iz IV. naslova III. dela Ustave.
Ta pogodba se ne uporablja za tiste čezmorske de žele in ozemlja, ki imajo posebne odnose z
Zdru ženim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske in ki niso vklju čena v ta seznam.
(4) Ta pogodba se uporablja za evropska ozemlja, za katerih zunanje odnose je odgovorna dr žava
članica.(5) Ta pogodba se uporablja za Ålandske otoke s posebno ureditvijo, ki je bila prvotno predvidena v
Pogodbi iz to čke d) drugega odstavka IV-437. člena Ustave in bila prevzeta v 5. oddelek V. naslova
Protokola o pogodbah in aktih o pristopu Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike
Britanije in Severne Irske, Helenske republike, Kraljevine Španije in Portugalske republike ter
Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.
(6) Ne glede na prejš nje odstavke tega člena:
a) se ta pogodba ne uporablja za Ferske otoke;
b) se ta pogodba za suvereni coni Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske na Cipru,
Akrotiri in Dhekelia uporablja samo, kolikor je to potrebno za zagotavljanje izvajanja ureditve
prvotno opredeljene v Protokolu o suverenih conah Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in
Severne Irske na Cipru, prilo ženem Aktu o pristopu, ki je sestavni del Pogodbe iz to čke e)
drugega odstavka IV-437. člena Ustave, in povzeta v III. naslov Drugega dela Protokola o pogodbi
in aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije,
Republike Litve, Republike Madž arske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in
Slova ške republike;
c) se ta pogodba uporablja za Kanalske otoke in otok Man samo, kolikor je to potrebno za
zagotavljanje izvajanja ureditve za te otoke, prvotno predvidene v Pogodbi iz to čke
 a) drugegaC 310/188 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
odstavka IV-437. člena Ustave, in povzeta v 3. oddelek II. naslova Protokola o pogodbah in aktih
o pristopu Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske,
Helenske republike, Kraljevine Španije in Portugalske republike ter Republike Avstrije, Republike
Finske in Kraljevine Švedske.
(7) Evropski svet lahko na pobudo zadevne dr žavečlanice sprejme evropski sklep, s katerim glede
Unije spremeni polo žaj francoskih, nizozemskih in danskih de žel ali ozemelj iz drugega in tretjega
odstavka tega člena. Evropski svet odlo či soglasno po posvetovanju s Komisijo.
IV-441. Člen
Regionalne povezave
Ta pogodba ne ovira obstoja ali izvajanja regionalnih povezav med Belgijo in Luksemburgom ter med
Belgijo, Luksemburgom in Nizozemsko, kolikor cilji teh regionalnih povezav niso dose ženi z
uporabo te pogodbe.
IV-442. Člen
Protokoli
Protokoli, prilo ženi tej pogodbi, so njen sestavni del.
IV-443. Člen
Postopek za spremembo ustave
(1) Vlada vsake dr žave članice, Evropski parlament ali Komisija lahko Svetu predlo ži predloge
sprememb te pogodbe. Te predloge Svet predlo ži Evropskemu svetu in o njih uradno obvesti
nacionalne parlamente.
(2) Če Evropski svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo z navadno ve čino
sprejme sklep o preučitvi predlaganih sprememb, predsednik Evropskega sveta skli če Konvencijo
predstavnikov nacionalnih parlamentov, voditeljev dr žav ali vlad dr žavčlanic, Evropskega parlamenta
in Komisije. V primeru institucionalnih sprememb na denarnem podro čju se posvetuje tudi z
Evropsko centralno banko. Konvencija preuči predloge sprememb in s konsenzom sprejme
priporo čilo za konferenco predstavnikov vlad dr žavčlanic, kakor je predvidena v tretjem odstavku
tega člena.
Evropski svet lahko po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta z navadno ve čino odlo či, da ne
skliče Konvencije, če obseg predlaganih sprememb tega ne upravi čuje. V tem primeru Evropski svet
dolo či obseg nalog konference predstavnikov vlad dr žavčlanic.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/189
(3) Konferenco predstavnikov vlad dr žavčlanic skli če predsednik Sveta za to, da se v medsebojnem
soglasju sporazumejo o spremembah te pogodbe.
Spremembe za čnejo veljati, ko jih ratificirajo vse dr žave članice v skladu s svojimi ustavnimi
dolo čbami.
(4) Če v dveh letih po podpisu pogodbe, ki spreminja to pogodbo, štiri petine dr žavčlanic to
pogodbo ratificira in ima ena ali ve čdržavčlanic tež ave v postopku ratifikacije, se zadeva odstopi
Evropskemu svetu.
IV-444. Člen
Poenostavljeni postopek za spremembo ustave
(1) V primerih, v katerih Svet v skladu s III. delom Ustave na dolo čenem podro čju ali v dolo čenem
primeru odlo ča soglasno, lahko Evropski svet sprejme evropski sklep, s katerim Svet poobla šča, da na
tem podro čju ali v tem primeru lahko odlo ča s kvalificirano ve čino.
Ta odstavek se ne uporablja za sklepe o voja ških ali obrambnih zadevah.
(2) V primerih, ko v skladu s III. delom Ustave Svet sprejme evropske zakone in okvirne zakone po
posebnem zakonodajnem postopku, lahko Evropski svet sprejme evropski sklep, po katerem se ti
evropski zakoni ali evropski okvirni zakoni lahko sprejmejo po rednem zakonodajnem postopku.
(3) O vsaki dani pobudi, ki jo na podlagi prvega in drugega odstavka tega člena prejme Evropski
svet, se posreduje nacionalnim parlamentom. Če nacionalni parlament v šestih mesecih od dneva
takega posredovanja pobude pobudo zavrne, se evropski sklep iz prvega in drugega odstavka tega
člena ne sprejme. Če pobuda ni zavrnjena, Evropski svet sklep lahko sprejme.
Za sprejetje evropskega sklepa iz prvega in drugega odstavka tega člena, Evropski svet odlo ča
soglasno po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta, ki odlo čazv e čino svojih članov.
IV-445. Člen
Poenostavljeni revizijski postopek glede notranjih politik in ukrepov Unije
(1) Vlada vsake dr žave članice, Evropski Parlament ali Komisija lahko Evropskemu svetu predlo ži
predloge sprememb vseh ali kakš ne dolo čbe III. naslova III. dela Ustave o notranjih politikah in
ukrepih Unije.
(2) Evropski svet lahko sprejme evropski sklep o spremembi vseh ali dela dolo čb III. naslova III. dela
Ustave. Evropski svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo in z
Evropsko centralno banko v primeru institucionalnih sprememb na denarnem podro čju.C 310/190 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Ta evropski sklep ne za čne veljati, dokler ga dr žavečlanice ne potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi
dolo čbami.
(3) Evropski sklep iz prej šnjega odstavka ne sme raz širiti pristojnosti, ki so na Unijo prene šene s to
pogodbo.
IV-446. Člen
Veljavnost
Ta pogodba velja za nedolo čen čas.
IV-447. Člen
Ratifikacija in za četek veljavnosti
(1) Visoke pogodbenice to pogodbo ratificirajo v skladu s svojimi ustavnimi dolo čbami. Listine o
ratifikaciji se deponirajo pri vladi Italijanske republike.
(2) Ta pogodba za čne veljati 1. novembra 2006, če so deponirane vse listine o ratifikaciji, sicer pa
prvi dan drugega meseca, ki sledi deponiranju zadnje listine o ratifikaciji.
IV-448. Člen
Verodostojna besedila in prevodi
(1) Ta pogodba, sestavljena v enem izvirniku v angle škem, češkem, danskem, estonskem, finskem,
francoskem, gr škem, irskem, italijanskem, latvijskem, litvanskem, mad žarskem, malte škem,
nem škem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slova škem, slovenskem, španskem in švedskem
jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno, se deponira v arhivu vlade Italijanske
republike, ki bo poslala overjeno kopijo vladam vsake dr žave podpisnice.
(2) To pogodbo lahko vsaka dr žavačlanica prevede v vsak drug jezik od teh, ki ga dolo čajo dr žave
članice, če v skladu z njihovim ustavnim redom u živa status uradnega jezika na celotnem ali na delu
ozemlja dr žave članice. Zadevne dr žave članice zagotovijo overjeno kopijo takih prevodov in jo
deponirajo v arhivih Sveta.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/191
EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios infrascritos suscriben el presente Tratado
Na D ŮKAZ ČEHO Žpřipojili ní že podepsaní zplnomocn ění zástupci k této smlouv ěsvé podpisy
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne traktat
ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter diesen
Vertrag gesetzt
SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud
ΕΙΣ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ ,οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι υπέγραψαν την παρούσα Συνθήκη
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned plenipotentiaries have signed this Treaty
EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leur signature au bas du présent traitéDÁ FHIANÚ SIN, chuir na Lánchumhachtaigh thíos-sínithe a lámh leis an gConradh seo
IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la loro firma in calce al presente
trattato
TO APLIECINOT, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšoLīgumu
TAI PALIUDYDAMI šiąSutart įpasira šėtoliau nurodyti įgaliotieji atstovai
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a szerz ődést
B'XIEHDA TA' DAN, il-plenipotenzjarji sottoskritti ffirmaw dan it-TrattatTEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit verdrag
hebben gesteld
W DOWÓD CZEGO niż ej podpisani peł nomocnicy z łożyli swoje podpisy pod niniejszym Traktatem
EM FÉ DO QUE os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do
presente Tratado
NA DÔKAZ TOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto zmluvu
V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani poobla ščenci podpisali to pogodbo
TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksenTILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta fördrag
Hecho en Roma, el veintinueve de octubre del dos mil cuatro.
VŘímědne dvacátého devátého října dva tisíce čtyři
Udfærdiget i Rom den niogtyvende oktober to tusind og fire.
Geschehen zu Rom am neunundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne üheksandal päeval RoomasΈγινε στις Ρώμη, στις είκοσι εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Rome on the twenty ‑ninth day of October in the year two thousand and four.
Fait à Rome, le vingt ‑neuf octobre deux mille quatre.
Arna dhéanamh sa Róimh, an naoú lá fichead de Dheireadh Fómhair sa bhliain dhá mhíle is a
ceathair
Fatto a Roma, addì ventinove ottobre duemilaquattro.
Rom ā, divi t ūksto ši
ceturt āgada divdesmit dev ītajāoktobr ī
Priimta du t ūkstan čiai ketvirt ųmetųspalio dvide šimt devint ądien ąRomoje
Kelt Rómában, a kétezer-negyedik év október havának huszonkilencedik napjánC 310/192 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Magħmul f'Ruma fid-disa' u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa
Gedaan te Rome, de negenentwintigste oktober tweeduizendvier.Sporz ądzono w Rzymie dnia dwudziestego dziewi ątego pa ździernika roku dwutysi ęcznego
czwartegoFeito em Roma, em vinte e nove de Outubro de dois mil e quatroV Ríme dvadsiatehodeviateho októbra dvetisíc štyri
V Rimu, devetindvajsetega oktobra leta dva tiso čštiri
Tehty Roomassa kahdentenakymmenentenäy hdeksäntenä päivänä lokakuuta vuonna
kaksituhattaneljä.Som skedde i Rom den tjugonionde oktober tjugohundrafyra.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/193
Pour Sa Majesté le Roi des Belges
Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen
Für Seine Majestät den König der Belgier
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté
germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap,
het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische
Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
Za prezidenta České republiky
C 310/194 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
For Hendes Majestæt Danmarks Dronning
Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland
Eesti Vabariigi Presidendi nimel
16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/195
Για τον Πρόεδρο της Ελληνικής Δημοκρατίας
Por Su Majestad el Rey de España
Pour le Président de la République française
C 310/196 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Thar ceann Uachtarán na hÉireann
For the President of Ireland
Per il Presidente della Repubblica italiana
Για τον Πρόεδρο της Κυπριακής Δημοκρατίας
16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/197
Latv ĳas Republikas Valsts prezidentes v ārdā
Lietuvos Respublikos Prezidento vardu
Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg
C 310/198 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
A Magyar Köztársaság Elnöke részér ől
Għall-President ta' Malta
Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden
16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/199
Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich
Za Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej
Pelo Presidente da República Portuguesa
C 310/200 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Za predsednika Republike Sloven ĳe
Za prezidenta Slovenskej republiky
Suomen Tasavallan Presidentin puolesta
För Republiken Finlands President
16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/201
För Konungariket Sveriges regering
For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
C 310/202 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
PROTOKOLI IN PRILOGE
A. PROTOKOLI,
PRILO ŽENI K POGODBI O USTAVI ZA EVROPO16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/203
1. PROTOKOL O VLOGI NACIONALNIH PARLAMENTOV V EVROPSKI UNIJI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB SKLICEVANJU na to, da je na čin nadzora nacionalnih parlamentov nad njihovimi vladami v zvezi z dejavnostmi
Unije predmet vsake ustavne ureditve in prakse vsake dr žavečlanice,
ZŽELJO, da bi spodbudile ve čjo udele žbo nacionalnih parlamentov pri dejavnostih Evropske unije in jim zagotovile
boljšem o žnosti za izra žanje mnenj o osnutkih evropskih zakonodajnih aktov, kakor tudi o drugih vpra šanjih, ki bi
lahko bila za njih posebnega pomena –
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so prilo žene Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo:
I. NASLOV
OBVEŠČ ANJE NACIONALNIH PARLAMENTOV
1.člen
Dokumente o posvetovanju Komisije (zelene in bele knjige ter sporo čila) ob objavi Komisija
neposredno posreduje nacionalnim parlamentom. Komisija posreduje nacionalnim parlamentom
tudi letni zakonodajni program in vse druge instrumente zakonodajnega na črtovanja ali politi čne
strategije, istočasno kot jih posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.
2.člen
Osnutki evropskih zakonodajnih aktov, ki se po šljejo Evropskemu parlamentu in Svetu, se
posredujejo nacionalnim parlamentom.
Za namene tega protokola pomeni „osnutek evropskega zakonodajnega akta “predloge Komisije,
pobude skupine dr žavčlanic, pobude Evropskega parlamenta, zahteve Sodi šča, priporo čila
Evropske centralne banke in zahteve Evropske investicijske banke za sprejetje evropskega
zakonodajnega akta.
Komisija osnutke evropskih zakonodajnih aktov, ki jih sama predlo ži, istočasno kot Evropskemu
parlamentu in Svetu neposredno po šlje nacionalnim parlamentom.
Evropski parlament osnutke evropskih zakonodajnih aktov, ki jih sam predlo ži, neposredno po šlje
nacionalnim parlamentom.Osnutke evropskih zakonodajnih aktov, ki jih predlo ži skupina dr žavčlanic, Sodi šče, Evropska
centralna banka ali Evropska investicijska banka, po šlje nacionalnim parlamentom Svet.C 310/204 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
3.člen
Nacionalni parlamenti lahko predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije po šljejo
obrazlo ženo mnenje o tem, ali osnutek evropskega zakonodajnega akta upo števa na čelo
subsidiarnosti v skladu s postopkom iz Protokola o uporabi na čel subsidiarnosti in sorazmernosti.
Če osnutek evropskega zakonodajnega akta predlo ži skupina dr žavčlanic, predsednik Sveta
obrazlo ženo mnenje ali obrazlo žena mnenja po šlje vladam teh dr žavčlanic.
Če osnutek evropskega zakonodajnega akta predlo ži Sodi šče, Evropska centralna banka ali Evropska
investicijska banka, predsednik Sveta obrazlo ženo mnenje ali obrazlo žena mnenja po šlje zadevni
instituciji ali organu.
4.člen
Od dne, ko je nacionalnim parlamentom dostopen osnutek evropskega zakonodajnega akta v uradnih
jezikih Unije in dnem, ko je uvr ščen na začasni dnevni red Sveta zaradi njegovega sprejetja ali
sprejetja stali šča po zakonodajnem postopku, mora prete či rok šestih tednov. Izjeme so mo žne v
nujnih primerih, ki se utemeljijo v aktu ali stali šču Sveta. Razen v nujnih primerih, ki so bili ustrezno
utemeljeni, se v teh šestih tednih ne sme sprejeti nikakr šen dogovor o osnutku evropskega
zakonodajnega akta. Razen v nujnih primerih, ki so bili ustrezno utemeljeni, mora med uvrstitvijoosnutka evropskega zakonodajnega akta na za časni dnevni red Sveta in sprejetjem stali šča preteči
deset dni.
5.člen
Dnevni redi in rezultati sej Sveta, vklju čno z zapisniki sej, na katerih je Svet razpravljal o osnutkih
evropskih zakonodajnih aktov, se neposredno po šljejo nacionalnim parlamentom in sicer isto časno
kot vladam dr žavčlanic.
6.člen
Če
namerava Evropski svet uporabiti prvi ali drugi odstavek IV-444. člena Ustave, so nacionalni
parlamenti o namenu Evropskega sveta obvešč eni najmanj šest mesecev pred sprejetjem evropskega
sklepa.
7.člen
Računsko sodi šče posreduje svoje letno poro čilo v vednost nacionalnim parlamentom isto časno kot
Evropskemu parlamentu in Svetu.
8.člen
Če nacionalni parlamentarni sistem ni enodomen, se 1. do 7. člen tega protokola uporabljajo za vse
domove, ki sestavljajo parlament.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/205
II. NASLOV
MEDPARLAMENTARNO SODELOVANJE
9.člen
Evropski parlament in nacionalni parlamenti skupaj dolo čijo, kako organizirati in spodbujati
učinkovito in redno medparlamentarno sodelovanje znotraj Evropske unije.
10.člen
Konferenca specializiranih parlamentarnih organov za zadeve Unije lahko pripravi kakr šen koli
prispevek, ki ga smatra za primernega, in z njim seznani Evropski parlament, Svet in Komisijo. Poleg
tega ta konferenca spodbuja izmenjavo informacij in najbolj še prakse med nacionalnimi parlamenti
in Evropskim parlamentom, vklju čno med njihovimi specializiranimi odbori. Organizira lahko tudi
medparlamentarne konference o posebnih temah, zlasti zaradi razprav o vpra šanjih skupne zunanje
in varnostne politike, vklju čno s skupno varnostno in obrambno politiko. Prispevki konference
ne zavezujejo nacionalnih parlamentov in ne prejudicirajo njihovih stali šč.C 310/206 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
2. PROTOKOL O UPORABI NAČ EL SUBSIDIARNOSTI IN SORAZMERNOSTI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
VŽELJI zagotoviti, da se odlo čitve sprejemajo v kar najtesnej ši povezavi z dr žavljani Unije,
ODLO ČENE vzpostaviti pogoje za uporabo na čel subsidiarnosti in sorazmernosti, določ enih v I-11. členu Ustave, in
vzpostaviti sistem nadzora pri uporabi teh na čel–
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so prilo žene Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Vse institucije zagotavljajo stalno upo števanje na čel subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor sta
opredeljeni v I-11. členu Ustave.
2.člen
Preden Komisija predlaga evropski zakonodajni akt, opravi obse žna posvetovanja. Taka posvetovanja
po potrebi upo števajo regionalne in lokalne razse žnosti predvidenih ukrepov. V primerih izjemne
nujnosti Komisija teh posvetovanj ne opravi. V svojem predlogu Komisija navede razloge za tak šno
odlo čitev.
3.člen
Za namene tega protokola pomeni „osnutek evropskega zakonodajnega akta “predloge Komisije,
pobude skupine dr žavčlanic, pobude Evropskega parlamenta, zahteve Sodi šča, priporo čila
Evropske centralne banke in zahteve Evropske investicijske banke za sprejetje evropskega
zakonodajnega akta.
4.člen
Komisija posreduje svoje osnutke evropskih zakonodajnih aktov in svoje spremenjene osnutke hkrati
nacionalnim parlamentom in zakonodajalcu Unije.
Evropski parlament posreduje svoje osnutke evropskih zakonodajnih aktov in svoje spremenjene
predloge nacionalnim parlamentom.
Svet posreduje osnutke evropskih zakonodajnih aktov, ki jih predlo žijo skupina dr žavčlanic, Sodi šče,
Evropska centralna banka ali Evropska investicijska banka, in spremenjene osnutke nacionalnim
parlamentom.
Zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta in stali šča Sveta se takoj, ko so sprejeta, posredujejo
nacionalnim parlamentom.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/207
5.člen
Osnutki evropskih zakonodajnih aktov se utemeljijo glede na na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti.
Vsak osnutek evropskega zakonodajnega akta mora vsebovati podrobno izjavo, ki omogo ča oceno
njegove skladnosti z na čeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. Ta izjava mora vsebovati podatke o
predvidenih finan čnih u činkih osnutka, v primeru evropskega okvirnega zakona pa tudi o posledicah
za pravila, ki jih morajo sprejeti dr žavečlanice, po potrebi vklju čno z regionalno zakonodajo. Razlogi
za zaklju ček, da se lahko cilj Unije la že uresni či na ravni Unije, se utemeljijo s kvalitativnimi in, čej e
možno, kvantitativnimi kazalci. Osnutki evropskih zakonodajnih aktov pri tem upo števajo potrebo,
da so finan čni ali upravni stro ški Unije, nacionalnih vlad, regionalnih ali lokalnih organov,
gospodarskih subjektov in dr žavljanov čim ni žji in sorazmerni s ciljem, ki ga želijo dose či.
6.člen
Vsak nacionalni parlament ali dom teh parlamentov lahko v šestih tednih od datuma posredovanja
osnutka evropskega zakonodajnega akta predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije
pošlje svoje obrazlo ženo mnenje, ki vsebuje razloge, zakaj meni, da zadevni osnutek ni v skladu z
načelom subsidiarnosti. Vsak nacionalni parlament ali dom nacionalnega parlamenta se, kadar je
primerno, posvetuje z regionalnimi parlamenti, ki imajo zakonodajna pooblastila.
Če osnutek evropskega zakonodajnega akta predlo ži skupina dr žavčlanic, poš lje predsednik Sveta
obrazlo ženo mnenje vladam teh dr žavčlanic.
Če osnutek evropskega zakonodajnega akta predlo žijo Sodi šče, Evropska centralna banka ali
Evropska investicijska banka, po šlje predsednik Sveta obrazlo ženo mnenje zadevni instituciji ali
organu.
7.člen
Evropski
parlament, Svet in Komisija ter, če je primerno, skupina dr žavčlanic, Sodi šče, Evropska
centralna banka ali Evropska investicijska banka, v kolikor osnutek evropskega zakonodajnega akta
izvira od njih, upo števajo obrazlo žena mnenja nacionalnih parlamentov ali domov teh parlamentov.
Vsak nacionalni parlament ima po dva glasova, razdeljena na osnovi nacionalnega parlamentarnega
sistema. V primeru dvodomnega parlamentarnega sistema ima vsak dom po en glas.
Če obrazlo žena mnenja o neskladnosti osnutka evropskega zakonodajnega akta z na čelom
subsidiarnosti predstavljajo najmanj tretjino vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom v
skladu s prejš njim odstavkom, je treba osnutek ponovno preu čiti. Ta prag je četrtina, če gre za
osnutek evropskega zakonodajnega akta, predlo ženega na podlagi III-264. člena Ustave o obmo čju
svobode, varnosti in pravice.C 310/208 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Po taki ponovni preučitvi lahko Komisija ali po potrebi skupina dr žavčlanic, Evropski parlament,
Sodi šče, Evropska centralna banka ali Evropska investicijska banka, v kolikor osnutek evropskega
zakonodajnega akta izvira od njih, odlo čijo, da bodo osnutek ohranili, ga spremenili ali umaknili. To
odlo čitev je treba utemeljiti.
8.člen
Sodi šče Evropske unije je pristojno za odlo čanje o to žbah zaradi kr šitve na čela subsidiarnosti z
evropskim zakonodajnim aktom, ki jih vlo žid ržavačlanica v skladu s pravili iz III-365. člena Ustave
ali ki jo dr žava članica posreduje v skladu s svojim pravnim redom v imenu svojega nacionalnega
parlamenta ali enega od njegovih domov.
V skladu s pravili, dolo čenimi v istem členu Ustave, lahko vlo žit ožbe tudi Odbor regij v zvezi z
evropskimi zakonodajnimi akti, za sprejetje katerih je v Ustavi predvideno, da se je z njim treba
posvetovati.
9.člen
Komisija Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu in nacionalnim parlamentom vsako letopredlo ži poro čilo o uporabi I-11. člena Ustave. To letno poro čilo se posreduje tudi Odboru regij in
Ekonomsko-socialnemu odboru.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/209
3. PROTOKOL O STATUTU SODI ŠČA EVROPSKE UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO dolo čiti Statut Sodišč a Evropske unije, predviden v III‑ 381. členu Ustave –
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo:
1.člen
Sodi šče Evropske unije se ustanovi in deluje v skladu z Ustavo, Pogodbo o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo (Pogodba ESAE) in tem statutom.
I. NASLOV
SODNIKI IN GENERALNI PRAVOBRANILCI
2.člen
Pred nastopom funkcije vsak sodnik javno prisež e, da bo svoje naloge opravljal nepristransko in
vestno ter da bo varoval tajnost posvetovanj.
3.člen
Sodniki u živajo imuniteto pred sodnimi postopki. Po prenehanju mandata še naprej u živajo
imuniteto za svoja dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dol žnosti, vklju čno z izgovorjenimi ali
zapisanimi besedami.
Sodi šče lahko odvzame imuniteto na ob čni seji. Če odlo čitev zadeva člana Sodi šča sploš ne
pristojnosti ali specializiranega sodi šča, Sodi šče odlo či po posvetovanju z zadevnim sodišč em.
Če je bila sodniku odvzeta imuniteta in je proti njemu spro žen kazenski postopek, mu sme soditi v
kateri koli dr žavičlanici le sodišč e, pristojno za sojenje sodnikom, ki pripadajo najvi šjim sodnim
organom v dr žavi.
Za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomoč nike sodnika poro čevalca Sodi šča
Evropske unije se uporabljajo 11. do 14. člen in 17. člen Protokola o privilegijih in imunitetah Unije,
ne glede na dolo čbe glede imunitete sodnikov pred sodnimi postopki iz prvega, drugega in tretjega
odstavka tega člena.C 310/210 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
4.člen
Sodniki ne smejo opravljati politi čnih ali upravnih funkcij.
Ne smejo opravljati nobene druge poklicne dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne, razen če
tega izjemoma z evropskim sklepom ne odobri Svet z navadno ve čino.
Pred prevzemom svojih nalog se slovesno obve žejo, da bodo med svojim mandatom in po njegovem
izteku spoš tovali iz mandata izhajajo če obveznosti, zlasti dol žnost, da bodo po izteku mandata pri
sprejemanju dolo čenih imenovanj ali ugodnosti ravnali po šteno in diskretno.
V primeru dvoma odlo ča Sodi šče.Če odlo čitev zadeva člana Sodi šča splo šne pristojnosti ali
specializiranega sodi šča, Sodi šče odlo či po posvetovanju z zadevnim sodi ščem.
5.člen
Razen ob redni zamenjavi ali smrti, dol žnosti sodnika prenehajo z njegovim odstopom.
Ko sodnik odstopi, se pismo o odstopu naslovi na predsednika Sodi šča, ki ga po šlje predsedniku
Sveta. Z uradnim obvestilom slednjega se mesto izprazni.
Razen v primerih, za katere se uporablja 6. člen tega statuta, sodnik ohrani svoj mandat, dokler
njegov naslednik ne nastopi svoje funkcije.
6.člen
Sodnik je lahko razre šen ali se mu lahko odvzame pravica do pokojnine ali namesto nje odobrenih
ugodnosti le, če po soglasnem mnenju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodi šča ne izpolnjuje
večzahtevanih pogojev ali obveznosti, ki izhajajo iz njegovega polo žaja. Zadevni sodnik pri
odlo čanju o tem ne sodeluje. Če je zadevna oseba član Sodi šča splo šne pristojnosti ali specializiranega
sodišč a, Sodi šče odlo či po posvetovanju z zadevnim sodi ščem.
So
dni tajnik o odlo čbi Sodi šča obvesti predsednika Evropskega parlamenta in predsednika
Komisije ter o njej uradno obvesti predsednika Sveta.
V primeru odlo čitve o razre šitvi sodnika se mesto z uradnim obvestilom predsednika Sveta izprazni.
7.člen
Sodnik, katerega dol žnosti prenehajo pred iztekom njegovega mandata, je nadome ščen za preostanek
mandata.
8.člen
Določbe 2. do 7. člena tega statuta se uporabljajo za generalne pravobranilce.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/211
II. NASLOV
ORGANIZACIJA SODI ŠČA
9.člen
Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava sodnikov, se izmeni čno zamenja trinajst in dvanajst
sodnikov.
Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava generalnih pravobranilcev, se vsakokrat zamenjajo štirje
generalni pravobranilci.
10.člen
Sodni tajnik pred Sodi ščem prisež e, da bo svoje naloge opravljal nepristransko in vestno ter da bo
varoval tajnost posvetovanj Sodi šča.
11.člen
Sodi šče poskrbi za nadome ščanje sodnega tajnika, kadar je ta zadr žan.
12. člen
Sodi šču se dodelijo uradniki in drugi uslu žbenci, ki zagotavljajo njegovo delovanje. Odgovorni so
sodnemu tajniku, ki je podrejen predsedniku.
13.člen
Z evropskim zakonom se lahko predvidi imenovanje pomo čnika sodnika poro čevalca in dolo či
pravila, ki urejajo njihov polo žaj. Ta evropski zakon se sprejme na predlog Sodi šča. Pod pogoji,
dolo čenimi v poslovniku, lahko pomo čniki sodnika poro čevalca sodelujejo pri pripravljalnih
postopkih v tistih postopkih, ki teč ejo pred Sodi ščem, in sodelujejo s sodnikom poro čevalcem.
Pomo čniki poro čevalci so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki imajo
ustrezne pravne kvalifikacije; imenovani so z evropskim sklepom, ki ga z navadno ve čino sprejme
Svet. Pred Sodi ščem prise žejo, da bodo svoje naloge opravljali nepristransko in vestno ter da bodo
varovali tajnost posvetovanj Sodišč a.
14.člen
Sodniki, generalni pravobranilci in sodni tajnik morajo prebivati v kraju, kjer ima Sodi šče svoj sede ž.
15.člen
Sodi šče stalno zaseda. Trajanje sodnih po čitnic dolo či Sodi šče ob upo števanju potreb svojega
poslovanja.C 310/212 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
16.člen
Sodi šče oblikuje senate treh in petih sodnikov. Sodniki izvolijo predsednike senatov med svojimi
člani. Predsedniki senatov petih sodnikov so izvoljeni za tri leta. Ponovno so lahko izvoljeni enkrat.
Veliki senat sestavlja trinajst sodnikov. Predseduje mu predsednik Sodi šča.Člani velikega senata so
tudi predsedniki senatov petih sodnikov in drugi sodniki, imenovani v skladu s pogoji iz poslovnika.Sodi šče odlo ča v velikem senatu, kadar to zahteva dr žavačlanica ali institucija Unije, ki je stranka v
postopku.Sodi šče odlo čan ao b čni seji, kadar so mu predlo žene zadeve v skladu z drugim odstavkom III-
335. člena, drugim odstavkom II-347. člena, III-349. členom ali šestim odstavkom III-385. člena
Ustave.
Poleg tega lahko Sodi šče, kadar meni, da je zadeva izjemnega pomena, po izjasnitvi generalnega
pravobranilca odlo či, da se zadeva predlo ži v odlo čanje na ob čni seji.
17.člen
Sodi šče lahko veljavno odlo ča le v sestavi lihega števila sodnikov.
Odlo čitve senatov treh ali petih sodnikov so veljavne le, če jih sprejmejo trije sodniki.
Odlo čitve velikega senata so veljavne le, če je navzo čih devet sodnikov.
Odlo čitve ob čne seje so veljavne le, če je navzo čih petnajst sodnikov.
Če je eden od sodnikov senata zadr žan, se lahko pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku, v senat
imenuje sodnik iz drugega senata.
18.člen
Sodniki ali generalni pravobranilci ne smejo sodelovati pri odlo čanju o posamezni zadevi, pri kateri
so predhodno sodelovali kot zastopniki, svetovalci ali odvetniki ene od strank ali o kateri so podali
mnenje
kotčlani sodišč a, preiskovalne komisije ali v kateri koli drugi funkciji.
Če sodnik ali generalni pravobranilec iz kakš nega posebnega razloga meni, da ne more sodelovati pri
odlo čanju ali preiskavi v dolo čeni zadevi, o tem obvesti predsednika. Če predsednik iz kakš nega
posebnega razloga meni, da sodnik ali generalni pravobranilec ne bi smel sodelovati pri ali odlo čati o
dolo čeni zadevi, ga o tem obvesti.
O vseh tež avah pri uporabi tega člena odlo ča Sodi šče.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/213
Stranka ne more zahtevati spremembe sestave Sodi šča ali enega njegovih senatov zaradi dr žavljanstva
sodnika ali zato, ker v sestavi Sodi šča ali senata ni sodnika, ki bi imel enako dr žavljanstvo kakor ta
stranka.
III. NASLOV
POSTOPEK PRED SODI ŠČEM
19.člen
Državečlanice in institucije Unije pred Sodi ščem zastopa zastopnik, ki je imenovan za vsako zadevo
posebej. Zastopniku lahko pomaga svetovalec ali odvetnik.
Države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki niso dr žavečlanice ter v tem
sporazumu navedeni Nadzorni organ Evropskega zdru ženja za svobodno trgovino (EFTA), so
zastopani na enak na čin.
Druge stranke mora zastopati odvetnik.Le odvetnik, ki je vpisan v imenik odvetnikov v eni od dr žavčlanic ali drugi dr žavi, ki je podpisnica
Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, lahko pred Sodišč em zastopa stranko ali ji
pomaga.
Ti zastopniki, svetovalci in odvetniki imajo pri zastopanju na Sodi šču pravice in jamstva, potrebna za
neodvisno opravljanje svojih nalog, pod pogoji, ki jih dolo ča poslovnik.
Sodi šče ima glede svetovalcev in odvetnikov, ki nastopajo pred njim, pooblastila, ki so splo šno
priznana sodi ščem, pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.
Univerzitetni profesorji, ki so dr žavljani dr žavčlanic, katerih zakonodaja jim priznava pravico
zastopanja na sodišč u, imajo pred Sodi ščem enake pravice, kot jih ta člen priznava odvetnikom.
20. člen
Postopek pred Sodi ščem ima dva dela, pisnega in ustnega.
Pisni postopek zajema posredovanje to žb, vlog, odgovorov na tož bo in pisnih stališč , pa tudi
morebitnih replik kot tudi vseh dokazov in listin ali njihovih overjenih prepisov, strankam in tistim
institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije, katerih akti so predmet postopka.
Posredovanje opravlja sodni tajnik v zaporedju in rokih, ki so dolo čeni v poslovniku.
Ustni postopek zajema branje poro čila, ki ga predlo ži sodnik poro čevalec, podajanje navedb
zastopnikov, svetovalcev in odvetnikov pred Sodi ščem, ter predstavitev sklepnih predlogov
generalnega pravobranilca, po potrebi pa tudi zasli šanje pri čin izvedencev.C 310/214 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Če Sodi šče meni, da zadeva ne odpira nobenega novega pravnega vpraš anja, lahko po nastopu
generalnega pravobranilca sklene, da se o zadevi odlo ča brez sklepnih predlogov generalnega
pravobranilca.
21.člen
Postopek pred Sodi ščem se spro žist o žbo, naslovljeno na sodnega tajnika. To žba mora vsebovati ime
in stalni naslov tož eče stranke ter vlogo podpisnika, navedbo stranke ali strank, proti katerim je to žba
vložena, predmet postopka, zahtevek in kratek povzetek to žbenih razlogov.
Tožbi mora biti prilo žen, kjer je to primerno, akt, katerega razglasitev za ničnega se predlaga, ali v
okoli ščinah iz III-367. člena Ustave dokazilo z navedbo dneva, ko je bila institucija v skladu s tem
členom pozvana k ukrepanju. Če ta dokazila niso prilo žena to žbi, sodni tajnik zadevno stranko
pozove, naj jih predlo ži v razumnem roku. V tem primeru se to žba ne zavr že, tudi če so dokazila
predlo žena po izteku roka, predpisanega za vlo žitev to žbe.
22. člen
Zadeva, ki jo ureja člen 18 Pogodbe ESAE se predlo ži Sodi šču s pritož bo, ki je naslovljena na sodnega
tajnika. Prito žba mora vsebovati ime in stalni naslov prito žnika ter vlogo podpisnika, navedbo
odlo čbe, zoper katero je prito žba vlo žena, navedbo nasprotnih strank, predmet postopka, zahtevek
in kratek povzetek pritož benih razlogov.
Pritož bi mora biti prilo žena overjen prepis odlo čbe Arbitra žnega odbora, ki se izpodbija.
Če Sodi šče prito žbo zavrne, postane odlo čba Arbitra žnega odbora pravnomo čna.
Če Sodi šče razveljavi odlo čbo Arbitra žnega odbora, lahko slednji na pobudo ene od strank v
postopku po potrebi o zadevi ponovno odlo ča. Vezan je na vse odlo čitve Sodi šča o pravnih
vpra šanjih.
23. člen
V zadevah iz III-369. člena Ustave mora sodišč ed r žave članice, ki prekine odlo čanje v svojem
postopku in predlo ži zadevo Sodi šču, o svoji odlo čitvi uradno obvestiti Sodi šče. Sodni tajnik Sodi šča
o tej odlo čitvi nato obvesti zadevne stranke, dr žavečlanice in Komisijo ter institucijo, organ, urad ali
agencijo, ki je sprejela akt, katerega veljavnost ali razlaga je predmet postopka.
V dveh mesecih od tega uradnega obvestila smejo stranke, dr žave članice, Komisija in, kjer je to
primerno, institucija, organ, urad ali agencija, ki je sprejela akt, katerega veljavnost ali razlaga je
predmet postopka, predlo žiti Sodi šču navedbe o zadevi ali pisna stali šča.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/215
Sodni tajnik Sodi šča o odlo čitvi nacionalnega sodišč a obvesti tudi dr žave podpisnice Sporazuma o
Evropskem gospodarskem prostoru, ki niso dr žavečlanice, ter v tem sporazumu navedeni Nadzorni
organ EFTA, ki lahko v dveh mesecih od uradnega obvestila predlo žijo Sodi šču vloge ali pisna stali šča,
če odlo čitev zadeva eno od podro čij uporabe tega sporazuma. Ta odstavek se ne uporablja za
vpra šanja, ki spadajo na podro čje uporabe Pogodbe ESAE.
Kadar sporazum, ki ga Svet na dolo čenem podro čju sklene z eno ali ve čtretjimi dr žavami, dolo ča, da
imajo te dr žave pravico na Sodi šču vlo žiti vlogo ali predlo žiti pisna stali šča,če sodišč ed ržavečlanice
predlo ži Sodi šču v predhodno odlo čanje vpra šanje iz okvira tega sporazuma, se o odlo čitvi
nacionalnega sodišč a, ki vsebuje to vpra šanje, uradno obvestijo tudi zadevne tretje dr žave. V dveh
mesecih po tem uradnem obvestilu lahko te dr žave vlo žijo vloge ali pisna stali šča.
24.člen
Sodi šče lahko od strank zahteva, da priskrbijo vse listine in pojasnila, ki jih po njegovem mnenju
potrebuje. Sodi šče izrecno ugotovi vsako zavrnitev.
Sodi šče lahko tudi od dr žavčlanic ter institucij, organov, uradov in agencij Unije, ki niso stranke v
postopku, zahteva vsa pojasnila, ki so po njegovem mnenju potrebna v postopku.
25. člen
Sodi šče lahko kadar koli zaupa izdelavo izvedenskega mnenja posameznikom, zdru ženjem oseb,
uradom, odborom ali drugim organizacijam po njegovi izbiri.
26. člen
Priče so lahko zasli šane pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.
27.člen
Glede pri č, ki izostanejo od pri čanja, ima Sodi šče pooblastila, ki so v takih primerih splo šno priznana
sodišč em, in lahko izre če denarne kazni pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.
28. člen
Priče in izvedenci se lahko zasli šijo pod prisego v obliki, kakr šna je dolo čena s poslovnikom, ali v
skladu z nacionalno zakonodajo dr žave, iz katere je pri ča ali izvedenec.
29. člen
Sodi šče lahko odredi, da pri čo ali izvedenca zasli ši sodni organ v kraju njegovega stalnega
prebivali šča.C 310/216 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Odredba se po šlje pristojnemu sodišč u v izvr šitev pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku. Dokumenti,
sestavljeni pri izpolnjevanju zaprosila za pravno pomo č, se pod enakimi pogoji vrnejo Sodi šču.
Stro ške nosi Sodi šče, vendar pa to ne vpliva na njegovo pravico, da jih, kjer je to primerno, nalo ži
strankam.
30. člen
Država članica obravnava vsako kr šitev prisege pri če ali izvedenca enako, kot če bi bilo kaznivo
dejanje storjeno pred enim od njenih sodišč , pristojnih za civilne zadeve. Na podlagi ovadbe Sodi šča
zadevna dr žava članica preganja kr šilca pred pristojnim nacionalnim sodišč em.
31.člen
Obravnave so javne, razen če Sodi šče po uradni dol žnosti ali na predlog strank iz tehtnih razlogov
odlo či druga če.
32. člen
Na obravnavah lahko Sodi šče zasli ši izvedence, pri če in same stranke. Slednje lahko podajajo ustne
navedbe pred Sodi ščem le prek svojih zastopnikov.
33. člen
O vsaki obravnavi se sestavi zapisnik, ki ga podpi šeta predsednik in sodni tajnik.
34. člen
Seznam narokov dolo či predsednik.
35. člen
Posvetovanja Sodi šča so in ostanejo tajna.
36. člen
Sodbe so obrazlo žene. V njih so navedena imena sodnikov, ki so sodelovali pri posvetovanju.
37
.člen
Sodbe podpi šeta predsednik in sodni tajnik. Razglasijo se javno.
38. člen
Sodi šče odlo ča o stro ških.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/217
39. člen
Predsednik Sodi šča lahko po skraj šanem postopku, ki po potrebi odstopa od nekaterih pravil tega
statuta, in je dolo čen v poslovniku, odlo ča o predlogih za odlo žitev izvr šitve iz prvega odstavka
III-379. člena Ustave in člena 157 Pogodbe ESAE ali za sprejetje za časnih odredb v skladu z drugim
odstavkom III-379. člena Ustave ali za odlo žitev izvr šbe v skladu s četrtim odstavkom III-401. člena
Ustave ali tretjim odstavkom člena 164 Pogodbe ESAE.
Predsednika v primeru zadr žanosti nadome šča drug sodnik pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.
Odredba predsednika ali sodnika, ki ga nadome šča, je začasna in v nobenem primeru ne vpliva na
odlo čbo Sodi šča o glavni stvari.
40. člen
Države članice in institucije Unije lahko vstopijo v postopek, ki te če pred Sodi ščem.
Enako velja za vse organe, urade in agencije Unije ter osebe, ki lahko izka žejo upravi čen interes za
rešitev zadeve, predlo žene Sodi šču. Fizi čne ali pravne osebe ne smejo vstopiti v postopek med
državami članicami, med institucijami Unije ali med dr žavami članicami in institucijami Unije.
Ne glede na prejš nji odstavek lahko dr žave podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem
prostoru, ki niso dr žave članice, ter v tem sporazumu navedeni Nadzorni organ EFTA vstopijo v
postopek, ki poteka pred Sodi ščem, če ta zadeva eno od podro čij uporabe tega sporazuma.
Z vlogo za vstop v postopek se lahko podpre le zahtevek ene od strank.
41.člen
Čet ožena stranka, ki ji je bila pravilno vro čena to žba v odgovor, ne vlo ži pisnega odgovora na to žbo,
se zoper njo izda zamudna sodba. Ugovor zoper sodbo se lahko vlo ži v enem mesecu po uradnem
obvestilu o njej. Če Sodi šče na odlo čid r u g a če, ugovor ne zadr ži izvr šitve zamudne sodbe.
42. člen
Državečlanice, institucije, organi, uradi in agencije Unije in vse druge fizične ali pravne osebe lahko v
primerih in pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku, vlo žijo ugovor tretjega, s katerim lahko izpodbijajo
sodbo, ki je bila izdana v zadevi, pri kateri same niso bile udele žene, sodba pa vpliva na njihove
pravice.C 310/218 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
43. člen
V primeru nejasnosti pomena ali posledic sodbe Sodi šče na predlog stranke ali institucije Unije, ki
ima upravi čen interes, poda razlago.
44. člen
Obnovo postopka se lahko pri Sodi šču predlaga le v primeru, ko se odkrije novo dejstvo odlo čilnega
pomena, ki je bilo pred izrekom sodbe neznano Sodi šču in stranki, ki zahteva obnovo.
Obnova postopka se za čne s sodbo, v kateri Sodi šče izrecno ugotovi obstoj novega dejstva, ki je
takšno, da je lahko podlaga za obnovo postopka in izreka, da je predlog zaradi tega dopusten.
Po poteku desetih let od dne razglasitve sodbe ni ve čmogo če vlo žiti predloga za obnovo postopka.
45. člen
Roki zaradi oddaljenosti se dolo čijo s poslovnikom.
Potek roka ne vpliva na pravice, če zadevna stranka doka že obstoj nepredvidenih okoli ščin ali vi šje
sile.
46. člen
Tožbe proti Uniji v zadevah, ki izhajajo iz nepogodbene odgovornosti, zastarajo po petih letih od
nastanka dogodka, na katerem ta temelji. Zastaranje se pretrga, če se pred Sodi ščem vlo žit ožba ali če
je oškodovanec predhodno naslovil svojo zahtevo na pristojno institucijo Unije. V tem primeru je
treba vlo žiti to žbo v roku dveh mesecev iz III-365. člena Ustave. Uporablja se drugi odstavek
III-367. člena Ustave.
Tačlen se uporablja tudi za to žbe proti Evropski centralni banki glede nepogodbene odgovornosti.
IV. NASLOV
SODI ŠČE SPLO ŠNE PRISTOJNOSTI
47.člen
Prvi odstavek 9. člena, 14. in 15. člen, prvi, drugi, četrti in peti odstavek 17. člena ter 18. člen tega
statuta se uporabljajo za Sodi šče splo šne pristojnosti in njegove člane.
10., 11. in 14. člen tega statuta se smiselno uporabljajo za sodnega tajnika Sodišč a splo šne
pristojnosti.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/219
48. člen
Sodi šče sploš ne pristojnosti ima petindvajset sodnikov.
49. člen
Člani Sodi ščas p l o šne pristojnosti so lahko imenovani za opravljanje naloge generalnega
pravobranilca.
Generalni pravobranilec popolnoma nepristransko in neodvisno javno predstavi obrazlo žene sklepne
predloge o zadevah, predlo ženih Sodi šču splo šne pristojnosti, zato da bi slednjemu pomagal pri
opravljanju njegove naloge.Merila za izbiro takš nih zadev in postopki za imenovanje generalnih pravobranilcev so dolo čeni v
poslovniku Sodi šča splo šne pristojnosti.
Član, ki je imenovan za opravljanje naloge generalnega pravobranilca v neki zadevi, ne sme sodelovati
pri odlo čanju o njej.
50. člen
Sodi šče splo šne pristojnosti zaseda v senatih treh ali petih sodnikov. Sodniki izvolijo predsednike
senatov med svojimi člani. Predsedniki senatov petih sodnikov so izvoljeni za tri leta. Ponovno so
lahko izvoljeni enkrat.Sestavo senatov in dodelitev zadev ureja poslovnik. V nekaterih primerih, ki jih ureja poslovnik, lahko
Sodi šče sploš ne pristojnosti odlo čan ao b čni seji ali pa odlo ča sodnik posameznik.
Poslovnik lahko dolo ča tudi, da Sodi šče sploš ne pristojnosti zaseda v velikem senatu v zadevah in
pod pogoji, navedenimi v njem.
51.člen
Ne glede na pravilo, dolo čeno v prvem odstavku III-358. člena Ustave, je odlo čanje o to žbah iz III-
365. in III-367. člena Ustave, ki jih vlo žijo dr žave članice, pridr žano za Sodi šče,če
so vlo žene:
a) proti aktu ali opustitvi ukrepanja Evropskega parlamenta, Sveta ali obeh institucij, ki odlo čata
skupaj, razen:
—proti evropskim sklepom, ki jih sprejme Svet na podlagi tretjega pododstavka drugega
odstavka III-168. člena Ustave,
—proti aktom, ki jih sprejme Svet na podlagi akta Sveta glede za ščite trgovine v smislu III-
315. člena Ustave,
—proti aktom Sveta, s katerimi ta izvr šuje izvedbena pooblastila v skladu z drugim odstavkom
I-37. člena Ustave;C 310/220 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
b) proti aktu ali opustitvi ukrepanja Komisije na podlagi prvega odstavka III-420. člena Ustave.
Odlo čanje o to žbah iz omenjenih členov, ki jih vlo ži institucija Unije proti aktu ali opustitvi
ukrepanja Evropskega parlamenta, Sveta, obeh institucij, ki odlo čata skupaj, ali Komisije, in to žbah, ki
jih vlo ži institucija proti aktu ali opustitvi ukrepanja Evropske centralne banke, je prav tako pridr žano
za Sodi šče.
52. člen
Predsednik Sodi šča in predsednik Sodi šča splo šne pristojnosti v medsebojnem soglasju dolo čita, na
kakšen na čin uradniki in drugi uslu žbenci Sodi šča opravljajo naloge za Sodi šče splo šne pristojnosti,
da bi tako zagotovili njegovo delovanje. Nekateri uradniki ali drugi uslu žbenci so odgovorni sodnemu
tajniku Sodi šča splo šne pristojnosti, ki je podrejen predsedniku Sodišč a splo šne pristojnosti.
53. člen
Postopek pred Sodi ščem sploš ne pristojnosti ureja III. naslov.
Postopek pred Sodi ščem splo šne pristojnosti se po potrebi dopolni in natan čneje dolo či v njegovem
poslovniku. V poslovniku se lahko dolo či izjema od četrtega odstavka 40. in 41. člena tega statuta, da
bi bile upo števane posebnosti spora na podro čju intelektualne lastnine.
Ne glede na četrti odstavek 20. člena tega statuta lahko generalni pravobranilec svoje obrazlo žene
sklepne predloge da v pisni obliki.
54. člen
Če
je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Sodi šče splo šne pristojnosti, pomotoma vlo žen
pri sodnem tajniku Sodi šča, ga ta nemudoma po šlje sodnemu tajniku Sodi šča splo šne pristojnosti.
Prav tako, če je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Sodišč e, pomotoma vlo žen pri
sodnem tajniku Sodi šča splo šne pristojnosti, ga ta nemudoma po šlje sodnemu tajniku Sodi šča.
Če Sodi šče splo šne pristojnosti ugotovi, da ni pristojno za obravnavanje in odlo čanje o to žbi, za
katero je pristojno Sodi šče, jo odstopi Sodi šču. Prav tako, če Sodi šče ugotovi, da je za to žbo pristojno
Sodi šče splo šne pristojnosti, jo odstopi Sodi šču splo šne pristojnosti, to pa se ne more razglasiti za
nepristojno.
Če so Sodi šču in Sodi šču splo šne pristojnosti predlo žene zadeve, kjer je predmet isti, kjer se postavlja
isto vpra šanje razlage ali odlo ča o veljavnosti istega akta, lahko Sodi šče splo šne pristojnosti potem, ko
je dalo strankam mo žnost, da zavzamejo stali šče, postopek prekine, dokler Sodi šče ne izda sodbe, ali,
če gre za to žbe, vlo žene na podlagi III-365. člena Ustave ali člena 146 Pogodbe ESAE, razglasi za
nepristojno, da bi o njih lahko odlo čalo Sodi šče. Pod istimi pogoji lahko tudi Sodi šče prekine
postopek. V tem primeru se postopek pred Sodi ščem splo šne pristojnosti nadaljuje.
Čed r žava članica in institucija izpodbijata isti akt, se Sodi šče splo šne pristojnosti razglasi za
nepristojno, da bi o teh tož bah lahko odlo čalo Sodi šče.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/221
55. člen
Sodni tajnik Sodi šča splo šne pristojnosti odlo čbe Sodi šča splo šne pristojnosti, s katerimi se zaklju či
postopek, s katerimi se zaklju či postopek le o delu predmeta postopka, o odlo čitvah o procesnih
vpra šanjih glede ugovora nepristojnosti ali nedopustnosti uradno obvesti vse stranke ter dr žave
članice in institucije Unije, četudi niso vstopile v postopek pred Sodišč em splo šne pristojnosti.
56. člen
Zoper odlo čbe Sodi šča splo šne pristojnosti, s katerimi se zaklju či postopek, in zoper odlo čbe tega
sodišč a s katerimi se zaklju či postopek le o delu predmeta postopka ali odlo čitvam o procesnih
vpra šanjih glede ugovora nepristojnosti ali nedopustnosti, se lahko pred Sodi ščem vlo ži prito žba v
dveh mesecih po uradnem obvestilu o odlo čbi, ki se izpodbija.
Takšno pritož bo lahko vlo ži katera koli stranka, ki v celoti ali delno ni uspela s svojim zahtevkom.
Tisti, ki so vstopili v postopek, razen dr žavčlanic in institucij Unije, pa lahko vlo žijo takš no prito žbo
le,če jih odlo čba Sodi šča splo šne pristojnosti neposredno zadeva.
Razen v zadevah, ki se nana šajo na spore med Unijo in njenimi uslu žbenci, lahko pritož bo vlo žij o
tudi dr žavečlanice in institucije Unije, ki niso vstopile v postopek pred Sodi ščem splo šne pristojnosti.
Te dr žavečlanice in institucije so v enakem polo žaju kot dr žavečlanice ali institucije, ki so vstopile v
postopek na prvi stopnji.
57.člen
Vsakdo, čigar vlogo o vstopu v postopek je Sodi šče splo šne pristojnosti zavrnilo, se lahko v dveh
mesecih po uradnem obvestilu o odlo čbi o zavrnitvi predloga prito ži pred Sodi ščem.
Stranke v postopku se lahko pritož ijo na Sodi šče zoper vse odlo čbe Sodi šča splo šne pristojnosti,
sprejete na podlagi prvega ali drugega odstavka III-379. člena ali četrtega odstavka III-401. člena
Ustave ali člena 157 ali tretjega odstavka člena 164 Pogodbe ESAE, v dveh mesecih po uradnem
obvestilu o njih.
O prito žbi iz prvega in drugega odstavka tega člena se odlo ča v skladu s postopkom iz 39. člena tega
statuta.
58. člen
Pritož ba na Sodi šče je omejena na pravna vpra šanja. Lahko se vlo ži zaradi nepristojnosti Sodi šča
splo šne pristojnosti, zaradi kr šitve postopka pred tem sodišč em, ki vpliva na interese prito žnika, pa
tudi zaradi kr šitve prava Unije s strani Sodi šča splo šne pristojnosti.
Pritož ba ni dovoljena glede stro škov in njihovega zneska.C 310/222 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
59. člen
Če je prito žba vlo žena proti odlo čbi Sodi šča splo šne pristojnosti, ima postopek pred Sodi ščem pisni
in ustni del. Sodi šče lahko v skladu s pogoji, dolo čenimi v poslovniku, po izjasnitvi generalnega
pravobranilca in potem, ko so stranke o tem zavzele stali šče, odlo či brez ustnega postopka.
60. člen
Ne glede na prvi in drugi odstavek III ‑379. člena Ustave in člen 157 Pogodbe ESAE prito žba nima
odlo žilnega u činka.
Ne glede na III-380. člen Ustave začnejo odlo čbe Sodi šča sploš ne pristojnosti, s katerimi se neki
evropski zakon ali evropska uredba, ki je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh
državah članicah, razglasi za nično, u činkovati šele z datumom poteka roka iz prvega odstavka
56.člena tega statuta ali, če je bila v tem roku vlo žena pritož ba, z datumom njene zavrnitve, vendar
to ne vpliva na pravico stranke, da skladno s prvim in drugim odstavkom III-379. člena Ustave in
členom 157 Pogodbe ESAE pri Sodi šču predlaga za časno odlo žitev u činkov evropskega zakona ali
evropske uredbe, ki je bila razgla šena za nično, ali za sprejem druge za časne odredbe.
61.člen
Če je prito žba utemeljena, Sodi šče razveljavi odlo čbo Sodi šča splo šne pristojnosti. Če stanje postopka
to dovoljuje, lahko samo dokonč no odlo či o zadevi ali pa jo vrne v ponovno odlo čanje Sodi šču
splo šne pristojnosti.
Če je zadeva vrnjena v ponovno odlo čanje Sodi šču splo šne pristojnosti, je to sodi šče glede pravnih
vpra šanj vezano na odlo čbo Sodi šča.
Čej ep r i t o žba, ki jo vlo žita dr žava članica ali institucija Unije, ki se nista vstopili v postopek pred
Sodi ščem sploš ne pristojnosti, utemeljena, lahko Sodi šče,če meni, da je to potrebno, navede, kateri
učinki razveljavljene odlo čbe Sodi šča splo šne pristojnosti naj se za stranke v postopku štejejo za
dokon čne.
62. člen
Če v primerih iz prvega in tretjega odstavka III-358. člena Ustave prvi generalni pravobranilec meni,
da obstaja resna nevarnost za enotnost ali doslednost prava Unije, lahko predlaga, da Sodi šče preuči
odlo čitev Sodi šča splo šne pristojnosti.
Predlog mora biti vlo žen v roku enega meseca po razglasitvi odlo čbe Sodi šča splo šne pristojnosti. V
enem mesecu po prejemu predloga prvega generalnega pravobranilca Sodi šče odlo či, ali je treba
odlo čitev ponovno preučiti ali ne.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/223
V. NASLOV
KON ČNE DOLO ČBE
63. člen
Poslovnika Sodi šča in Sodi šča splo šne pristojnosti vsebujeta vse dolo čbe, ki so potrebne za uporabo
in po potrebi za dopolnitev tega statuta.
64. člen
Pravila, ki urejajo vpra šanje jezikov na Sodi šču Evropske unije, se dolo čijo z evropsko uredbo, ki jo
sprejme Svet soglasno. Ta uredba se sprejme bodisi na predlog Sodišč a in po posvetovanju s Komisijo
in Evropskim parlamentom ali na predlog Komisije in po posvetovanju s Sodi ščem in Evropskim
parlamentom.
Dokler se ta pravila ne sprejmejo, se uporabljajo dolo čbe poslovnika Sodi šča in poslovnika Sodi šča
splo šne pristojnosti o ureditvi vpra šanja jezikov. Ne glede na III-355. in III-366. člen Ustave se te
dolo čbe lahko spremenijo ali razveljavijo le s soglasno odobritvijo Sveta.
65. člen
1. Ne glede na IV-437. člen Ustave vse spremembe Protokola o Statutu Sodi šča, ki je priloga k
Pogodbi o Evropski uniji, k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti in k Pogodbi ESAE, sprejete
med podpisom Pogodbe o Ustavi za Evropo in za četkom njene veljavnosti, ostanejo v veljavi.
2. Spremembe iz prej šnjega odstavka se zato, da bi jih vklju čili v besedilo tega statuta, uradno
kodificirajo z evropskim zakonom Sveta, ki se sprejme na zahtevo Sodi šča. Ko začne ta kodifikacijski
evropski zakon veljati, se ta člen razveljavi.C 310/224 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
4. PROTOKOL O STATUTU EVROPSKEGA SISTEMA CENTRALNIH BANK IN EVROPSKE
CENTRALNE BANKE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO oblikovati Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, predviden v I-30. členu in
drugem odstavku III-187. člena Ustave –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, prilo ženih Pogodbi o Ustavi za Evropo:
I. POGLAVJE
EVROPSKI SISTEM CENTRALNIH BANK
1.člen
Evropski sistem centralnih bank
(1) V skladu s prvim odstavkom I-30. člena Ustave Evropska centralna banka in nacionalne
centralne banke sestavljajo Evropski sistem centralnih bank. Evropska centralna banka in nacionalne
centralne banke dr žavčlanic, katerih valuta je euro, sestavljajo Eurosistem.
(2) Evropski sistem centralnih bank in Evropska centralna banka svoje naloge in dejavnostiopravljata v skladu z Ustavo in tem statutom.
II. POGLAVJE
CILJI IN NALOGE EVROPSKEGA SISTEMA CENTRALNIH BANK
2.člen
Cilji
V skladu z drugim odstavkom I-30. člena in prvim odstavkom III-185. člena Ustave je poglavitni cilj
Evropskega sistema centralnih bank ohranjanje stabilnosti cen. Ne glede na ta cilj Evropski sistem
centralnih bank podpira splo šne ekonomske politike v Uniji z namenom prispevati k doseganju ciljev
Unije, opredeljenih v I-3. členu Ustave. Evropski sistem centralnih bank ravna po na čelu odprtega
tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco, pri čemer daje prednost u činkovitemu razporejanju
virov in v skladu z na čeli iz III-177. člena Ustave.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/225
3.člen
Naloge
(1) V skladu z drugim odstavkom III-185. člena Ustave so temeljne naloge Evropskega sistema
centralnih bank:
a) opredeliti in izvajati denarno politiko Unije;b) opravljati devizne posle v skladu s III-326. členom Ustave;
c) imeti in upravljati uradne devizne rezerve dr žavčlanic;
d) podpirati nemoteno delovanje plačilnih sistemov.(2) V skladu s tretjim odstavkom III-185. člena Ustave to čka c) prejš njega odstavka ne vpliva na to,
da imajo vlade dr žavčlanic operativna devizna sredstva in da jih upravljajo.
(3) V skladu s petim odstavkom III-185. člena Ustave Evropski sistem centralnih bank prispeva k
nemotenemu vodenju politik pristojnih organov glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in
stabilnosti finan čnega sistema.
4.člen
Svetovalne funkcije
V skladu s četrtim odstavkom III-185. člena Ustave se Evropsko centralno banko zaprosi, da svetuje:
a) glede vseh predlaganih aktov Unije na podro čjih v okviru njenih pooblastil;
b) nacionalnim organom glede vseh osnutkov zakonodajnih predpisov na podro čjih iz njene
pristojnosti, vendar v mejah in pod pogoji, ki jih Svet dolo či v skladu s postopkom iz 41. člena
tega statuta.
Evropska centralna banka lahko ustreznim institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije ali
nacionalnim organom predlo ži mnenja o zadevah s podro čij v okviru njenih pooblastil.
5.člen
Zbiranje statisti čnih informacij
(1) Za izpolnjevanje nalog Evropskega sistema centralnih bank Evropska centralna banka obpomo či nacionalnih centralnih bank zbira potrebne statisti čne informacije od pristojnih nacionalnih
organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. V ta namen sodeluje z institucijami, organi, uradiC 310/226 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
ali agencijami Unije in s pristojnimi organi dr žavčlanic ali tretjih dr žav ter z mednarodnimi
organizacijami.
(2) Nacionalne centralne banke izvajajo naloge iz prej šnjega odstavka, kolikor je najbolj mogo če.
(3) Kadar je to potrebno, Evropska centralna banka prispeva k usklajevanju pravil in obi čajnih
postopkov glede zbiranja, urejanja in razpoš iljanja statisti čnih podatkov s podro čij v okviru njenih
pooblastil.
(4) Svet v skladu s postopkom iz 41. člena tega statuta opredeli fizične in pravne osebe, ki so
obvezane poro čati, pravila o zaupnosti in ustrezne izvr šilne dolo čbe.
6.člen
Mednarodno sodelovanje
(1) Na podro čju mednarodnega sodelovanja, ki vklju čuje naloge, zaupane Evropskemu sistemu
centralnih bank, Evropska centralna banka odlo čaon a činu zastopanosti Evropskega sistema
centralnih bank.(2) Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke, če jim Evropska centralna banka to
odobri, lahko sodelujejo v mednarodnih denarnih institucijah.
(3) Prvi in drugi odstavek tega člena ne vplivata na III-196. člen Ustave.
III. POGLAVJE
ORGANIZACIJA EVROPSKEGA SISTEMA CENTRALNIH BANK
7.člen
Neodvisnost
V skladu s III-188. členom Ustave ne smejo niti Evropska centralna banka niti nacionalne centralne
banke, pa tudi noben član njihovih organov odlo čanja pri izvajanju pooblastil ter opravljanju nalog in
dolžnosti po Ustavi in tem statutu zahtevati ali sprejemati navodil od institucij, organov, uradov ali
agencij Unije, vlad dr žavčlanic ali katerih koli drugih organov. Institucije, organi, uradi ali agencije
Unije ter vlade dr žavčlanic se obvezujejo, da bodo to na čelo spoš tovali in ne bodo posku šali vplivati
načlane organov odlo čanja Evropske centralne banke ali nacionalnih centralnih bank pri opravljanju
njihovih nalog.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/227
8.člen
Sploš no na čelo
Evropski sistem centralnih bank vodijo organi odlo čanja Evropske centralne banke.
9.člen
Evropska centralna banka
(1) Evropska centralna banka, ki ima v skladu s tretjim odstavkom I-30. člena Ustave pravno
osebnost, ima v vsaki dr žavičlanici kar naj širšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim
osebam priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko banka pridobiva premi čnine in nepremi čnine
ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.
(2) Evropska centralna banka zagotovi, da se naloge, ki jih ima Evropski sistem centralnih bank po
drugem, tretjem in petem odstavku III-185. člena Ustave, izvajajo z njeno lastno dejavnostjo v skladu
s tem statutom ali prek nacionalnih centralnih bank v skladu s prvim odstavkom 12. člena in
14.členom tega statuta.
(3) V skladu s prvim odstavkom III-187. člena Ustave sta organa odlo čanja Evropske centralne
banke Svet Evropske centralne banke in Izvr šilni odbor.
10.člen
Svet Evropske centralne banke
(1) V skladu s prvim odstavkom III-382. člena Ustave sestavljajo Svet Evropske centralne banke
člani Izvr šilnega odbora Evropske centralne banke in guvernerji nacionalnih centralnih bank
državčlanic brez posebne ureditve iz III-197. člena Ustave.
(2) Vsak član Sveta Evropske centralne banke ima en glas. Od dne, ko število članov Sveta Evropske
centralne banke prese že 21, ima vsak član Izvr šilnega odbora en glas in je število guvernerjev z
glasovalno pravico 15. Te glasovalne pravice se dodelijo in rotirajo na naslednji na čin:
a) od dne, ko število guvernerjev prese že 15 in dokler ne dose žeštevila 22, so guvernerji razdeljeni
v dve skupini glede na razvrstitev velikosti dele žad r žave članice zadevne nacionalne centralne
banke v agregatnem bruto doma čem proizvodu po tr žnih cenah in v skupni agregatni bilanci
stanja denarnih finan čnih institucij dr žavčlanic, katerih valuta je euro. Dele ži v agregatnem bruto
doma čem proizvodu po trž nih cenah oziroma v skupni zbirni bilanci stanja denarnih finan čnih
institucij so ponderirani s 5/6 oziroma z 1/6. Prvo skupino sestavlja pet guvernerjev in drugoskupino preostali guvernerji. Pogostost glasovalnih pravic guvernerjev, razporejenih v prvo
skupino, ne sme biti manj ša od pogostosti glasovalnih pravic guvernerjev druge skupine. Ob
upoštevanju prejš njega stavka se prvi skupini dodelijo štiri glasovalne pravice in drugi skupini
enajst glasovalnih pravic;C 310/228 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
b) od dne, ko število guvernerjev dose že 22, so guvernerji razdeljeni v tri skupine skladno z
razvrstitvijo na podlagi meril, ki jih dolo čat o čka a) tega odstavka. Prvo skupino sestavlja pet
guvernerjev in se ji dodelijo štiri glasovalne pravice. Drugo skupino sestavlja polovica skupnega
števila guvernerjev, pri čemer se deli zaokro žijo navzgor na najbli žje celo število, in se ji dodeli
osem glasovalnih pravic. Tretjo skupino sestavljajo preostali guvernerji in se ji dodeli tri
glasovalne pravice;
c) v vsaki posamezni skupini imajo guvernerji glasovalne pravice enako dolgo;
d) za izra čun dele žev v agregatnem bruto doma čem proizvodu po trž nih cenah se uporabi drugi
odstavek 29. člena tega statuta. Skupna agregatna bilanca stanja denarnih finan čnih institucij se
izračuna v skladu s statisti čnim okvirom, ki se v Uniji uporablja v času izračuna;
e)če se agregatni bruto doma či proizvod po trž nih cenah prilagodi v skladu s tretjim odstavkom
29. člena tega statuta, ali čes ep o v e čaštevilo guvernerjev, se v skladu z na čeli, ki jih dolo čat a
pododstavek, prilagodi velikost in/ali sestava skupin;
f) Svet Evropske centralne banke, ki odlo ča z dvotretjinsko ve čino vseh svojih članov z ali brez
glasovalne pravice, sprejme vse ukrepe, potrebne za uresni čevanje na čel, ki jih dolo čat a
pododstavek, in lahko odlo či, da se začetek sistema rotacije prelo ži do datuma, ko število
guvernerjev prese že1 8 .
Pravica do glasovanja se uresni čuje osebno. Ne glede na to pravilo je lahko v poslovniku iz tretjega
odstavka 12. člena tega statuta dolo čeno, da lahko člani Sveta Evropske centralne banke glasujejo po
telekonferenci. Ta poslovnik tudi dolo ča, da lahko član Sveta Evropske centralne banke, ki dalj šičas
ne more biti navzo čna sejah Sveta Evropske centralne banke, imenuje namestnika kot člana Sveta
Evropske centralne banke.
Določbe prvega in drugega pododstavka tega odstavka ne vplivajo na glasovalne pravice vseh članov
Sveta Evropske centralne banke z ali brez glasovalne pravice po tretjem odstavku in drugem in
tretjem odstavku 40. člena tega statuta. Če v tem statutu ni dolo čeno druga če, Svet Evropske
centralne banke odlo ča z navadno ve čino članov, ki imajo glasovalno pravico. Pri neodloč enem izidu
glasovanja ima predsednik odlo čilni glas.
Svet Evropske centralne banke je sklep čen, če sta navzo či dve tretjini članov, ki imajo glasovalno
pravico. Če svet ni sklep čen, lahko predsednik skli če izredno sejo, na kateri se odlo čitve sprejmejo ne
glede na sklep čnost.
(3) Za vse odlo čitve, ki se sprejemajo v skladu z 28., 29., 30., 32., 33. in 49. členom tega statuta, se
glasovi v Svetu Evropske centralne banke ponderirajo v skladu z dele žem nacionalnih centralnih bank
v vpisanem kapitalu Evropske centralne banke. Vrednost ponderjev, ki jih imajo glasovi članov
Izvršilnega odbora, je enaka ni č. Odlo čitev, za katero je potrebna kvalificirana ve čina, je sprejeta, če
glasovi, oddani v njeno podporo, zastopajo vsaj dve tretjini vpisanega kapitala Evropske centralne
banke in vsaj polovico delnič arjev. Guverner, ki ne more biti navzo č, lahko imenuje namestnika, da
odda njegov ponderirani glas.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/229
(4) Seje so tajne. Svet Evropske centralne banke se lahko odlo či, da rezultate svojih posvetovanj
objavi.
(5) Svet Evropske centralne banke se sestane vsaj desetkrat na leto.
11.člen
Izvršilni odbor
(1) V skladu s prvim pododstavkom drugega odstavka III-382. člena Ustave sestavljajo Izvr šilni
odbor predsednik, podpredsednik in štirje drugi člani.
Člani opravljajo svoje naloge polni delovni čas. Člani ne smejo opravljati nobene druge poklicne
dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne, razen če to izjemoma odobri Svet Evropske centralne
banke.
(2) V skladu z drugim odstavkom III-382. člena Ustave predsednika, podpredsednika in druge člane
Izvršilnega odbora imenuje Evropski svet s kvalificirano ve čino, na priporo čilo Sveta, po predhodnem
posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom Evropske centralne banke med osebami, ki imajo
ugled in poklicne izku šnje na denarnem ali ban čnem podro čju.
Mandat članov je osem let in ne morejo biti ponovno imenovani.
Samo dr žavljani dr žavčlanic so lahko člani Izvr šilnega odbora.
(3) Pogoji za zaposlitev članov Izvr šilnega odbora, zlasti njihove plače, pokojnine in drugi prejemki
socialne varnosti, so predmet pogodb z Evropsko centralno banko in jih dolo či Svet Evropske
centralne banke na predlog odbora, sestavljenega iz treh članov, ki jih imenuje Svet Evropske
centralne banke, in treh članov, ki jih imenuje Svet. Člani Izvr šilnega odbora nimajo pravice glasovati
o zadevah iz tega odstavka.
(4) Čečlan Izvr šilnega odbora ne izpolnjuje ve čpogojev za opravljanje svojih dol žnosti ali čej e
zagre šil huj šok r šitev, ga lahko Sodi šče na predlog Sveta Evropske centralne banke ali Izvr šilnega
odbora razre ši.
(5) Vsi osebno navzoči člani Izvr šilnega odbora imajo pravico glasovati in imajo v ta namen en glas.
Če ni dolo čeno druga če, odlo ča Izvr šilni odbor z navadno ve čino oddanih glasov. Pri neodlo čenem
izidu glasovanja ima predsednik odlo čilni glas. Nač in glasovanja je dolo čen v poslovniku iz tretjega
odstavka 12. člena tega statuta.
(6) Izvr šilni odbor je odgovoren za teko če poslovanje Evropske centralne banke.
(7) Prosto mesto v Izvr šilnem odboru se zapolni z imenovanjem novega člana v skladu z drugim
odstavkom tega člena.C 310/230 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
12. člen
Odgovornosti organov odlo čanja
(1) Svet Evropske centralne banke sprejema smernice in odlo čitve, potrebne za izvajanje nalog, ki
so zaupane Evropskemu sistemu centralnih bank v skladu z Ustavo in tem statutom. Svet Evropske
centralne banke oblikuje denarno politiko Unije, ki po potrebi vklju čuje odlo čitve glede bli žnjih
denarnih ciljev, klju čnih obrestnih mer in zagotavljanja rezerv v Evropskem sistemu centralnih
bank, ter oblikuje potrebne smernice za njihovo izvajanje.
Izvršilni odbor izvaja denarno politiko v skladu s smernicami in odlo čitvami, ki jih sprejme
Svet Evropske centralne banke. Pri tem Izvr šilni odbor daje potrebna navodila nacionalnim
centralnim bankam. Poleg tega lahko Izvr šilni odbor dobi nekatera prenesena pooblastila, kadar Svet
Evropske centralne banke tako odlo či.
Kolikor je mo žno in ustrezno ter ne glede na dolo čbe tega člena nalo ži Evropska centralna banka
nacionalnim centralnim bankam opravljanje poslov, ki so sestavni del nalog Evropskega sistema
centralnih bank.
(2) Izvr šilni odbor je odgovoren za pripravo sej Sveta Evropske centralne banke.
(3) Svet Evropske centralne banke sprejme poslovnik, ki dolo ča notranjo organizacijo Evropske
centralne banke in njenih organov odlo čanja.
(4) Svet Evropske centralne banke opravlja svetovalne funkcije iz 4. člena tega statuta.
(5) Svet Evropske centralne banke sprejema odlo čitve iz 6. člena tega statuta.
13.člen
Predsednik
(1) Predsednik ali v njegovi odsotnosti podpredsednik predseduje Svetu Evropske centralne banke
in Izvr šilnemu odboru Evropske centralne banke.
(2) Ne glede na dolo čbe 38. člena tega statuta predsednik ali oseba, ki jo imenuje predsednik,
zastopa Evropsko centralno banko navzven.
14.člen
Nacionalne centralne banke
(1) V skladu s III-189. členom Ustave vsaka dr žava članica zagotovi, da je njena nacionalna
zakonodaja, vklju čno s statutom nacionalne centralne banke, zdru žljiva z Ustavo in tem statutom.
(2) V statutih nacionalnih centralnih bank se zlasti dolo či, da mandat guvernerja nacionalne
centralne banke ni kraj ši od petih let.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/231
Guverner je lahko razre šen funkcije le, če ne izpolnjuje ve čpogojev, ki se zahtevajo za opravljanje
njegovih dol žnosti, ali če je zagre šil huj šok ršitev. Zadevni guverner ali Svet Evropske centralne banke
lahko zaradi kr šitve Ustave ali katerega koli pravnega pravila o njeni uporabi tak šno odlo čitev
predlo ži Sodi šču. Tak postopek se mora spro žiti v roku dveh mesecev od objave odlo čitve ali njenega
uradnega obvestila tož niku, če tega ni bilo, pa od dne, ko je zanjo izvedel.
(3) Nacionalne centralne banke so sestavni del Evropskega sistema centralnih bank in delujejo v
skladu s smernicami in navodili Evropske centralne banke. Svet Evropske centralne banke stori vse
potrebno za zagotovitev upo števanja smernic in navodil Evropske centralne banke ter zahteva, da se
mu dajo vse potrebne informacije.
(4) Nacionalne centralne banke lahko opravljajo tudi funkcije, ki niso navedene v tem statutu, razen
če Svet Evropske centralne banke z dvotretjinsko ve čino oddanih glasov ugotovi, da so te funkcije v
nasprotju s cilji in nalogami Evropskega sistema centralnih bank. Te funkcije, ki jih nacionalnecentralne banke izvajajo na lastno odgovornost in zanje same jam čijo, ne veljajo za sestavni del
funkcij Evropskega sistema centralnih bank.
15.člen
Obveznosti poro čanja
(1) Evropska centralna banka pripravlja in objavlja poroč ila o dejavnostih Evropskega sistema
centralnih bank najmanj četrtletno.
(2) Vsak teden se objavi konsolidirani ra čunovodski izkaz Evropskega sistema centralnih bank.
(3) V skladu s tretjim odstavkom III-383. člena Ustave Evropska centralna banka naslovi letno
poro čilo o dejavnostih Evropskega sistema centralnih bank ter o denarni politiki preteklega in
teko čega leta na Evropski parlament, Evropski svet, Svet in Komisijo.
(4) Poro čila in izkazi iz tega člena so vsem zainteresiranim strankam na voljo brezpla čno.
16.člen
Bankovci
V skladu s prvim odstavkom III-186. člena Ustave ima Svet Evropske centralne banke izključ no
pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. Bankovce lahko izdajajo Evropska centralna banka
in nacionalne centralne banke. Samo bankovci, ki jih izdajajo Evropska centralna banka in nacionalne
centralne banke, so zakonito pla čilno sredstvo v Uniji.C 310/232 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Evropska centralna banka, kolikor je najbolj mogo če, upo števa obstoje če postopke glede izdajanja in
oblikovanja bankovcev.
IV. POGLAVJE
DENARNE FUNKCIJE IN POSLOVANJE EVROPSKEGA SISTEMA CENTRALNIH BANK
17.člen
Računi pri Evropski centralni banki in nacionalnih centralnih bankah
Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke lahko za opravljanje svojega poslovanja
odpirajo ra čune za kreditne institucije, osebe javnega prava in druge udele žence na trgu ter
sprejemajo premo ženje za zavarovanje terjatev, vklju čno z nematerializiranimi vrednostnimi papirji.
18.člen
Operacije odprtega trga in kreditni posli
(1) Za doseganje ciljev Evropskega sistema centralnih bank in za izvajanje njegovih nalog lahkoEvropska centralna banka in nacionalne centralne banke:
a) posredujejo na finan čnih trgih z dokon čnimi nakupi in prodajami (promptno in terminsko) ali z
začasno prodajo in s posojanjem ali izposojanjem terjatev in trž nih instrumentov, izra ženih v
eurih ali drugih valutah, pa tudi plemenitih kovin;
b) sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udele ženci na trgu na podlagi
ustreznega zavarovanja posojil.
(2) Evropska centralna banka dolo či splo šna na čela za operacije odprtega trga in kreditne posle, ki
jih izvaja sama ali nacionalne centralne banke, vklju čno z na čeli glede objave pogojev, pod katerimi
so pripravljene sklepati posle.
19.člen
Obvezne rezerve
(1) Z upo števanjem 2. člena tega statuta lahko Evropska centralna banka od kreditnih institucij s
sede žem v dr žavah članicah zahteva, da imajo v skladu s cilji denarne politike obvezne rezerve pri
Evropski centralni banki in nacionalnih centralnih bankah. Na čin izra čuna in dolo čitev zahtevane
višine lahko opredeli Svet Evropske centralne banke. V primeru ugotovljenih krš itev ima Evropska
centralna banka pravico zara čunati zamudne obresti in nalo žiti druge sankcije s primerljivim
učinkom.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/233
(2) Za uporabo tega člena Svet v skladu s postopkom iz 41. člena tega statuta dolo či osnovo za
obvezne rezerve ter najvi šja dopustna razmerja med temi rezervami in njihovo osnovo, pa tudi
ustrezne sankcije za kr šitve.
20. člen
Drugi instrumenti denarnega nadzora
Svet Evropske centralne banke lahko z dvotretjinsko ve čino oddanih glasov odlo či o uporabi drugih
operativnih metod denarnega nadzora, ki se mu zdijo primerne, ob upo števanju 2. člena tega statuta.
Svet v skladu s postopkom iz 41. člena tega statuta dolo či podro čje uporabe teh metod, če te nalagajo
obveznosti tretjim osebam.
21.člen
Poslovanje s subjekti javnega prava
(1) V skladu s III-181. členom Ustave so prepovedane prekora čitve pozitivnega stanja na ra čunu ali
druge oblike kreditov pri Evropski centralni banki ali pri nacionalnih centralnih bankah v korist
institucij, organov, uradov ali agencij Unije, institucionalnih enot centralne, regionalne ali lokalne
ravni dr žave ter drugih oseb javnega prava ali v korist javnih podjetij dr žavčlanic. Prav tako je
prepovedano, da bi Evropska centralna banka ali nacionalne centralne banke neposredno od njih
kupovale dol žniške instrumente.
(2) Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke lahko nastopajo kot fiskalni agenti zaosebe iz prejš njega odstavka.
(3) Določbe tega člena se ne uporabljajo za kreditne institucije v javni lasti, ki jih nacionalne
centralne banke in Evropska centralna banka pri zagotavljanju rezerv s strani centralnih bank
obravnavajo enako kakor zasebne kreditne institucije.
22. člen
Klirin ški in pla čilni sistemi
Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo mo žnosti in Evropska
centralna banka lahko sprejme predpise za zagotovitev u činkovitih in zanesljivih klirinš kih in
plačilnih sistemov znotraj Unije in s tretjimi dr žavami.C 310/234 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
23. člen
Poslovanje s tujino
Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke lahko:
a) vzpostavljajo odnose s centralnimi bankami in finan čnimi institucijami v drugih dr žavah ter,
kadar je primerno, z mednarodnimi organizacijami;
b) kupujejo in prodajajo promptno in terminsko vse vrste deviznih sredstev in plemenitih kovin;
izraz „devizna sredstva “zajema vrednostne papirje in vsa druga sredstva v valuti katere koli
države ali obra čunski enoti ter v kateri koli obliki;
c) imajo in upravljajo sredstva iz tega člena;
d) opravljajo vse vrste ban čnih poslov s tretjimi dr žavami in mednarodnimi organizacijami, tudi
najemanje in dajanje posojil.
24.člen
Drugo poslovanje
Poleg poslov, ki izhajajo iz njihovih nalog, lahko Evropska centralna banka in nacionalne centralne
banke sklepajo posle za svoje upravne namene ali za svoje zaposlene.
V. POGLAVJE
BONITETNI NADZOR
25. člen
Bonitetni nadzor
(1) Evropska centralna banka lahko svetuje o podro čju uporabe in izvajanju pravno zavezujo čih
aktov Unije, ki se nana šajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij ter na stabilnost finan čnega
sistema, Svetu, Komisiji in pristojnim organom dr žavčlanic, ti pa jo o teh vpra šanjih lahko tudi
zaprosijo za mnenje.
(2) V skladu z evropskimi zakoni iz šestega odstavka III-185. člena Ustave lahko Evropska centralna
banka izvaja posebne naloge v zvezi s politikami bonitetnega nadzora kreditnih in drugih finan čnih
institucij, z izjemo zavarovalnic.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/235
VI. POGLAVJE
FINAN ČNE DOLO ČBE EVROPSKEGA SISTEMA CENTRALNIH BANK
26. člen
Finan čna poro čila
(1) Poslovno leto se za Evropsko centralno banko in za nacionalne centralne banke za čne prvega
dne januarja in kon ča zadnji dan decembra.
(2) Letne ra čunovodske izkaze Evropske centralne banke pripravi Izvr šilni odbor v skladu z na čeli,
ki jih dolo či Svet Evropske centralne banke. Potem ko jih odobri Svet Evropske centralne banke, se
objavijo.
(3) Izvr šilni odbor za potrebe analiz in upravljanja pripravi konsolidirano bilanco stanja Evropskega
sistema centralnih bank, ki zajema tista sredstva in obveznosti nacionalnih centralnih bank, ki
spadajo v pristojnost Evropskega sistema centralnih bank.
(4) Za uporabo tega člena sprejme Svet Evropske centralne banke potrebna pravila za
standardiziranje ra čunovodstva in poro čanja o poslovanju nacionalnih centralnih bank.
27.člen
Revizija
(1) Revizijo ra čunovodskih izkazov Evropske centralne banke in nacionalnih centralnih bank
opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet Evropske centralne banke in potrdi Svet.
Revizorji so poobla ščeni za pregled vseh poslovnih knjig in ra čunov Evropske centralne banke in
nacionalnih centralnih bank ter za pridobivanje celovitih informacij o njihovem poslovanju.
(2) III-384. člen Ustave se uporablja samo za preverjanje u činkovitosti upravljanja Evropske
centralne banke.
28. člen
Kapital Evropske centralne banke
(1) Kapital Evropske centralne banke zna ša 5 milijard eurov. Kapital se lahko pove ča z zneski, ki jih
z evropskim sklepom Svet Evropske centralne banke dolo či s kvalificirano ve čino iz tretjega odstavka
10. člena tega statuta v mejah in pod pogoji, dolo čenimi s strani Sveta skladno s postopkom iz
41.člena tega statuta.
(2) Nacionalne centralne banke so edini vpisniki in lastniki kapitala Evropske centralne banke.
Vpisovanje kapitala se izvede po klju ču, dolo čenem v skladu s 29. členom tega statuta.C 310/236 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Svet Evropske centralne banke s kvalificirano ve čino iz tretjega odstavka 10. člena dolo či, koliko
kapitala in v kak šni obliki se vpla ča.
(4) Dele žev nacionalnih centralnih bank v vpisanem kapitalu Evropske centralne banke razen v
primeru iz petega odstavka tega člena ni mogo če prenesti, zastaviti ali zaseč i.
(5) Če se klju čiz 29. člena tega statuta prilagodi, nacionalne centralne banke izvedejo medsebojni
prenos kapitalskih dele žev v obsegu, ki zagotavlja, da je razdelitev kapitalskih dele žev skladna s
prilagojenim klju čem. Svet Evropske centralne banke dolo či pogoje za te prenose.
29. člen
Ključza vpis kapitala
(1) Klju čza vpis kapitala Evropske centralne banke, ki je bil prvi čdolo čen leta 1998 ob ustanovitvi
Evropskega sistema centralnih bank, se dolo či tako, da se vsaki nacionalni centralni banki dodeli
ponder v tem klju ču, ki je enak vsoti:
—50 % dele ža zadevne dr žave članice v prebivalstvu Unije v predzadnjem letu pred ustanovitvijo
Evropskega sistema centralnih bank;
—50 % dele ža zadevne dr žave članice v bruto doma čem proizvodu Unije po tr žnih cenah iz
zadnjih petih let pred predzadnjim letom pred ustanovitvijo Evropskega sistema centralnih bank.
Odstotek se zaokro ži navzgor ali navzdol na najbli žji mnogokratnik 0,0001 odstotne to čke.
(2) Statisti čne podatke za uporabo tega člena da na razpolago Komisija v skladu s pravili, ki jih
sprejme Svet po postopku iz 41. člena tega statuta.
(3) Ponderji, dolo čeni za nacionalne centralne banke, se po ustanovitvi Evropskega sistema
centralnih bank prilagodijo vsakih pet let po analogiji s prvim odstavkom tega člena. Prilagojeni klju č
se
uporablja z u činkom od prvega dne naslednjega leta.
(4) Svet Evropske centralne banke sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena.
30. člen
Prenos deviznih rezerv na Evropsko centralno banko
(1) Ne glede na dolo čbe 28. člena tega statuta nacionalne centralne banke zagotovijo Evropski
centralni banki devizne rezerve do zneska v protivrednosti 50 milijard eurov, kar ne vklju čuje valut
državčlanic, eurov, rezervnih pozicij pri Mednarodnem denarnem skladu in posebnih pravic črpanja.
Svet Evropske centralne banke dolo či sorazmerje, po katerem jih Evropska centralna banka pozove k
vpla čilu. Evropska centralna banka je polno upravi čena imeti in upravljati devizne rezerve, ki so
nanjo prenesene, ter jih uporabljati za namene, dolo čene s tem statutom.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/237
(2) Prispevek posamezne nacionalne centralne banke se dolo či sorazmerno z njenim delež em v
vpisanem kapitalu Evropske centralne banke.
(3) Evropska centralna banka prizna vsaki nacionalni centralni banki terjatev v vi šini njenega
prispevka. Svet Evropske centralne banke dolo či denominacijo in obrestovanje teh terjatev.
(4) V skladu z drugim odstavkom tega člena lahko Evropska centralna banka zahteva dodatne
devizne rezerve nad mejo, dolo čeno v prvem odstavku tega člena, v mejah in pod pogoji, ki jih dolo či
Svet v skladu s postopkom iz 41. člena tega statuta.
(5) Evropska centralna banka lahko ima in upravlja rezervne pozicije pri Mednarodnem denarnem
skladu in posebne pravice črpanja ter omogo ča zdru ževanje teh sredstev.
(6) Svet Evropske centralne banke sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena.
31.člen
Devizne rezerve nacionalnih centralnih bank
(1) Nacionalne centralne banke lahko opravljajo posle pri izpolnjevanju svojih obveznosti domednarodnih organizacij v skladu s 23. členom tega statuta.
(2) Za vse drugo poslovanje z deviznimi rezervami, ki ostanejo v nacionalnih centralnih bankah poprenosih iz prej šnjega člena, in za transakcije, ki jih opravijo dr žavečlanice z operativnimi deviznimi
sredstvi, je nad mejo, ki se dolo či v okviru tretjega odstavka tega člena, potrebna odobritev Evropske
centralne banke, da se zagotovi skladnost s politiko deviznega te čaja in denarno politiko Unije.
(3) Svet Evropske centralne banke izda smernice za olaj šanje tega poslovanja.
32. člen
Razporeditev denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank
(1) Prihodki, ki jih ustvarjajo nacionalne centralne banke pri izvajanju nalog denarne politikeEvropskega sistema centralnih bank (v nadaljnjem besedilu „denarni prihodki “), se na koncu vsakega
poslovnega leta razporedijo v skladu z določbami tega člena.
(2) Vi šina denarnih prihodkov vsake nacionalne centralne banke je enaka njenemu letnemu
prihodku, ustvarjenemu iz sredstev, ki jih ima nasproti bankovcem v obtoku in vlogam kreditnih
institucij. Ta sredstva nacionalne centralne banke namensko razporedijo v skladu s smernicami, ki jih
pripravi Svet Evropske centralne banke.C 310/238 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Če Svet Evropske centralne banke po za četku tretje faze presodi, da struktura bilanc stanja
nacionalnih centralnih bank ne dovoljuje uporabe prej šnjega odstavka, lahko Svet Evropske centralne
banke ne glede na prejš nji odstavek s kvalificirano ve čino odlo či, da se za obdobje najve čpetih let
denarni prihodki izra čunavajo po druga čni metodi.
(4) Znesek denarnih prihodkov nacionalne centralne banke se zmanj ša za znesek obresti, ki jih ta
nacionalna centralna banka pla ča za vloge, prejete od kreditnih institucij v skladu z 19. členom tega
statuta.
Svet Evropske centralne banke lahko odlo či, da se nacionalnim centralnim bankam izpla ča
odškodnina za stro ške, nastale z izdajanjem bankovcev, ali v izjemnih okoli ščinah od škodnina za
posebne izgube, nastale pri poslih denarne politike, ki jih opravljajo za Evropski sistem centralnih
bank. Pla čilo odš kodnine se izvede v obliki, ki je po presoji Sveta Evropske centralne banke primerna.
Te zneske je mogo če pobotati z denarnimi prihodki nacionalnih centralnih bank.
(5) Vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank se razporedi nacionalnim centralnim
bankam sorazmerno z njihovimi vpla čanimi dele ži v kapitalu Evropske centralne banke, ob
upoštevanju kakr šne koli odlo čitve, ki jo sprejme Svet Evropske centralne banke v skladu z drugim
odstavkom 33. člena tega statuta.
(6) Obračun in poravnavo zneskov, ki so posledica razporeditve denarnih prihodkov, izvede
Evropska centralna banka v skladu s smernicami Sveta Evropske centralne banke.
(7) Svet Evropske centralne banke sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena.
33. člen
Razporeditev čistih dobič kov in izgub Evropske centralne banke
(1) Čisti dobi ček Evropske centralne banke se prenese po naslednjem zaporedju:
a) znesek, ki ga dolo či Svet Evropske centralne banke in ki ne sme presegati 20 % čistega dobi čka, se
prenese v splo šni rezervni sklad najve čdo vi šine, ki je enaka 100 % kapitala;
b) preostali čisti dobi ček se razdeli med delni čarje Evropske centralne banke sorazmerno z
njihovimi vpla čanimi dele ži.
(2) Če ima Evropska centralna banka izgubo, se primanjkljaj pokrije iz splo šnega rezervnega sklada
Evropske centralne banke in po potrebi na podlagi odlo čitve Sveta Evropske centralne banke iz
denarnih prihodkov v dolo čenem poslovnem letu sorazmerno z vi šino in do vi šine zneskov,
porazdeljenih nacionalnim centralnim bankam v skladu s petim odstavkom prej šnjega člena.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/239
VII. POGLAVJE
SPLO ŠNE DOLO ČBE
34. člen
Pravni akti
(1) V skladu s III-190. členom Ustave Evropska centralna banka sprejema:
a) evropske uredbe, kolikor so potrebne za izvajanje nalog, opredeljenih v prvi to čki prvega
odstavka 3. člena, v prvem odstavku 19. člena, 22. členu ali drugem odstavku 25. člena tega
statuta, in v primerih, ki se dolo čijo v evropskih uredbah in sklepih iz 41. člena tega statuta;
b) evropske sklepe, ki so potrebni za izvajanje nalog, zaupanih Evropskemu sistemu centralnih bank
v skladu z Ustavo in tem statutom;
c) priporočila in mnenja.
(2) Evropska centralna banka se lahko odlo či, da svoje evropske sklepe, priporočila in mnenja
objavi.
(3) V mejah in pod pogoji, ki jih Svet sprejme po postopku iz 41. člena tega statuta, ima Evropska
centralna banka pravico nalo žiti globe in periodi čne denarne kazni podjetjem, ki ne izpolnjujejo
obveznosti iz njenih evropskih uredb in sklepov.
35. člen
Sodni nadzor in z njim povezane zadeve
(1) Sodi šče Evropske unije preverja ali razlaga dejanja ali opustitve dejanj Evropske centralne banke
v primerih in pod pogoji, dolo čenimi z Ustavo. Evropska centralna banka lahko spro ži postopek v
primerih in pod pogoji, dolo čenimi z Ustavo.
(2) Spore med Evropsko centralno banko na eni strani in njenimi upniki, dol žniki ali drugimi
osebami na drugi re šujejo pristojna nacionalna sodišč a, razen kadar je bila pristojnost prenesena na
Sodi šče Evropske unije.
(3) Za Evropsko centralno banko velja ureditev odgovornosti iz III-431. člena Ustave. Odgovornost
nacionalnih centralnih bank je dolo čena z nacionalnimi predpisi.
(4) Sodi šče Evropske unije je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitra žne klavzule v
pogodbah, ki jih sklene Evropska centralna banka ali ki so sklenjene v njenem imenu, ne glede na to,
ali jih ureja javno ali zasebno pravo.C 310/240 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(5) Odlo čitev Evropske centralne banke o vlo žitvi to žbe pri Sodi šču Evropske unije sprejme Svet
Evropske centralne banke.
(6) Sodi šče Evropske unije je pristojno za re ševanje sporov glede izpolnjevanja obveznosti, ki jih
nacionalnim centralnim bankam nalagata Ustava in ta statut. Če Evropska centralna banka meni, da
nacionalna centralna banka ni izpolnila obveznosti po Ustavi in tem statutu, poda o zadevi
obrazlo ženo mnenje, potem ko je tej nacionalni centralni banki omogo čila, da predlo ži svoje
pripombe. Če zadevna nacionalna centralna banka ne ravna v skladu z mnenjem v roku, ki ga dolo či
Evropska centralna banka, lahko slednja zadevo predlo ži Sodi šču Evropske unije.
36. člen
Zaposleni
(1) Svet Evropske centralne banke na predlog Izvr šilnega odbora dolo či pogoje za zaposlitev v
Evropski centralni banki.
(2) Sodi šče Evropske unije je pristojno za re ševanje vseh sporov med Evropsko centralno banko in
njenimi uslu žbenci v mejah in pod pogoji, ki so dolo čeni v pogojih za zaposlitev.
37.člen
Poslovna skrivnost
(1) Člani organov odlo čanja in zaposleni Evropske centralne banke in nacionalnih centralnih bank
tudi po prenehanju opravljanja svojih dol žnosti ne smejo razkriti informacij, za katere velja
obveznost varovanja poslovne skrivnosti.(2) Za osebe z dostopom do podatkov, ki so predmet pravno zavezujo čega akta Unije, ki nalaga
obveznosti varovanja skrivnosti, velja ta obveznost.
38. člen
Podpisniki
V razmerjih do tretjih oseb zavezuje Evropsko centralno banko vsako dejanje predsednika ali dveh
članov Izvr šilnega odbora ali podpis dveh zaposlenih Evropske centralne banke, ki ju predsednik
ustrezno pooblasti za podpisovanje v imenu Evropske centralne banke.
39. člen
Privilegiji in imunitete
Evropska centralna banka u živa na ozemlju dr žavčlanic privilegije in imunitete, ki so potrebni za
izvajanje njenih nalog, pod pogoji, dolo čenimi s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske
unije.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/241
VIII. POGLAVJE
SPREMEMBA STATUTA IN DOPOLNILNA PRAVILA
40. člen
Poenostavljeni postopek spreminjanja
(1) V skladu s tretjim odstavkom III-187. člena Ustave se lahko prvi, drugi in tretji odstavek 5. člena,
17. in 18. člen, prvi odstavek 19. člena, 22., 23., 24. in 26. člen, drugi, tretji, četrti in šesti odstavek
32.člena, to čka a) prvega odstavka 33. člena in 36. člen tega statuta spremeni z evropskim zakonom:
a) na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko ali
b) na priporočilo Evropske centralne banke in po posvetovanju s Komisijo.(2) Drugi odstavek 10. člena tega statuta se lahko spremeni s soglasnim evropskim sklepom
Evropskega sveta na priporo čilo Evropske centralne banke in po posvetovanju z Evropskim
parlamentom in Komisijo ali na priporoč ilo Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom
in Evropsko centralno banko. Te spremembe za čnejo veljati šele, ko jih odobrijo dr žave članice v
skladu s svojimi ustavnimi pravili.(3) Za priporo čilo, ki ga pripravi Evropska centralna banka po tem členu, je potrebna soglasna
odlo čitev Sveta Evropske centralne banke.
41.člen
Dopolnilna pravila
V skladu s četrtim odstavkom III ‑187. člena Ustave Svet sprejme evropske uredbe in sklepe, s katerimi
dolo či ukrepe iz 4. člena, četrtega odstavka 5. člena, drugega odstavka 19. člena, 20. člena, prvega
odstavka 28. člena, drugega odstavka 29. člena, četrtega odstavka 30. člena in tretjega odstavka
34. člena tega statuta. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom:
a) bodisi na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko alib) na priporočilo Evropske centralne banke in po posvetovanju s Komisijo.C 310/242 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
IX. POGLAVJE
PREHODNE IN DRUGE DOLO ČBE ZA EVROPSKI SISTEM CENTRALNIH BANK
42. člen
Splošne dolo čbe
(1) Zaradi posebne ureditve iz prvega odstavka III ‑197. člena Ustave se zadevni dr žavičlanici ne
dodeljujejo pravice ali nalagajo obveznosti z naslednjimi členi tega statuta: 3. in 6. členom, drugim
odstavkom 9., prvim odstavkom 12. in tretjim odstavkom 14. člena, 16., 18., 19., 20., 22. in
23. členom, drugim odstavkom 26. člena in 27., 30., 31., 32., 33., 34. in 50. členom.
(2) Centralne banke dr žavčlanic s posebno ureditvijo, kot so opredeljene v prvem odstavku III-197.
Ustave, ohranijo pristojnosti na podro čju denarne politike v skladu z nacionalnim pravom.
(3) Skladno z drugim pododstavkom drugega odstavka III-197. člena Ustave izraz „državečlanice “v
3.členu, drugem odstavku 11. člena in 19. členu tega statuta pomeni dr žavečlanice, katerih valuta je
euro.
(4) Izraz „nacionalne centralne banke “v drugem odstavku 9. člena, drugem in tretjem odstavku
10.člena, prvem odstavku 12. člena, 16., 17., 18., 22., 23., 27., 30., 31. in 32. členu, drugem odstavku
33. člena ter 50. členu tega statuta pomeni centralne banke dr žavčlanic, katerih valuta je euro.
(5) V tretjem odstavku 10. člena in prvem odstavku 33. člena tega statuta izraz „delni čarji“pomeni
nacionalne centralne banke dr žavčlanic, katerih valuta je euro.
(6)
V tretjem odstavku 10. člena in drugem odstavku 30. člena tega statuta izraz „vpisani kapital“
pomeni kapital Evropske centralne banke, ki so ga vpisale nacionalne centralne banke dr žavčlanic,
katerih valuta je euro.
43. člen
Prehodne naloge Evropske centralne banke
Evropska centralna banka prevzame tiste nekdanje naloge Evropskega monetarnega in štituta iz
drugega odstavka III-199. člena Ustave, ki jih je zaradi posebne ureditve ene ali ve čdržavčlanic treba
še izvajati po uvedbi eura.
Evropska centralna banka svetuje pri pripravah za odpravo posebnih ureditev iz III-198. člena Ustave.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/243
44. člen
Razširjeni svet Evropske centralne banke
(1) Ne glede na dolo čbe prvega odstavka III-187. člena Ustave se kot tretji organ odlo čanja Evropske
centralne banke ustanovi Raz širjeni svet.
(2) Člani Razš irjenega sveta so predsednik in podpredsednik Evropske centralne banke ter
guvernerji nacionalnih centralnih bank. Drugi člani Izvr šilnega odbora lahko sodelujejo na sejah
Razširjenega sveta, vendar nimajo pravice glasovanja.
(3) Odgovornosti Raz širjenega sveta so v celoti na štete v 46. členu tega statuta.
45. člen
Delovanje Raz širjenega sveta
(1) Razš irjenemu svetu Evropske centralne banke predseduje predsednik, v njegovi odsotnosti pa
podpredsednik Evropske centralne banke.
(2) Predsednik Sveta in en član Komisije lahko sodelujeta na sejah Raz širjenega sveta, vendar nimata
pravice glasovanja.
(3) Predsednik pripravlja seje Raz širjenega sveta.
(4) Ne glede na tretji odstavek 12. člena tega statuta Raz širjeni svet sprejme svoj poslovnik.
(5) Sekretariat Raz širjenega sveta zagotavlja Evropska centralna banka.
46. člen
Odgovornosti Raz širjenega sveta
(1) Razš irjeni svet:
a) izvaja naloge iz 43. člena tega statuta;
b) sodeluje pri svetovalnih nalogah iz 4. člena in prvega odstavka 25. člena tega statuta.
(2) Razš irjeni svet sodeluje pri:
a) zbiranju statisti čnih informacij iz 5. člena tega statuta;
b) poro čanju Evropske centralne banke iz 15. člena tega statuta;
c) oblikovanju potrebnih pravil za uporabo 26. člena tega statuta, navedenih v četrtem odstavku
26. člena tega statuta;
d) sprejemanju vseh drugih potrebnih ukrepov za uporabo 29. člena tega statuta, navedenih v
četrtem odstavku 29. člena tega statuta;C 310/244 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
e) dolo čanju pogojev za zaposlitev v Evropski centralni banki iz 36. člena tega statuta.
(3) Razš irjeni svet sodeluje pri pripravah, ki so potrebne za nepreklicno dolo čitev deviznih tečajev
valut dr žavčlanic s posebno ureditvijo glede na euro iz tretjega odstavka III-198. člena Ustave.
(4) Predsednik Evropske centralne banke obvešč aR a z širjeni svet o odlo čitvah Sveta Evropske
centralne banke.
47.člen
Prehodne dolo čbe za kapital Evropske centralne banke
V skladu s 29. členom tega statuta se za vsako nacionalno centralno banko dolo či ponder v klju čuz a
vpis kapitala Evropske centralne banke. Ne glede na tretji odstavek 28. člena tega statuta centralne
banke dr žavčlanic s posebno ureditvijo ne vpla čajo svojega vpisanega kapitala, razen čeR a z širjeni
svet z ve čino, ki predstavlja vsaj dve tretjini vpisanega kapitala Evropske centralne banke in vsaj
polovico delni čarjev, odlo či, da mora biti vpla čan minimalni odstotek kot prispevek za stro ške
poslovanja Evropske centralne banke.
48. člen
Odlo ženo pla čilo kapitala, rezerv in rezervacij Evropske centralne banke
(1) Centralna banka dr žavečlanice, katere posebna ureditev je bila odpravljena, vpla ča svoj vpisani
deležkapitala Evropske centralne banke v enaki vi šini kakor centralne banke dr žavčlanic, katerih
valuta je euro in prenese na Evropsko centralno banko devizne rezerve v skladu s prvim odstavkom
30.člena tega statuta. Znesek za prenos se dolo či tako, da se pomno ži vrednost v eurih po veljavnih
deviznih te čajih tistih deviznih rezerv, ki so že bila prenesena na Evropsko centralno banko v skladu s
prvim odstavkom 30. člena tega statuta, z razmerjem med številom delnic, ki jih je vpisala zadevna
nacionalna centralna banka in številom delnic, ki so jih že vpla čale druge nacionalne centralne banke.
(2) Poleg vpla čila iz prejš njega odstavka zadevna nacionalna centralna banka prispeva k rezervam
Evropske centralne banke, k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam in k znesku, ki ga je še treba
vklju čiti v rezerve in rezervacije glede na stanje izkaza poslovnega izida na 31. december v letu pred
odpravo posebne ureditve. Znesek prispevka se dolo či tako, da se pomno živ išino rezerv, kakr šne so
opredeljene zgoraj in navedene v potrjeni bilanci stanja Evropske centralne banke, z razmerjem medštevilom delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna centralna banka in številom delnic, ki so jih že
vpla čale druge nacionalne centralne banke.
(3) Ko ena ali ve čdržav postane dr žavačlanica in njihove nacionalne centralne banke postanejo del
Evropskega sistema centralnih bank, se vpisani kapital Evropske centralne banke ter najvi šji znesek
deviznih rezerv, ki se lahko prenese na Evropsko centralno banko, avtomati čno pove čata. Pove čanje
se dolo či z mno ženjem takrat veljavnih ustreznih zneskov z razmerjem –znotraj raz širjenega
kapitalskega klju ča–med ponderjem zadevnih vstopajo čih nacionalnih centralnih bank in16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/245
ponderjem nacionalnih centralnih bank, ki so žečlanice Evropskega sistema centralnih bank. Ponder
vsake nacionalne centralne banke v kapitalskem klju ču se izračuna po analogiji s prvim odstavkom
29. člena ter v skladu z drugim odstavkom 29. člena tega statuta. Referen čna obdobja, ki se
uporabljajo za statisti čne podatke, so enaka tistim, ki so se uporabila za zadnjo petletno uskladitev
ponderjev po tretjem odstavku 29. člena tega statuta.
49. člen
Izjeme od 32. člena tega statuta
(1) Čep oz a četku tretje faze Svet Evropske centralne banke odlo či, da uporaba 32. člena tega
statuta bistveno spremeni relativni prihodkovni polo žaj nacionalnih centralnih bank, se znesek
prihodka, ki se jim porazdeli v skladu z 32. členom tega statuta, zmanj ša za enoten odstotek, ki v
prvem poslovnem letu po za četku tretje faze ne sme presegati 60 % in se za vsako nadaljnje poslovno
leto zmanj ša za najmanj 12 odstotnih točk.
(2) Prej šnji odstavek se uporablja največ pet poslovnih let po za četku tretje faze.
50. člen
Menjava bankovcev v valutah dr žavčlanic
Po nepreklicni dolo čitvi deviznih te čajev v skladu s tretjim odstavkom III-198. člena Ustave Svet
Evropske centralne banke stori vse potrebno, da nacionalne centralne banke zamenjajo bankovce v
valutah dr žavčlanic z nepreklicno dolo čenimi deviznimi te čaji po njihovi nominalni vrednosti.
51.člen
Uporaba prehodnih dolo čb
Če gre za dr žavo članico s posebno ureditvijo in dokler take dr žavečlanice obstajajo, se uporabljajo
dolo čbe
od 42. do 47. člena tega statuta.C 310/246 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
5. PROTOKOL O STATUTU EVROPSKE INVESTICIJSKE BANKE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO oblikovati Statut Evropske investicijske banke, predviden v III-393. členu Ustave –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Ustanovi se Evropska investicijska banka iz III-393. člena Ustave (v nadaljnjem besedilu „banka “), ki
opravlja naloge in izvaja dejavnosti v skladu z Ustavo in s tem statutom.
2.člen
Naloga banke je opredeljena v III-394. členu Ustave.
3.člen
V skladu s III-393. členom Ustave so člani banke dr žave članice.
4.člen
(1) Kapital banke je 163 653 737 000 eurov, dr žavečlanice pa so vpisale naslednje delež e:
Nem čija 26 649 532 500
Francija 26 649 532 500
Italija 26 649 532 500
Združ eno kraljestvo 26 649 532 500
Španija 15 989 719 500
Belgija 7 387 065 000
Nizozemska 7 387 065 000
Švedska 4 900 585 500
Danska 3 740 283 000
Avstrija 3 666 973 500
Poljska 3 411 263 500
Finska 2 106 816 00016.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/247
Grčija 2 003 725 500
Portugalska 1 291 287 000
Češka 1 258 785 500
Madž arska 1 190 868 500
Irska 935 070 000
Slova ška 428 490 500
Slovenija 397 815 000
Litva 249 617 500
Luksemburg 187 015 500
Ciper 183 382 000
Latvija 152 335 000
Estonija 117 640 000
Malta 69 804 000
Države članice jam čijo le do vi šine svojega dele ža v vpisanem kapitalu in ne v vpla čanem kapitalu.
(2) Vklju čitev nove članice povzro čip o v e čanje vpisanega kapitala v vi šini prispevka nove članice.
(3) Svet guvernerjev lahko soglasno odlo či, da se vpisani kapital pove ča.
(4) Dele ža posamezne članice v vpisanem kapitalu ni mogo če prenesti, zastaviti ali zase či.
5.člen
(1) Dr žave članice vpla čajo vpisani kapital v vi šini povprečno 5 % zneskov iz prvega odstavka
prejš njega člena.
(2) V primeru pove čanja vpisanega kapitala Svet guvernerjev soglasno dolo či odstotek, ki ga je treba
vpla čati, ter na čin pla čila. Gotovinska vpla čila se opravijo izklju čno v eurih.
(3) Svet direktorjev lahko zahteva plač ilo preostanka vpisanega kapitala, kolikor je to potrebno za
izpolnitev obveznosti banke.
Vsaka dr žava članica izvede vpla čilo sorazmerno s svojim delež em v vpisanem kapitalu.C 310/248 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
6.člen
Banko upravljajo in vodijo Svet guvernerjev, Svet direktorjev in Upravni odbor.
7.člen
(1) Svet guvernerjev sestavljajo ministri, ki jih imenujejo dr žavečlanice.
(2) Svet guvernerjev sprejema splo šne direktive o kreditni politiki banke v skladu s cilji Unije.
Svet guvernerjev zagotavlja, da se te direktive izvajajo.
(3) Poleg tega Svet guvernerjev:a) odlo ča o pove čanju vpisanega kapitala v skladu s tretjim odstavkom 4. člena in drugim
odstavkom 5. člena tega statuta;
b) za namene prvega odstavka 9. člena tega statuta opredeli na čela, ki veljajo za posle financiranja v
okviru nalog banke;
c) izvaja pooblastila iz 9. in 11. člena tega statuta glede imenovanja in razre šitve članov Sveta
direktorjev in Upravnega odbora ter pooblastila iz drugega pododstavka prvega odstavka
11.člena tega statuta;
d) v skladu s prvim odstavkom 16. člena tega statuta odlo ča o odobritvi financiranja za nalo žbene
posle, ki naj bi se v celoti ali delno izvedli izven ozemlja dr žavčlanic;
e) odobri letna poro čila Sveta direktorjev;
f) odobri letne bilance stanja in bilance uspeha;
g) odobri poslovnik banke;
h) izvaja druge pristojnosti, dodeljene s tem statutom.(4) Svet guvernerjev lahko v okviru Ustave in tega statuta soglasno sprejema vse odlo čitve glede
začasne ustavitve dejavnosti banke in njene morebitne likvidacije.
8.člen
(1) Če v tem statutu ni dolo čeno druga če, odlo ča Svet guvernerjev z ve čino svojih članov. Ta ve čina
mora predstavljati vsaj 50 % vpisanega kapitala.Za kvalificirano ve čino je potrebnih osemnajst glasov za in 68 % vpisanega kapitala.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/249
(2) Vzdrž ani glasovi navzo čih ali zastopanih članov ne prepre čujejo sprejetja odlo čitev, za katere se
zahteva soglasje.
9.člen
(1) Svet direktorjev odlo ča o odobritvi financiranja, zlasti v obliki posojil in jamstev ter najemanja
posojil; dolo ča obrestne mere za posojila ter provizije in druge dajatve. Na podlagi sklepa, sprejetega s
kvalificirano ve čino, lahko nekatere svoje pristojnosti prenese na Upravni odbor. Za prenos teh
pristojnosti dolo či pogoje in nadzira njegovo izvajanje.
Svet direktorjev nadzoruje, da je banka pravilno vodena; zagotavlja skladnost poslovodenja banke z
Ustavo in statutom ter s splo šnimi direktivami, ki jih sprejema Svet guvernerjev.
Ob koncu prora čunskega leta Svet direktorjev Svetu guvernerjev predlo ži poro čilo in ga po njegovi
odobritvi objavi.
(2) Svet direktorjev sestavlja 26 direktorjev in 16 namestnikov direktorjev.Direktorje imenuje Svet guvernerjev za pet let, po enega predlaga vsaka dr žava članica in enega
predlaga Komisija.Namestnike direktorjev imenuje Svet guvernerjev za pet let, kakor sledi:—dva namestnika predlaga Zvezna republika Nem čija,
—dva namestnika predlaga Francoska republika,
—dva namestnika predlaga Italijanska republika,
—dva namestnika predlaga Zdru ženo kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske,
—enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagata Kraljevina Španije in Portugalska republika,
—enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Belgija, Veliko vojvodstvo
Luksemburg in Kraljevina Nizozemska,
—enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Danska, Helenska republika in
Irska,
—enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Avstrija, Republika Finska in
Kraljevina Švedska,C 310/250 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
—tri namestnike v medsebojnem soglasju predlagajo Češka republika, Republika Estonija,
Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madž arska, Republika Malta,
Republika Poljska, Republika Slovenija in Slova ška republika,
—enega namestnika predlaga Komisija.
Svet direktorjev kooptira šest strokovnjakov brez pravice glasovanja: tri kot člane in tri kot
namestnike.
Direktorji in namestniki so lahko ponovno imenovani.
Ureditev glede udele žbe na sestankih Sveta direktorjev ter dolo čbe, ki veljajo za namestnike in
kooptirane strokovnjake, se opredelijo v poslovniku.Seje Sveta direktorjev vodi predsednik ali v njegovi odsotnosti eden od podpredsednikov Upravnega
odbora, ki pa ne glasuje.
Člani Sveta direktorjev so izbrani med osebami, katerih neodvisnost in usposobljenost sta nedvomni.
Odgovorni so izklju čno banki.
(3) Če direktor ne izpolnjuje ve čpotrebnih pogojev za opravljanje svojih nalog, ga lahko Svet
guvernerjev, ki odlo ča s kvalificirano ve čino, razre ši.
Če letno poro čilo ni odobreno, Svet direktorjev odstopi.
(4) Mesto, izpraznjeno zaradi smrti ali prostovoljnega odstopa, razre šitve ali kolektivnega odstopa,
se zapolni v skladu z dolo čbami drugega odstavka tega člena. Razen ob zamenjavi Sveta direktorjev v
celoti so člani nadome ščeni za preostanek njihovega mandata.
(5) Svet guvernerjev dolo či pla čilo za člane Sveta direktorjev. Svet guvernerjev dolo či, katere
dejavnosti so nezdru žljive s funkcijo direktorja ali namestnika.
10.člen
(1) V Svetu direktorjev ima vsak direktor en glas. Svoj glas lahko vedno prenese, skladno s postopki,
ki se dolo čijo s poslovnikom banke.
(2) Če v tem statutu ni dolo čeno druga če, odlo ča Svet direktorjev z vsaj eno tretjino članov s
pravico glasovanja, ki predstavljajo vsaj 50 % vpisanega kapitala. Za kvalificirano ve čino je potrebnih
18 glasov in 68 % vpisanega kapitala. V poslovniku banke je dolo čeno, koliko članov Sveta
direktorjev mora biti navzo čih
 za sklep čnost.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/251
11.člen
(1) Upravni odbor sestavljajo predsednik in osem podpredsednikov, ki jih za šest let imenuje Svet
guvernerjev na predlog Sveta direktorjev. Lahko so ponovno imenovani.
Število članov Upravnega odbora lahko Svet guvernerjev soglasno spremeni.
(2) Na predlog Sveta direktorjev, ki odlo ča s kvalificirano ve čino, lahko Svet guvernerjev s
kvalificirano ve čino razre šičlane Upravnega odbora.
(3) Upravni odbor skrbi za tekoč e poslovanje banke pod vodstvom predsednika in nadzorom Sveta
direktorjev.Pripravlja sklepe Sveta direktorjev, vklju čno s tistimi glede najemanja posojil ter odobravanja
financiranja, zlasti v obliki posojil in jamstev. Zagotavlja izvajanje teh sklepov.(4) Upravni odbor z ve čino sprejema mnenja o pro šnjah za najem posojila ali odobritev
financiranja, zlasti v obliki posojil in jamstev.
(5) Svet guvernerjev dolo či pla čilo za člane Upravnega odbora in dolo či, katere dejavnosti so
nezdru žljive z njihovo funkcijo.
(6) Predsednik, v njegovi odsotnosti pa podpredsednik, zastopa banko v sodnih in zunajsodnih
zadevah.
(7) Zaposleni pri banki so podrejeni predsedniku. Ta jih sprejema v slu žbo in jim daje odpoved. Pri
izbiri zaposlenih mora upo števati ne le osebne sposobnosti in strokovno usposobljenost, ampak tudi
pravi čno zastopanost dr žavljanov dr žavčlanic. V poslovniku se dolo či organ, ki je pristojen za
sprejemanje dolo čb glede zaposlenih.
(8) Upravni odbor in zaposleni banke so odgovorni izklju čno banki in pri opravljanju svojih nalog
popolnoma neodvisni.
12. člen
(1) Odbor šestih članov, ki jih na podlagi njihove usposobljenosti imenuje Svet guvernerjev,
preverja, ali delovanje banke ustreza najbolj ši praksi v ban čništvu, in je odgovoren za revizijo poro čil.
(2) Odbor iz prejš njega odstavka se vsako leto prepri ča o pravilnosti poslovanja in knjigovodstva
banke. V ta namen preverja, ali je poslovanje banke potekalo v skladu s formalnostmi in postopki,
dolo čenimi v statutu in poslovniku.C 310/252 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Odbor iz prvega odstavka tega člena potrdi, da ra čunovodski izkaz kot tudi drugi finan čni
podatki v letnem poro čilu, ki ga pripravi Svet direktorjev, ka žejo resni čno in pravo sliko o finan čnem
polo žaju banke na aktivni in pasivni strani ter o rezultatih poslovanja in denarnih tokovih v
zadevnem poslovnem letu.
(4) V poslovniku se opredeli, kako morajo biti člani odbora usposobljeni ter se dolo či pogoje
njegovega delovanja.
13.člen
Banka se z vsako dr žavo članico sporazumeva prek organa, ki ga dolo či zadevna dr žava. Pri
finan čnem poslovanju banka uporablja storitve nacionalne centralne banke zadevne dr žavečlanice ali
drugih finan čnih institucij, ki jih potrdi ta dr žava.
14.člen
(1) Banka sodeluje z vsemi mednarodnimi organizacijami, ki delujejo na podobnih podro čjih.
(2) Banka navezuje koristne stike za sodelovanje z ban čnimi in finan čnimi institucijami v dr žavah,
na katere širi svoje poslovanje.
15.člen
Na zahtevo dr žavečlanice ali Komisije ali na lastno pobudo Svet guvernerjev razlaga ali dopolnjuje
direktive, ki jih je dolo čil v skladu s 7. členom tega statuta, pod enakimi pogoji, kakor so veljali za
njihovo sprejetje.
16.člen
(1) V okviru nalog iz III-394. člena Ustave banka odobrava financiranje, zlasti v obliki posojil in
jamstev, svojim članom ali zasebnim ali javnim podjetjem za nalo žbe, ki se bodo izvajale na ozemlju
državčlanic, če ni na razpolago sredstev iz drugih virov pod razumnimi pogoji.
Vendar lahko banka s sklepom, ki ga s kvalificirano ve čino sprejme Svet guvernerjev na predlog Sveta
direktorjev, odobri financiranje za investicije, ki se bodo v celoti ali delno izvajale zunaj evropskega
ozemlja
državčlanic.
(2) Kolikor je to mogo če, se posojila odobravajo le pod pogojem, da se uporabijo tudi sredstva iz
drugih finan čnih virov.
(3) Banka postavi kot pogoj za odobritev posojila podjetju ali organizaciji, ki ni dr žava članica,
jamstvo dr žavečlanice, na ozemlju katere bo nalo žba izvedena, zadostna jamstva ali finan čno mo č
dolžnika.
Poleg tega Svet direktorjev v skladu z na čeli, ki jih dolo či Svet guvernerjev na podlagi člena točke b)
tretjega odstavka 7. člena tega statuta, ter kadar tako zahteva izvajanje poslov po III-394. členu16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/253
Ustave, s kvalificirano ve čino dolo či pogoje za posle financiranja, ki izkazujejo poseben profil
tveganja in tako štejejo kot posebne dejavnosti.
(4) Banka lahko jam či za posojila, ki jih najamejo javna ali zasebna podjetja ali organizacije za
izvajanje poslov iz III-394. člena Ustave.
(5) Skupni znesek terjatev banke iz odobrenih posojil in jamstev ne sme prese či 250 % vpisanega
kapitala, rezerv, nerazporejenih rezervacij in prese žka iz bilance uspeha. Ta skupni znesek se zmanj ša
za vsoto, enako znesku, ki ga je banka vpisala kot kapitalsko udele žbo (ne glede na to, ali je bil
vpla čan ali ne).
Znesek, ki ga banka pla ča za kapitalske udele žbe, nikoli ne sme prese či skupne vsote vpla čanega
vpisanega kapitala, nerazporejenih rezervacij in prese žka iz bilance uspeha.
Za posebne dejavnosti banke, o katerih odlo ča Svet guvernerjev in Svet direktorjev v skladu s tretjim
odstavkom 18. člena tega statuta, velja izjema, po kateri je zanje v rezervi treba predvideti posebno
razporeditev.
Ta odstavek se uporablja tudi za konsolidirane ra čunovodske izkaze banke.
(6) Banka se zavaruje pred tečajnimi tveganji tako, da v posojilne in garancijske pogodbe vklju či
klavzule, ki jih šteje za primerne.
17.člen
(1) Obrestne mere za posojila banke ter provizije in druge dajatve se prilagodijo prevladujo čim
pogojem na trgu kapitala in izrač unajo tako, da prihodek, ki iz njih izhaja, omogo ča banki
izpolnjevanje njenih obveznosti, kritje njenih stroš kov in tveganj ter oblikovanje rezervnega sklada
po 22. členu tega statuta.
(2) Banka ne daje popustov na obrestne mere. Če je glede na naravo nalo žbe, ki se financira,
zmanj šanje obrestne mere za želeno, lahko zadevna dr žava članica ali kdo tretji odobri pomo čza
plačilo obresti, kolikor je to skladno s III-167. členom Ustave.
18.člen
Pri svojih poslih financiranja banka upo števa naslednja na čela:
(1)
Zagotavlja, da se sredstva uporabljajo kar najbolj racionalno v interesu Unije.
Posojila ali jamstva lahko odobrava le:a) kadar se pri nalo žbah podjetij iz proizvodnega sektorja izpla čevanje obresti in amortizacije
zagotavlja iz dobi čka iz poslovanja, pri drugih investicijah pa s prevzemom obveznosti
državečlanice, v kateri poteka nalo žba, ali na kakš en drug na čin; in v primeru drugih nalo žb
inC 310/254 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
b) kadar izvajanje nalo žbe prispeva k pove čanju ekonomske produktivnosti na splo šno in
spodbuja oblikovanje ali delovanje notranjega trga.
(2) Banka ne sme pridobiti delež ev v podjetjih ali prevzeti odgovornosti pri njihovem poslovodenju,
razen če to ne zagotavlja za ščite njenih pravic pri povrnitvi terjatev.
Vendar Svet direktorjev v skladu z na čeli, ki jih dolo či Svet guvernerjev na podlagi to čke b)
tretjega odstavka 7. člena tega statuta, ter kadar tako zahteva izvajanje poslov po III-394. členu
Ustave, s kvalificirano ve čino dolo či pogoje za kapitalsko udele žbo v gospodarskih dru žbah,
kolikor je to –praviloma kot dopolnilo posojilu ali jamstvu –potrebno zaradi financiranja
nalo žbe ali programa.
(3) Svoje terjatve lahko odstopi na trgu kapitala in v ta namen lahko zahteva od dol žnikov, da izdajo
obveznice ali druge vrednostne papirje.
(4) Banka ali dr žavečlanice ne smejo postavljati pogojev, ki bi dolo čali, da je treba posojene zneske
porabiti v dolo čeni dr žavičlanici.
(5) Kot pogoj za odobritev posojila lahko banka zahteva razpis mednarodnih nateč ajev.
(6) Banka ne sme niti v celoti niti delno financirati nalo žb, ki jim nasprotuje dr žava članica, na
ozemlju katere naj bi se izvajale.
(7) Banka lahko v dopolnilo svoji posojilni dejavnosti pod pogoji, ki jih s kvalificirano ve čino in v
skladu s tem statutom dolo či Svet guvernerjev, zagotavlja storitve tehnične pomo či.
19.člen
(1) Vsako podjetje ali oseba javnega ali zasebnega prava lahko banko neposredno zaprosi za
financiranje. Prav tako se pro šnje lahko naslovijo na banko bodisi prek Komisije ali dr žavečlanice, na
ozemlju katere bo nalo žba izvedena.
(2) Za pro šnje, ki so naslovljene prek Komisije, se pridobi mnenje dr žav e članice, na ozemlju katere
bo nalo žba izvedena. Za pro šnje, naslovljene prek dr žave članice, se pridobi mnenje Komisije.
Prošnje, ki jih neposredno vlo žijo podjetja, se predlo žijo zadevni dr žavičlanici in Komisiji.
Zadevna dr žava članica in Komisija pripravita mnenje najpozneje v dveh mesecih. Če banka v tem
času ne dobi odgovora, se šteje, da glede zadevne nalo žbe ni ugovorov.
(3) Svet direktorjev odlo ča o poslih financiranja, ki mu jih predlo ži Upravni odbor.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/255
(4) Upravni odbor preveri, ali so posli financiranja, ki so mu bili predlo ženi, v skladu s tem
statutom, zlasti s 16. in 18. členom tega statuta. Če se Upravni odbor izre če za posel financiranja,
predlo ži Svetu direktorjev ustrezen predlog. Kot pogoj za pozitivno mnenje lahko postavi zahteve, ki
so po njegovem mnenju bistvene. Če se Upravni odbor izre če proti odobritvi financiranja, mora
Svetu direktorjev predlo žiti vse ustrezne dokumente skupaj s svojim mnenjem.
(5) Če Upravni odbor poda negativno mnenje, lahko Svet direktorjev odobri zadevno financiranje
le s soglasno odlo čitvijo.
(6) Če Komisija poda negativno mnenje, lahko Svet direktorjev odobri zadevno financiranje le s
soglasno odlo čitvijo; član Sveta direktorjev, ki je bil imenovan na predlog Komisije, se vzdr ži
glasovanja.
(7) Če negativno mnenje podata Upravni odbor in Komisija, Svet direktorjev financiranja ne sme
odobriti.(8) V slu čaju, da je potrebno posel financiranja, povezan z odobreno nalo žbo, prestrukturirati
zaradi za ščite pravic in interesov banke, Upravni odbor nemudoma sprejme nujne ukrepe, ki jih šteje
za potrebne in o katerih mora takoj poro čati Svetu direktorjev.
20. člen
(1) Banka si na trgih kapitala sposoja potrebna sredstva za izvajanje svojih nalog.(2) Banka si na trgih kapitala dr žavčlanic lahko sposoja v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za te
trge.Pristojni organi dr žave članice s posebno ureditvijo v smislu prvega odstavka III-197. člena Ustave,
lahko temu nasprotujejo le v primeru, da obstaja nevarnost resnih motenj na trgu kapitala te dr žave.
21.člen
(1) Banka lahko uporabi vsa sredstva, ki jih ne potrebuje neposredno za izpolnjevanje svojih
obveznosti, pod naslednjimi pogoji:
a) lahko vlaga na denarnih trgih;b) ob upo števanju dolo čb drugega odstavka 18. člena tega statuta lahko kupuje ali prodaja
vrednostne papirje;
c) lahko opravlja vse druge finan čne posle v zvezi s svojimi cilji.
(2) Ne glede na dolo čbe 23. člena tega statuta, banka pri upravljanju svojih nalo žb ne izvaja devizne
arbitra že, ki ni neposredno potrebna za izvajanje njenega posojilnega poslovanja ali za izpolnjevanje
obveznosti, ki izhajajo iz najetih posojil ali iz jamstev, ki jih je odobrila.C 310/256 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Banka deluje na podro čjih iz tega člena v dogovoru s pristojnimi organi ali z nacionalno
centralno banko zadevne dr žave članice.
22. člen
(1) Postopno se ustanovi rezervni sklad v vi šini do 10 % vpisanega kapitala. Če stanje obveznosti
banke to upravi čuje, lahko Svet direktorjev odlo či, da se oblikujejo dodatne rezerve. Dokler rezervni
sklad še ni v celoti oblikovan, se polni iz:
a) obresti za posojila, ki jih banka odobrava iz sredstev, ki jih dr žavečlanice vpla čujejo v skladu s
5.členom tega statuta;
b) obresti za posojila, ki jih banka odobrava iz prejetih vra čil za dana posojila iz prejš nje toč ke,
kolikor niso te obresti potrebne za izpolnjevanje obveznosti banke in kritje njenih stroš kov.
(2) Sredstva rezervnega sklada morajo biti nalo žena tako, da so kadar koli na razpolago za
izpolnjevanje nalog sklada.
23. člen
(1) Banka lahko kadar koli prenese svoja sredstva v valuti dr žavečlanice, katere valuta ni euro, da bi
lahko izvajala finan čno poslovanje v skladu z nalogo iz III-394. člena Ustave in ob upo števanju
dolo čb2 1 .člena tega statuta. Če banka razpolaga z denarnimi ali vnov čljivimi sredstvi v valuti, ki jo
potrebuje, se takš nim prenosom čim bolj izogiba.
(2) Banka ne sme zamenjati svojih sredstev v valuti ene dr žave članice, katere valuta ni euro, v
valute tretjih dr žav brez privolitve te dr žave članice.
(3) Banka lahko prosto razpolaga z delom svojega vpla čanega kapitala in z devizami, izposojenimi
na tretjih trgih.
(4) Dr žave članice se zavezujejo dati dol žnikom banke na razpolago devize, potrebne za vra čilo
g
lavnice in obresti za posojila ter provizije za jamstva, ki jih je banka odobrila za izvedbo nalo žbn a
njihovem ozemlju.
24.člen
Čed ržavačlanica ne izpolnjuje obveznosti članstva iz tega statuta, zlasti obveznosti vpla čila svojega
deleža v vpisanem kapitalu ali izpla čevanja najetih posojil, lahko Svet guvernerjev s kvalificirano
večino odlo či, da se odobravanje posojil ali jamstev tej dr žavičlanici ali njenim dr žavljanom za časno
ustavi.Ta odlo čitev dr žavečlanice ali njenih dr žavljanov ne odvezuje obveznosti do banke.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/257
25. člen
(1) Če Svet guvernerjev odlo či, da se poslovanje banke za časno ustavi, se morajo vse njene
dejavnosti nemudoma ustaviti, razen tistih, ki so potrebne za zagotovitev pravilnega unov čenja,
zaščite in ohranitve njenega premo ženja ter za poravnavo njenih obveznosti.
(2) V primeru likvidacije Svet guvernerjev imenuje likvidatorje in jim da navodila za izvedbo
likvidacije. Svet guvernerjev zagotovi za ščito pravic zaposlenih.
26. člen
(1) Banka ima v vseh dr žavah članicah kar naj širšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim
osebam priznava notranja zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premi čnine in nepremi čnine ali z njimi
razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.
(2) Premož enje banke se ne more na kakr šen koli na čin zase či ali razlastiti.
27.člen
(1) Spore med banko na eni strani in njenimi upniki, dol žniki in drugimi osebami na drugi strani
rešujejo pristojna nacionalna sodišč a, razen kadar je bila pristojnost prenesena na Sodi šče
Evropske unije. Banka lahko v vsaki pogodbi predvidi arbitra žo.
(2) Banka ima naslov za vro čitve v vsaki dr žavičlanici. Vendar pa lahko v vsaki pogodbi dolo či
poseben naslov za vro čitve.
(3) Premož enje in sredstva banke so lahko predmet zasega ali prisilne izvr šbe samo na podlagi
odlo čbe sodišč a.
28. člen
(1) Svet guvernerjev se lahko soglasno odlo či ustanoviti hčerinske dru žbe ali druge subjekte, ki so
finan čno samostojne pravne osebe.
(2) Svet guvernerjev soglasno sprejme statute teles iz prej šnjeg a odstavka, ki opredeljujejo predvsem
njihove cilje, sestavo, kapital, članstvo, kraj sede ža, finan čne vire, na čine posredovanja in pravila o
revidiranju kakor tudi njihove odnose z organi banke.(3) Banka lahko sodeluje pri upravljanju teh teles in prispeva v njihov vpisani kapital do vi šine, ki jo
soglasno dolo či Svet guvernerjev.
(4) Za telesa iz prvega odstavka tega člena, kolikor se za njih uporablja pravo Unije, za člane
njihovih organov pri opravljanju njihovih nalog ter za njihove zaposlene se uporablja Protokol o
privilegijih in imunitetah Evropske unije pod enakimi pogoji kot za banko.C 310/258 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Vendar pa se za tiste dividende, kapitalske donose ali druge oblike prihodkov iz takih teles, do katerih
so upravi čeni člani, razen Evropske unije in banke, še naprej uporabljajo dav čne dolo čbe ustrezne
zakonodaje.
(5) Sodi šče Evropske unije v mejah, dolo čenih naknadno, odlo ča v sporih glede ukrepov, ki jih
sprejemajo organi telesa, za katerega se uporablja pravo Unije. Postopek zoper te ukrepe lahko spro ži
vsak član takega telesa ali dr žave članice pod pogoji, dolo čenimi v III-365. členu Ustave.
(6) Svet guvernerjev lahko soglasno odlo či, da se zaposlenim v telesih, za katere se uporablja pravo
Unije, omogo či v skladu z ustreznimi internimi postopki dostop do sistemov, ki so skupni z banko.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/259
6. PROTOKOL O DOLO ČITVI SEDE ŽEV INSTITUCIJ TER NEKATERIH ORGANOV, URADOV,
AGENCIJ IN SLU ŽB EVROPSKE UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPO ŠTEVANJU III-432. člena Ustave,
OB SKLICEVANJU IN POTRDITVI sklepa z dne 8. aprila 1965, vendar ne glede na odlo čitve glede sedež a institucij,
organov, uradov, agencij in služ b v prihodnosti –
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo:
Edini člen
1. Evropski parlament ima sede žv Strasbourgu, kjer poteka 12 mese čnih plenarnih zasedanj,
vklju čno s proračunskim zasedanjem. Dodatna plenarna zasedanja potekajo v Bruslju. Odbori
Evropskega parlamenta se sestajajo v Bruslju. Generalni sekretariat Evropskega parlamenta in njegove
službe ostanejo v Luxembourgu.
2. Svet ima sede žv Bruslju. V mesecu aprilu, juniju in oktobru so seje Sveta v Luxembourgu.
3. Komisija ima sede žv Bruslju. Slu žbe, navedene v 7., 8. in 9. členu Sklepa z dne 8. aprila 1965, se
nahajajo v Luxembourgu.
4. Sodi šče Evropske unije ima sede žv Luxembourgu.
5. Evropska centralna banka ima sede žv Frankfurtu na Majni.
6. Ra čunsko sodišč e ima sede žv Luxembourgu.
7. Odbor regij ima sede žv Bruslju.
8. Ekonomsko-socialni odbor ima sede žv Bruslju.
9. Evropska investicijska banka ima sede žv Luxembourgu.
10. Europol ima sede žv Haagu.C 310/260 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
7. PROTOKOL O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPO ŠTEVANJU, da skladno s III-434. členom Ustave, Unija na ozemljih dr žavčlanic už iva privilegije in imunitete,
ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, prilo ženih Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo:
I. POGLAVJE
NEPREMI ČNINE, SREDSTVA, PREMO ŽENJE IN POSLOVANJE UNIJE
1.člen
Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zase či, zapleniti ali razlastiti.
Nepremi čnine in premo ženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali sodnega prisilnega ukrepa
brez dovoljenja Sodi šča.
2.člen
Arhivi Unije so nedotakljivi.
3.člen
Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premo ženje so opro ščeni vseh neposrednih davkov.
Vlade dr žavčlanic vsakokrat, ko je mogo če, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vra čilo
zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vklju čeni v ceno nepremi čnine ali premi čnine,
če Unija za svoje slu žbene potrebe izvede ve čje nakupe, katerih cena vklju čuje tovrstne davke. Vendar
pa uporaba teh ukrepov ne sme povzro čiti izkrivljanja konkurence v Uniji.
Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.
4.člen
Unija je opro ščena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene
službeni uporabi. Tako uvož enih predmetov se na ozemlju dr žave, v katero so bili uvož eni, ne sme
odpla čno ali neodpla čno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te dr žave.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/261
Unija je opro ščena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.
II. POGLAVJE
KOMUNICIRANJE IN PREPUSTNICE
5.člen
Pri uradnem komuniciranju in prenosu vseh svojih dokumentov u živajo institucije Unije na ozemlju
vsake dr žavečlanice tako obravnavanje, kakr šno ta dr žava daje diplomatskim predstavni štvom.
Uradnega dopisovanja in drugega uradnega komuniciranja institucij Unije se ne sme cenzurirati.
6.člen
Članom in uslu žbencem institucij Unije lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki
jo bo dolo čila evropska uredba Sveta, sprejeta z navadno ve čino in ki jih organi dr žavčlanic priznajo
kot veljavne potne dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslu žbencem pod
pogoji, dolo čenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslu žbencev
Unije.
Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni
dokumenti na ozemlju tretjih dr žav.
III. POGLAVJE
ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA
7.člen
Prostega gibanja članov Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se
ne sme upravno ali kako druga če omejevati.
Člani Evropskega parlamenta u živajo pri carinskem in deviznem nadzoru:
a) enake olaj šave, kot jih njihove vlade podeljujejo visokim uradnikom, ko potujejo v tujino zaradi
začasne uradne naloge;
b) enake olaj šave, kot jih vlade drugih dr žavčlanic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na za časni
uradni nalogi.C 310/262 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
8.člen
Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme za četi preiskave, ne sme biti priprt niti se zoper njega
ne sme za četi sodnega postopka zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih
dolžnosti.
9.člen
Med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi člani:
a) u živajo na ozemlju svoje dr žave imunitete, priznane članom parlamenta te dr žave;
b) na ozemlju vseh drugih dr žavčlanic ne morejo biti priprti ali v sodnem postopku.
Začlane velja imuniteta tudi medtem, ko potujejo do kraja zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.
Kadar je član zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogo čei n
Evropskemu parlamentu ne prepre čuje uresni čevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.
IV. POGLAVJE
PREDSTAVNIKI DRŽ AVČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ UNIJE
10.člen
Predstavniki dr žavčlanic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehni čni
strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, u živajo
običajne privilegije, imunitete in olaj šave.
Tačlen se uporablja tudi za člane posvetovalnih organov Unije.
V. POGLAVJE
URADNIKI IN DRUGI USLU ŽBENCI UNIJE
11.člen
Na ozemlju vsake dr žavečlanice in ne glede na njihovo dr žavljanstvo, uradniki in drugi uslu žbenci
Unije:
a) u živajo, ob upo števanju dolo čb Ustave, ki se nana šajo na odgovornost uradnikov in drugih
uslužbencev do Unije, in ob upo števanju pristojnosti Sodi šča v sporih med Unijo in njenimi
uradniki in drugimi uslu žbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri
opravljanju uradnih dol žnosti, vklju čno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/263
uživajo tudi po prenehanju funkcije;
b) zanje ter za njihove zakonce in vzdr ževane dru žinske člane ne veljajo niti omejitve glede
priseljevanja niti formalnosti glede registriranja tujcev;
c) u živajo enake olaj šave, kot jih imajo obi čajno uradniki mednarodnih organizacij glede
monetarnih ali deviznih predpisov;
d) imajo pravico, da brez dajatev uvozijo pohi štvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvi č
prevzemajo dol žnost v zadevni dr žavi, in jih potem ob prenehanju dol žnosti v tej dr žavi brez
dajatev ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada dr žave, v kateri uresni čujejo to
pravico, šteje za potrebne;
e) imajo pravico uvoziti brez dajatev avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v dr žavi njihovega
zadnjega prebivali šča ali dr žave njihovega dr žavljanstva, pod pogoji, ki veljajo na doma čem trgu
te dr žave, ter ga ponovno izvoziti brez dajatev, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada dr žave, v
kateri uresni čujejo to pravico, šteje za potrebne.
12. člen
Uradniki in drugi uslu žbenci Unije so dol žni pla čevati davek v korist Unije od pla č, mezd in
prejemkov, ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopki, ki jih dolo ča evropski zakon. Ta
zakon se sprejme po posvetovanju z zadevnimi institucijami.
Uradniki in drugi uslu žbenci Unije so opro ščeni nacionalnih davkov od pla č, mezd in prejemkov, ki
jih izpla čuje Unija.
13.člen
Pri izvajanju davka od dohodka, od premo ženja in od dedi ščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju
dvojnega obdav čevanja, sklenjenih med dr žavami članicami Unije, se za uradnike in druge uslu žbence
Unije, ki imajo izklju čno zaradi opravljanja svojih dol žnosti v slu žbi Unije prebivali šče na ozemlju
državečlanice, ki ni dr žava njihovega dav čnega domicila v času, ko nastopijo slu žbo pri Uniji, šteje
tako v dr žavi njihovega dejanskega prebivali šča kot v dr žavi njihovega dav čnega domicila, da so
obdrž ali domicil v slednji dr žavi, čej et ad r žava članica Unije. Ta dolo čba se uporablja tudi za
zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti, in za vzdr ževane otroke, za katere skrbijo
osebe iz tega člena.
Premi čnine oseb iz prejš njega odstavka, ki so na ozemlju dr žave bivanja, so v tej dr žavi opro ščene
davka od dedi ščin. Pri odmeri tega davka se ob upo števanju pravic tretjih dr žav in ob morebitni
uporabi dolo čb mednarodnih konvencij o dvojnem obdav čevanju šteje, da se take premi čnine
nahajajo na ozemlju dr žave dav čnega domicila.
Pri uporabi dolo čb tega člena se ne upo števa domicil, pridobljen izklju čno zaradi opravljanja
dolžnosti v slu žbi drugih mednarodnih organizacij.C 310/264 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
14.člen
Sistem socialnovarstvenih dajatev za uradnike in druge uslu žbence Unije dolo či evropski zakon. Ta
zakon se sprejme po posvetovanju z zadevnimi institucijami.
15.člen
Evropski zakon dolo či kategorije uradnikov in drugih uslu žbencev Unije, za katere se v celoti ali
delno uporabljajo dolo čbe 11. člena, drugega odstavka 12. člena in 13. člena tega protokola. Ta zakon
se sprejme po posvetovanju z zadevnimi institucijami.
Vladam dr žavčlanic se redno sporo čajo imena, slu žbeni polo žaji in naslovi uradnikov in drugih
uslužbencev, vklju čenih v take kategorije.
VI. POGLAVJE
PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNI ŠTEV TRETJIH DR ŽAV PRI UNIJI
16.člen
Država članica, na ozemlju katere ima Unija sede ž, priznava predstavni štvom tretjih dr žav, ki so
akreditirane pri Uniji, obi čajne diplomatske privilegije in imunitete.
VII. POGLAVJE
SPLO ŠNE DOLO ČBE
17.člen
Uradnikom in drugim uslu žbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olaj šave izključno v
interesu Unije.Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslu žbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar
meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.
18.člen
Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih dr žavčlanic pri uporabi tega protokola.
19.člen
11. do 14. člen in 17. člen tega protokola se uporabljajo za člane Komisije.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/265
20. člen
11. do 14. člen in 17. člen tega protokola se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodne
tajnike in pomo žne poro čevalce Sodi šča Evropske unije, ne glede na dolo čbe 3. člena Protokola o
statutu Sodi šča Evropske unije, ki se nana ša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred
sodnimi postopki.
11. do 14. člen in 17. člen tega protokola se uporabljajo tudi za člane Ra čunskega sodi šča.
21.člen
Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, ne
glede na Protokol o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.
Poleg tega je Evropska centralna banka oprošč ena vseh davkov in podobnih dajatev ob pove čanju
svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v dr žavi, v kateri ima banka sede ž.
Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s statutom Evropskega sistema centralnih
bank in Evropske centralne banke, niso predmet kakr šnih koli prometnih davkov.
22. člen
Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene
zaposlene in za predstavnike dr žavčlanic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne glede na Protokol o
statutu banke.
Poleg tega je Evropska investicijska banka oprošč ena vseh davkov in podobnih dajatev ob pove čanju
svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v dr žavi, v kateri ima banka sede ž.
Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakr šnih dajatev. Dejavnosti banke in
njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, pa tudi niso predmet kakr šnih koli
prometnih davkov.C 310/266 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
8. PROTOKOL O POGODBAH IN AKTIH O PRISTOPU KRALJEVINE DANSKE, IRSKE IN
ZDRU ŽENEGA KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE, HELENSKE REPUBLIKE,
KRALJEVINE ŠPANIJE IN PORTUGALSKE REPUBLIKE TER REPUBLIKE AVSTRIJE, REPUBLIKE
FINSKE IN KRALJEVINE ŠVEDSKE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB SKLICEVANJU NA DEJSTVO, da so Kraljevina Danska, Irska in Zdru ženo kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske
pristopile k Evropskim skupnostim 1. januarja 1973; da je Helenska republika pristopila k Evropskim skupnostim
1. januarja 1981; da sta Kraljevina Španija in Portugalska republika pristopili k Evropskim skupnostim 1. januarja 1986;
da so Republika Avstrija, Republika Finska in Kraljevina Švedska k Evropskim skupnostim in Evropski uniji, ustanovljeni
s pogodbo o Evropski uniji, pristopile 1. januarja 1995,
GLEDE NA TO, da je v drugem odstavku IV-437. člena Ustave predvidena razveljavitev pogodb o zgoraj omenjenih
pristopih,
GLEDE NA TO, da mnoge dolo čbe teh pristopnih pogodb in aktov, ki so prilo ženi k tem pogodbam o pristopu, ostajajo
relevantne; da je v drugem odstavku IV-437. člena Ustave dolo čeno, da morajo biti takš ne dolo čbe navedene v
protokolu ali se je treba nanje v protokolu sklicevati, da bi ostale v veljavi in bi se njihovi pravni u činki ohranili,
GLEDE NA TO, da je treba te dolo čbe ustrezno tehni čno prilagoditi, če naj bodo združ ljive z Ustavo, ne da bi se s tem
spremenili njihovi pravni u činkit –
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so prilo žene k Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo:
I. NASLOV
SKUPNE DOLO ČBE
1.člen
Pravice in obveznosti iz pristopnih pogodb iz to čk a) do d) drugega odstavka IV-437. člena Ustave so
začele u činkovati pod pogoji, dolo čenimi v teh pogodbah, na naslednje datume:
a) 1. januarja 1973 Pogodba o pristopu Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike
Britanije in Severne Irske;
b) 1. januarja 1981 Pogodba o pristopu Helenske republike;
c) 1. januarja 1986 Pogodba o pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/267
d) 1. januarja 1995 Pogodba o pristopu Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.
2.člen
(1) Dr žave iz prej šnjega člena morajo pristopiti k naslednjim sporazumom in konvencijam,
sklenjenim pred njihovim pristopom, kolikor taki sporazumi ali konvencije še vedno veljajo:
a) k sporazumom ali konvencijam, ki so sklenjeni med drugimi dr žavami članicami na temelju
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za
atomsko energijo ali Pogodbe o Evropski uniji ali ki so nelo čljivo povezani z doseganjem ciljev iz
teh pogodb v zvezi z delovanjem Skupnosti ali Unije ali so povezani z njihovimi dejavnostmi;
b) k sporazumom ali konvencijam, ki jih druge dr žave članice, ki ukrepajo skupaj z Evropskimi
skupnostmi, sklenejo z eno ali ve čtretjimi dr žavami ali mednarodno organizacijo ter k
sporazumom, ki se na omenjene sporazume in konvencije navezujejo. Unija in druge dr žave
članice dr žavam pristopnicam iz prejš njega člena pri tem pomagajo.
(2) Dr žave pristopnice iz prejš njega člena sprejmejo ustrezne ukrepe, kadar je potrebno, da svoj
polo žaj v razmerju do mednarodnih organizacij in do mednarodnih sporazumov, katerih stranke so
tudi Unija ali Evropska skupnost za atomsko energijo ali druge dr žave članice, prilagodijo glede na
pravice in obveznosti, ki izhajajo iz njihovega pristopa.
3.člen
Določbe aktov o pristopu, katerih namen ali u činek je, druga če kakor v obliki prehodnega ukrepa,
razveljaviti ali spremeniti akte, ki so jih sprejele institucije, organi, uradi ali agencije Skupnosti aliEvropske unije, ustanovljene s Pogodbo o Evropski uniji, kakor jih razlagata Sodi šče Evropskih
skupnosti in Sodi šče prve stopnje, ostanejo v veljavi ob upo števanju drugega odstavka tega člena.
Te dolo čbe imajo isto pravno naravo kakor akti, ki jih razveljavljajo ali spreminjajo, in zanje veljajo
enaka pravila kot za omenjene akte.
4.člen
Besedila aktov institucij, organov, uradov ali agencij Evropskih skupnosti ali Evropske unije,ustanovljenih s Pogodbo o Evropski uniji, ki so bila sprejeta pred pristopi iz 1. člena tega protokola in
ki so bila naknadno sestavljena v angle škem in danskem jeziku, v gr škem jeziku, v španskem in
portugalskem jeziku ter v finskem in švedsk
 em jeziku, so od datuma vsakokratnega pristopa iz
1.člena tega protokola verodostojna pod enakimi pogoji kakor besedila, sestavljena in verodostojna v
drugih jezikih.C 310/268 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
5.člen
Z evropskim zakonom Sveta se lahko razveljavijo prehodne dolo čbe iz tega protokola, ki se ve čne
uporabljajo. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
II. NASLOV
DOLO ČBE IZ AKTA O POGOJIH PRISTOPA KRALJEVINE DANSKE, IRSKE IN ZDRUŽ ENEGA
KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE
1. ODDELEK
Dolo čbe o Gibraltarju
6.člen
(1) Akti institucij, ki se nana šajo na proizvode iz Priloge I Ustave in na proizvode, za katere se
zaradi izvajanja skupne kmetijske politike pri uvozu v Unijo uporabljajo posebna pravila, kot tudi akti
o usklajevanju zakonodaj dr žavčlanic o prometnih davkih, se ne uporabljajo za Gibraltar, razen če
Svet z evropskim sklepom ne odlo čid r u g a če. Svet odlo ča soglasno na predlog Komisije.
(2) Gibraltar obdrž i polo žaj, ki je dolo čen v VI. točki Priloge II (1) Akta o pogojih pristopa
Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske.
2. ODDELEK
Dolo čbe o Ferskih otokih
7.člen
Danski dr žavljani s stalnim prebivali ščem na Ferskih otokih se štejejo za dr žavljane dr žavečlanice v
smislu Ustave šele od datuma, ko se Ustava za čne uporabljati na omenjenih otokih.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/269
(1) UL L 73, 27.3.1972, str. 47.
3. ODDELEK
Dolo čbe o Kanalskih otokih in otoku Man
8.člen
(1) Pravila Unije o carinskih zadevah in koli činskih omejitvah, predvsem carine, dajatve z enakim
učinkom in skupna carinska tarifa, se na Kanalskih otokih in na otoku Man uporabljajo pod enakimi
pogoji kakor v Zdru ženem kraljestvu.
(2) V zvezi s kmetijskimi proizvodi in z iz njih predelanimi proizvodi, za katere se uporablja
poseben trgovinski re žim, se za tretje dr žave uporabljajo prelevmani in drugi uvozni ukrepi, ki so
predpisani s predpisi Unije in ki jih uporablja Zdru ženo kraljestvo.
Uporabljajo se tudi dolo čbe predpisov Unije, ki so potrebne za omogo čanje prostega pretoka in
upoštevanja normalnih pogojev konkurence v trgovini s temi proizvodi.
Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe, po katerih se na teh ozemljihuporabljajo predpisi iz tega in prej šnjega pododstavka.
9.člen
Pravo Unije ne vpliva na pravice, ki jih u živajo prebivalci ozemelj iz prej šnjega člena v Zdru ženem
kraljestvu. Omenjene osebe pa ne u živajo ugodnosti predpisov prava Unije o prostem pretoku oseb in
storitev.
10.člen
Določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, ki se uporabljajo za osebe
ali podjetja v smislu člena 196 omenjene pogodbe, se uporabljajo za te osebe ali podjetja, čes o
ustanovljena na ozemljih iz 8. člena tega protokola.
11.člen
Oblasti ozemelj iz 8. člena tega protokola obravnavajo vse fizi čne in pravne osebe v Uniji enako.
12. člen
Če med uporabo ureditev, opredeljenih v tem oddelku, v odnosih med Unijo in ozemlji iz 8. člena
tega protokola nastopijo te žave na eni izmed strani, Komisija brez odla šanja predlaga Svetu za ščitne
ukrepe, ki se ji zdijo potrebni in dolo či pogoje njihove uporabe.
Svet v enem mesecu sprejme ustrezne evropske uredbe ali sklepe.C 310/270 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
13.člen
Za namene tega oddelka so prebivalci Kanalskih otokov ali otoka Man britanski dr žavljani, ki imajo
to dr žavljanstvo zaradi dejstva, da so sami, njihovi star ši ali stari star ši rojeni, posvojeni, naturalizirani
ali prijavljeni na zadevnem otoku. Taka oseba pa se v ta namen ne šteje za prebivalca Kanalskih
otokov ali otoka Man, če so ona sama, njeni star ši ali stari star ši rojeni, posvojeni, naturalizirani ali
prijavljeni v Zdru ženem kraljestvu. Prav tako se ne štejejo za prebivalce Kanalskih otokov ali otoka
Man, če so imeli kadarkoli pet let obi čajno prebivali šče v Zdru ženem kraljestvu.
O upravnih ukrepih, potrebnih za identificiranje teh oseb, se obvesti Komisijo.
4. ODDELEK
Dolo čbe o izvajanju politike industrializacije in gospodarskega razvoja na Irskem
14.člen
Države članice se seznanjajo, da je irska vlada za čela izvajati politiko industrializacije in
gospodarskega razvoja, katere cilj je uskladitev življenjskih razmer na Irskem z razmerami v drugih
državah članicah in odpravljanje podzaposlenosti ter postopna izravnava regionalnih razlik v
stopnjah razvitosti.
Priznavajo, da je v njihovem skupnem interesu, da se cilji tak šne politike dose žejo in se strinjajo, da je
ustrezno priporočiti institucijam, da v ta namen uporabijo vsa sredstva in postopke, dolo čene v
Ustavi, predvsem s primerno uporabo virov Unije, ki so namenjeni uresni čevanju njenih ciljev.
Države članice predvsem priznavajo, da bo pri uporabi III-167. in III-168. člena Ustave treba
upoštevati cilje gospodarske rasti in izbolj šanja življenjske ravni prebivalstva.
5. ODDELEK
Dolo čbe o izmenjavi znanja s podro čja jedrske energije z Dansko
15.člen
(1) Od 1. januarja 1973 je znanje, ki je bilo v skladu s členom 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo posredovano dr žavam članicam, osebam in podjetjem, na razpolago
Danski, ki ga na svojem ozemlju omejeno raz širja pod pogoji, dolo čenimi v omenjenem členu.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/271
(2) Od 1. januarja 1973 Danska daje na razpolago Evropski skupnosti za atomsko energijo enako
količino znanja iz podro čij navedenih v tretjem odstavku tega člena. To znanje se podrobno opredeli
v dokumentu, ki se po šlje Komisiji. Komisija to znanje posreduje podjetjem v Skupnosti pod pogoji,
dolo čenimi v členu 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
(3) Podro čja, na katerih Danska daje znanje na razpolago Skupnosti, so naslednja:
a) DOR organsko hlajeni reaktor, ki uporablja tež ko vodo kot moderator;
b) DT-350, DK-400 visokotla čni reaktorji, ki uporabljajo tež ko vodo kot moderator;
c) visokotemperaturna plinska zanka;
d) sistem merilne opreme in posebna elektronska oprema;e) zanesljivost;
f) fizika reaktorja, dinamika reaktorja in toplotna izmenjava;
g) preskuš anje materialov in opreme v reaktorju.
(4) Danska se zavezuje, da bo Komisiji posredovala vse znanje, ki dopolnjuje poro čila, ki jih bo
zlasti med obiski osebja Skupnosti ali osebja dr žavčlanic v centru Risö poslala pod pogoji, ki bodo
dolo čeni sporazumno za vsak primer posebej.
16.člen
(1) Na podro čjih, na katerih Danska daje znanje na razpolago Evropski skupnosti za atomsko
energijo, pristojni organi na pro šnjo podelijo licence po komercialnih pogojih dr žavam članicam,
osebam in podjetjem Skupnosti, če imajo izklju čne pravice iz patentov, prijavljenih v dr žavah
članicah in če do tretjih oseb nimajo obveznosti ali zavez glede podelitve ali ponudbe podelitve
izklju čne ali delno izklju čne licence za pravice iz teh patentov.
(2) Kadar je izklju čna ali delno izklju čna licenca podeljena, Danska spodbuja in omogo ča, da
imetniki takš nih licenc po komercialnih pogojih podeljujejo podlicence dr žavam članicam, osebam in
podjetjem Skupnosti.Takšne izklju čne ali delno izklju čne licence se podeljujejo po obi čajnih komercialnih pogojih.C 310/272 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
6. ODDELEK
Dolo čbe o izmenjavi znanja s podro čja jedrske energije z Irsko
17.člen
(1) Od 1. januarja 1973 je znanje, ki je bilo v skladu s členom 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo posredovano dr žavam članicam, osebam in podjetjem, na razpolago
Irski, ki ga na svojem ozemlju omejeno raz širja pod pogoji, dolo čenimi v omenjenem členu.
(2) Od 1. januarja 1973 Irska znanje, pridobljeno na jedrskem podro čju na Irskem, ki se raz širja
omejeno, daje na razpolago Evropski skupnosti za atomsko energijo, če ne gre za znanje s strogo
komercialno uporabnostjo. Komisija to znanje posreduje podjetjem v Skupnosti pod pogoji,
dolo čenimi v členu 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
(3) Znanje iz prvega in drugega odstavka tega člena zadeva predvsem študije za razvoj energijskega
sektorja in dela z radio-izotopi ter njihovo uporabo v medicini, vključ no s problematiko za ščite pred
sevanjem.
18.člen
(1) Na podro čjih, na katerih Irska daje znanje na razpolago Evropski skupnosti za atomsko
energijo, pristojni organi na pro šnjo podelijo licence po komercialnih pogojih dr žavam članicam,
osebam in podjetjem Skupnosti, če imajo izklju čne pravice iz patentov, prijavljenih v dr žavah
članicah in če do tretjih oseb nimajo obveznosti ali zavez glede podelitve ali ponudbe podelitve
izklju čne ali delno izklju čne licence za pravice iz teh patentov.
(2) Kadar je izklju čna ali delno izključ na licenca podeljena, Irska spodbuja in omogo ča, da imetniki
takšnih licenc po komercialnih pogojih podeljujejo podlicence dr žavam članicam, osebam in
podjetjem Skupnosti.
Takšne izklju čne ali delno izklju čne licence se podeljujejo po obi čajnih komercialnih pogojih.
7. ODDELEK
Dolo čbe o izmenjavi znanja s podro čja jedrske energije Zdru ženim kraljestvom
19.člen
(1) Od 1. januarja 1973 je znanje, ki je bilo v skladu s členom 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo posredovano dr žavam članicam, osebam in podjetjem, na razpolago16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/273
Zdru ženemu kraljestvu, ki ga na svojem ozemlju omejeno raz širja pod pogoji, dolo čenimi v
omenjenem členu.
(2) S pristopom 1. januarja 1973 Zdru ženo kraljestvo daje na razpolago Evropski skupnosti za
atomsko energijo enako koli čino znanja iz podro čij, na štetih v seznamu v Prilogi (1) k Protokolu
št. 28 Akta o pogojih pristopa Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in
Severne Irske. To znanje se podrobno opredeli v dokumentu, ki se po šlje Komisiji. Komisija to znanje
posreduje podjetjem v Skupnosti pod pogoji, dolo čenimi v členu 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo.
(3) Glede na ve čji interes Skupnosti na nekaterih podro čjih Zdru ženo kraljestvo daje poseben
poudarek posredovanju znanja z naslednjih podro čij:
a) raziskave in razvoj hitrih reaktorjev (vklju čno z varnostjo);
b) temeljne raziskave (ki se uporabljajo za vse vrste reaktorjev);
c) varnost reaktorjev (razen hitrih reaktorjev);
d) metalurgija, jeklo, cirkonijeve zlitine in beton;
e) zdru žljivost strukturnih materialov;
f) proizvodnja poskusnih goriv;g) termohidrodinamika;
h) merilna oprema.
20. člen
(1) Na podro čjih, na katerih Zdru ženo kraljestvo daje znanje na razpolago Evropski skupnosti za
atomsko energijo, pristojni organi na pro šnjo podelijo licence po komercialnih pogojih dr žavam
članicam, osebam in podjetjem Skupnosti, če imajo izklju čne pravice iz patentov, prijavljenih v
državah članicah Skupnosti in če do tretjih oseb nimajo obveznosti ali zavez glede podelitve ali
ponudbe podelitve izklju čne ali delno izklju čne licence za pravice iz teh patentov.C 310/274 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) UL L 73, 27.3.1972, str. 84.
(2) Kadar je izklju čna ali delno izklju čna licenca podeljena, Zdru ženo kraljestvo spodbuja in
omogo ča, da imetniki takš nih licenc po komercialnih pogojih podeljujejo podlicence dr žavam
članicam, osebam, dru žbam in podjetjem Skupnosti.
Takšne izklju čne ali delno izklju čne licence se podeljujejo po obi čajnih komercialnih pogojih.
III. NASLOV
DOLO ČBE IZ AKTA O POGOJIH PRISTOPA HELENSKE REPUBLIKE
1. ODDELEK
Dolo čbe o oprostitvah carin, ki jih Gr čija dovoli pri uvozu
določenega blaga
21.člen
Helenski republiki III-151. člen Ustave ne prepre čuje, da bi ohranila izjeme, dodeljene pred
1. januarjem 1979 na podlagi:
a) Zakona 4171/61 (splo šni ukrepi za razvojno pomo čgospodarstvu dr žave),
b) Uredbe z zakonsko mo čjo 2687/53 (nalo žbe in za ščita tujega kapitala),
c) Zakona 289/76 (spodbude za pospeš evanje razvoja obmejnih regij in urejanje vseh ustreznih
vpra šanj),
do izteka veljavnosti sporazumov, ki jih je helenska vlada sklenila z upravi čenci iz teh ukrepov.
2. ODDELEK
Dolo čbe o obdav čenju
22. člen
Akti iz točke II.2 Priloge VIII (1) k Aktu o pogojih pristopa Helenske republike se uporabljajo glede
Helenske republike pod pogoji, dolo čenimi v navedeni prilogi, z izjemo sklicevanja na to čki 9 in 18b
te priloge.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/275
(1) UL L 291, 19.11.1979, str. 163.
3. ODDELEK
Dolo čbe o bomba žu
23. člen
(1) Ta oddelek zadeva nemikan ali ne česan bombaž , ki sodi pod tarifno podš tevilko 5201 00
kombinirane nomenklature.
(2) V Uniji se uvede sistem, katerega namen je predvsem:
a) podpora proizvodnji bombaž a v tistih regijah Unije, kjer je ta pomembna za kmetijsko
gospodarstvo;
b) omogo čanje, da zadevni proizvajalci zaslu žijo primeren dobi ček;
c) uravnotež enje trga s strukturnimi izbolj šavami na ravni nabave blaga in trž enja.
(3) Sistem iz prejš njega odstavka vklju čuje odobritev pomo či za proizvodnjo.
(4) Da bi proizvajalcem bomba ža omogo čili koncentracijo dobave in prilagajanje proizvodnje
tržnim zahtevam, se uvede sistem, ki bo pospeš eval oblikovanje skupin proizvajalcev in federacij
takšnih skupin.
Takšen sistem bo urejal dodeljevanje pomo či za spodbujanje oblikovanja in laj šanje delovanja skupin
proizvajalcev.Skupine, ki lahko koristijo ugodnosti tega sistema, morajo:
a) biti ustanovljene na pobudo proizvajalcev samih;
b) nuditi zadostno jamstvo za trajanje in u činkovitost njihovega delovanja;
c) biti priznane v zadevnih dr žavah članicah.
(5) Sistem trgovanja Unije s tretjimi dr žavami ne sme biti prizadet. Predvsem v ta namen ne smejo
biti uvedeni ukrepi za omejevanje uvoza.
(6) Evropski zakon Sveta dolo či potrebne prilagoditve sistema, uvedenega v skladu s tem oddelkom.
Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe in sklepe, s katerimi dolo či splo šna pravila, ki so
potrebna za izvajanje dolo čb tega oddelka.
Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom.C 310/276 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
4. ODDELEK
Dolo čbe o gospodarskem in industrijskem razvoju Gr čije
24.člen
Države članice se seznanjajo, da je helenska vlada za čela izvajati politiko industrializacije in
gospodarskega razvoja, katere cilj je uskladitev življenjskih razmer v Gr čiji z razmerami v drugih
državah članicah in odpravljanje podzaposlenosti ter postopna izravnava regionalnih razlik v
stopnjah razvitosti.
Priznavajo, da je v njihovem skupnem interesu, da se cilji tak šne politike dose žejo.
V ta namen institucije uporabijo vsa sredstva in postopke, dolo čene v Ustavi, predvsem s primerno
uporabo virov Unije, ki so namenjeni uresni čevanju njenih ciljev.
Države članice predvsem priznavajo, da bo pri uporabi III-167. in III-168. člena Ustave treba
upoštevati cilje gospodarske rasti in izbolj šanja življenjske ravni prebivalstva.
5. ODDELEK
Dolo čbe o izmenjavi znanja s podro čja jedrske energije z Gr čijo
25. člen
(1) Od 1. januarja 1981 je znanje, ki je bilo v skladu s členom 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo posredovano dr žavam članicam, osebam in podjetjem, na razpolago
Helenski republiki, ki ga na svojem ozemlju omejeno raz širja pod pogoji, dolo čenimi v omenjenem
členu.(2) Od 1. januarja 1981 Helenska republika znanje, pridobljeno na jedrskem podro čju v Gr čiji, ki se
razširja omejeno, daje na razpolago Evropski skupnosti za atomsko energijo, če ne gre za znanje s
strogo komercialno uporabnostjo. Komisija to znanje posreduje podjetjem v Skupnosti pod pogoji,
dolo čenimi v členu 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
(3) Znanje iz prvega in drugega odstavka tega člena zadeva predvsem:
a)študije o uporabi radioizotopov na naslednjih podro čjih: medicina, kmetijstvo, entomologija in
varstvo okolja;
b) uporabo jedrske tehnologije v arheometriji;
c) razvoj elektronskih medicinskih naprav;
d) razvoj postopkov za iskanje radioaktivnih rud.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/277
26. člen
(1) Na podro čjih, na katerih Helenska republika daje znanje na razpolago Evropski skupnosti za
atomsko energijo, pristojni organi na pro šnjo podelijo licence po komercialnih pogojih dr žavam
članicam, osebam in podjetjem Skupnosti, če imajo izklju čne pravice iz patentov, prijavljenih v
državah članicah Skupnosti in če do tretjih oseb nimajo obveznosti ali zavez glede podelitve ali
ponudbe podelitve izklju čne ali delno izklju čne licence za pravice iz teh patentov.
(2) Kadar je izklju čna ali delno izključ na licenca podeljena, Helenska republika spodbuja in
omogo ča, da imetniki takš nih licenc po komercialnih pogojih podeljujejo podlicence dr žavam
članicam, osebam in podjetjem Skupnosti.
Takšne izklju čne ali delno izklju čne licence se podeljujejo po obi čajnih komercialnih pogojih.
IV. NASLOV
DOLO ČBE IZ AKTA O POGOJIH PRISTOPA KRALJEVINE ŠPANIJE IN PORTUGALSKE REPUBLIKE
1. ODDELEK
Finan čne dolo čbe
27.člen
Lastna sredstva, ki izvirajo iz davka na dodano vrednost, se izra čunajo in preverijo, kot če bi bili
Kanarski otoki ter Ceuta in Melilla vklju čeni na podro čje ozemeljske uporabe Šeste direktive Sveta 77/
388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje dr žavčlanic o prometnih davkih –Skupni
sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero.
2. ODDELEK
Dolo čbe o patentih
28. člen
Določbe španske nacionalne zakonodaje o dokaznem bremenu, ki so bile sprejete na podlagi dolo čil
odstavka 2 Protokola št. 8 Akta o pogojih pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike, se ne
uporabljajo, če se proti imetniku drugega patenta za postopek za izdelavo proizvoda, ki je
popolnoma enak tistemu, ki je bil izdelan na podlagi to žnikovega patentiranega postopka, spro žiC 310/278 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
postopek za ugotavljanje kr šitev, če je bil ta drugi patent podeljen pred 1. januarjem 1986.
V primerih, ko se ne uporablja prevalitev dokaznega bremena, Kraljevina Španija še naprej zahteva,
da kr šitev doka že imetnik patenta. V vseh teh primerih Kraljevina Španija uporablja sodni postopek,
imenovan „odvzem-opis “.
„Odvzem-opis “pomeni postopek, ki je del sistema, omenjenega v prvem in drugem odstavku tega
člena, po katerem lahko vsakdo, ki ima pravico spro žiti postopek zaradi kr šitve patenta, po pridobitvi
sodnega naloga na podlagi svoje zahteve, zahteva natan čen opis spornih postopkov, ki ga v prostorih
domnevnega kr šitelja pripravi sodni izvr šitelj ob pomo či strokovnjakov, predvsem s fotokopiranjem
tehni čne dokumentacije, z ali brez dejanskega odvzema. Ta sodni nalog lahko odredi plač ilo var ščine,
namenjene kritju morebitne odš kodnine domnevnemu kr šitelju za primer škode, ki jo povzro či
„odvzem ‑opis“.
29. člen
Določbe portugalske nacionalne zakonodaje o dokaznem bremenu, ki so bile sprejete na podlagi
dolo čil odstavka 2 Protokola št. 19 Akta o pogojih pristopa Kraljevine Španije in Portugalske
republike, se ne uporabljajo, če se proti imetniku drugega patenta za postopek za izdelavo proizvoda,
ki je popolnoma enak tistemu, ki je bil izdelan na podlagi to žnikovega patentiranega postopka, spro ži
postopek za ugotavljanje kr šitev, če je bil ta drugi patent podeljen pred 1. januarjem 1986.
V primerih, ko se ne uporablja prevalitev dokaznega bremena, Portugalska republika še naprej
zahteva, da kr šitev doka že imetnik patenta. V vseh teh primerih Portugalska republika uporablja
sodni postopek, imenovan „odvzem-opis “.
„Odvzem-opis “pomeni
postopek, ki je del sistema iz prvega in drugega odstavka, po katerem lahko
vsakdo, ki ima pravico spro žiti postopek zaradi kr šitve patenta, po pridobitvi sodnega naloga na
podlagi svoje zahteve, zahteva natan čen opis spornih postopkov, ki ga v prostorih domnevnega
kršitelja pripravi sodni izvr šitelj ob pomo či strokovnjakov, predvsem s fotokopiranjem tehnične
dokumentacije, z ali brez dejanskega odvzema. Ta sodni nalog lahko odredi pla čilo var ščine,
namenjene kritju morebitne odš kodnine domnevnemu kr šitelju za primer škode, ki jo povzro či
„odvzem ‑opis“.
3. ODDELEK
Dolo čbe o mehanizmu dodatnih odgovornosti v okviru sporazumov o ribolovu, ki jih je
Unija sklenila s tretjimi dr žavami
30. člen
(1) Vzpostavljen je poseben sistem za izvajanje delovnih postopkov, ki se opravljajo kot dodatek kribolovnim dejavnostim plovil, ki plovejo pod zastavo dr žavečlanice v vodah pod suverenostjo ali v
pristojnosti tretje dr žave, v okviru odgovornosti, dolo čenih s sporazumi o ribolovu, ki jih je Unija
sklenila z zadevnimi tretjimi dr žavami.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/279
(2) Delovni postopki, ki bi se lahko izvajali dodatno ob ribolovnih dejavnostih pod pogoji in v
mejah iz tretjega in četrtega odstavka tega člena, se nana šajo na:
a) predelavo ribi ških proizvodov na ozemlju zadevne tretje dr žave, ki so jih ujela plovila, ki plujejo
pod zastavo dr žave članice v vodah te tretje dr žave, v okviru ribolovnih dejavnosti na podlagi
sporazuma o ribolovu za dajanje teh proizvodov na trg Unije pod tarifnimi oznakami iz tretjegapoglavja skupne carinske tarife;
b) nakladanje ali pretovarjanje ribi ških proizvodov iz tretjega poglavja skupne carinske tarife na
plovila, ki plujejo pod zastavo dr žave članice, ki se opravlja v okviru dejavnosti, dolo čenih v
takšnem sporazumu o ribolovu, za njihov prevoz in morebitno predelavo za dajanje na trg Unije.
(3) Uvoz v Unijo tistih proizvodov, ki so bili predmet delovnih postopkov iz prej šnjega odstavka, se
opravlja z upo števanjem delne ali popolne opustitve dajatev skupne carinske tarife ali na podlagi
posebnega sistema dajatev, pod pogoji in v letno dolo čenih mejah dodatnosti glede na obseg
ribolovnih mo žnosti, ki izhajajo iz zadevnih sporazumov in iz njihovih spremljajo čih podrobnosti.
(4) Evropski zakon ali okvirni zakon dolo či splo šna pravila za izvajanje tega sistema, predvsem
merila za dolo čanje in porazdeljevanje zadevnih koli čin.
Podrobna pravila za izvajanje tega sistema in zadevne koli čine se sprejmejo po postopku iz člena 37
Uredbe (ES) št. 104/2000.
4. ODDELEK
Dolo čbe o Ceuti in o Melilli
1. pododdelek
Splošne dolo čbe
31.člen
(1) Ustava in akti institucij se uporabljajo za Ceuto in Melillo ob upo števanju izjem iz drugega in
tretjega odstavka tega člena ter drugih dolo čb tega oddelka.
(2) Pogoji, pod katerimi se dolo čbe Ustave o prostem pretoku blaga ter akti institucij o carinski
zakonodaji in trgovinski politiki uporabljajo za Ceuto in Melillo, so dolo čeni v 3. pododdelku tega
oddelka.
(3) Ne glede na posebne dolo čbe 32. člena tega protokola se akti institucij o skupni kmetijski
politiki in skupni ribi ški politiki ne uporabljajo za Ceuto in Melillo.C 310/280 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(4) Na zahtevo Kraljevine Španije se lahko z evropskim zakonom ali okvirnim zakonom Sveta:
a) Ceuta in Melilla vklju čita v carinsko območje Unije;
b) dolo čijo ustrezni ukrepi za raz širitev uporabe veljavnih dolo čb prava Unije tudi na Ceuto in
Melillo.
Na predlog, ki ga Komisija da na lastno pobudo, ali na zahtevo dr žavečlanice, lahko Svet po potrebi
sprejme evropski zakon ali okvirni zakon o potrebnih prilagoditvah ureditve, ki se uporablja za
Ceuto in Melillo.
Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
2. pododdelek
Dolo čbe glede skupne ribi ške politike
32. člen
(1) Ob upo števanju drugega odstavka tega člena in ne glede na 3. pododdelek se skupna ribi ška
politika ne uporablja niti za Ceuto niti za Melillo.(2) Svet na predlog Komisije z ve čino sprejme evropske zakone, okvirne zakone, uredbe ali sklepe, s
katerimi:a) dolo či strukturne ukrepe, ki se lahko sprejmejo v korist Ceute in Melille;
b) dolo či ustrezne podrobnosti za popolno ali delno upo števanje interesov Ceute in Melille pri
sprejemanju aktov, ki jih sprejme zaradi pogajanj Unije z namenom obnovitve ali sklenitve
sporazumov o ribolovu s tretjimi dr žavami, ter specifi čnih interesov Ceute in Melille v okviru
mednarodnih konvencij o ribi štvu, katerih pogodbenica je Unija.
(3) Svet na predlog Komisije sprejme evropske zakone, okvirne zakone, uredbe ali sklepe, ki
dolo čajo, kadar je primerno, mo žnosti in pogoje za obojestranski dostop do ribolovnih obmo čij in
njihovih virov. Svet odlo ča soglasno.
(4) Evropski zakoni in okvirni zakoni iz drugega in tretjega odstavka tega člena se sprejmejo po
posvetovanju z Evropskim parlamentom.
3. pododdelek
Dolo čbe o prostem pretoku blaga, carinski zakonodaji in trgovinski politiki
33. člen
(1) Izdelki s poreklom iz Ceute in Melille ter izdelki, ki so uvo ženi v Ceuto in Melillo iz tretjih dr žav
po aran žmajih, ki se zanje tam uporabljajo, se ne štejejo za blago, ki izpolnjuje pogoje iz prvega do16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/281
tretjega odstavka III-151. člena Ustave, kadar so spro ščeni v prosti promet na carinskem obmo čju
Unije.
(2) Carinsko območ je Unije ne vklju čuje Ceute in Melille.
(3) Razen če ta pododdelek ne dolo čad r u g a če, se akti institucij o carinski zakonodaji za zunanjo
trgovino uporabljajo pod enakimi pogoji za trgovino med carinskim obmo čjem Unije na eni
strani ter Ceuto in Melillo na drugi.(4) Razen če ta pododdelek ne dolo čad r u g a če, se akti institucij o skupni trgovinski politiki, bodisi
avtonomni bodisi pogodbeni, ki so neposredno povezani z uvozom ali izvozom blaga, ne
uporabljajo za Ceuto in Melillo.
(5) Razen če ta naslov ne dolo čad r u g a če, uporablja Unija v trgovini s Ceuto in Melillo za proizvode
iz I. Priloge k Ustavi splo šno ureditev, ki jo uporablja v zunanji trgovini.
34. člen
Ob upo števanju 35. člena tega protokola se odpravijo carine pri uvozu izdelkov s poreklom iz Ceute
in Melille v carinsko obmo čje Unije.
35. člen
(1) Ribiš ki proizvodi iz tarifnih številk 0301, 0302, 0303, 1604, 1605 ter podš tevilk 0511 91 in
2301 20 skupne carinske tarife s poreklom iz Ceute in Melille v mejah tarifnih kvot, izra čunanih za
proizvode na podlagi povpre čnih koli čin, ki so bile dejansko dobavljene v letih 1982, 1983 in 1984,
so upravi čeni do oprostitve carin na celotnem carinskem obmo čju Unije.
Sprostitev proizvodov, uvo ženih v carinsko območ je Unije v okviru tarifnih kvot, v prosti promet je
pogojena z upo števanjem pravil skupne ureditve trgov in zlasti referen čnih cen.
(2) Svet na predlog Komisije vsako leto sprejme evropske uredbe ali sklepe o odprtju in dodelitvi
tarifnih kvot v skladu z natanč nimi pravili iz prej šnjega odstavka.
36. člen
(1) Če bi izvajanje 34. člena tega protokola lahko povzro čilo znatno pove čanje
 uvoza dolo čenih
proizvodov s poreklom iz Ceute in Melille, ki bi lahko vplivalo na proizvajalce v Uniji, lahko Svet napredlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi dolo či posebne pogoje za dostop teh
proizvodov na carinsko obmo čje Unije.
(2) Če zaradi neuporabe skupne trgovinske politike in skupne carinske tarife za uvoz surovin ali
vmesnih proizvodov v Ceuto in Melillo uvoz proizvoda s poreklom iz Ceute in Melille povzro či ali biC 310/282 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
lahko povzro čil resno škodo proizvodni dejavnosti v eni ali ve čdržavah članicah, lahko Komisija na
zahtevo dr žave članice ali na lastno pobudo ustrezno ukrepa.
37.člen
Carine na uvoz proizvodov s poreklom s carinskega obmo čja Unije v Ceuto in Melillo ter dajatve z
enakim u činkom se odpravijo.
38. člen
Carine in dajatve z enakim u činkom kot takš ne carine ter trgovinska ureditev, ki se pri uvozu v Ceuto
in Melillo uporabljajo za blago iz tretje dr žave, ne smejo biti manj ugodne kakor tiste, ki jih uporablja
Unija v skladu s svojimi mednarodnimi zavezami ali preferencialnimi ureditvami za zadevno tretjo
državo, čet ad r žava za uvoz iz Ceute in Melille zagotavlja enako obravnavo, kakor jo zagotavlja Uniji.
Ureditev, ki se uporablja za uvoz v Ceuto in Melillo za blago iz tak šne tretje dr žave, pa ne sme biti
ugodnej ša od tiste, ki se uporablja za uvoz proizvodov s poreklom s carinskega obmo čja Unije.
39. člen
Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi dolo či pravila za izvajanje
tega pododdelka ter predvsem pravila o poreklu, ki se uporabljajo za trgovino iz 34. in 35. ter37.člena tega protokola, vklju čno z dolo čbami o ugotavljanju istovetnosti izdelkov s poreklom in o
nadzoru porekla.
Ta pravila vklju čujejo zlasti dolo čbe o ozna čevanju in/ali etiketiranju izdelkov, pogojih za registracijo
plovil, uporabi pravil o me šanem poreklu za ribi ške proizvode ter dolo čbe, ki omogo čajo dolo čitev
porekla izdelkov.
5. ODDELEK
Dolo čbe o regionalnem razvoju Španije
40. člen
Države članice se seznanjajo, da je španska vlada za čela izvajati politiko regionalnega razvoja, ki je
namenjena predvsem spodbujanju gospodarske rasti manj razvitih regij in obmo čij v Španiji.
Države članice priznavajo, da je doseganje ciljev te politike v njihovem skupnem interesu.
Da bi se španski vladi olaj šalo izpolniti to nalogo, se strinjajo, da je ustrezno priporo čiti institucijam,
da v ta namen uporabijo vsa sredstva in postopke, dolo čene v Ustavi, predvsem s primerno uporabo
virov Unije, ki so namenjeni uresni čevanju njenih ciljev.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/283
Države članice predvsem priznavajo, da bo pri uporabi III-167. in III-168. člena Ustave treba
upoštevati cilje gospodarske rasti in izbolj šanja življenjske ravni prebivalstva v manj razvitih regijah
in območjih v Španiji.
6. ODDELEK
Dolo čbe o gospodarskem in industrijskem razvoju Portugalske
41.člen
Države članice se seznanjajo, da je portugalska vlada za čela izvajati politiko industrializacije in
gospodarskega razvoja, katere cilj je uskladitev življenjskih razmer na Portugalskem z razmerami v
drugih dr žavah članicah in odpravljanje podzaposlenosti ter postopna izravnava regionalnih razlik v
stopnjah razvitosti.
Države članice priznavajo, da je doseganje ciljev te politike v njihovem skupnem interesu.
Priznavajo, da je ustrezno priporočiti institucijam, da v ta namen uporabijo vsa sredstva in postopke,
dolo čene v Ustavi, predvsem s primerno uporabo virov Unije, ki so namenjeni uresni čevanju njenih
ciljev.
Države članice predvsem priznavajo, da bo pri uporabi III-167. in III-168. člena Ustave treba
upoštevati cilje gospodarske rasti in izbolj šanja življenjske ravni prebivalstva.
7. ODDELEK
Dolo čbe o izmenjavi znanja s podro čja jedrske energije s Kraljevino Španijo
42. člen
(1) Od 1. januarja 1986 je znanje, ki je bilo v skladu s členom 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo posredovano dr žavam članicam, osebam in podjetjem, na razpolago
Kraljevini Španiji, ki ga na svojem ozemlju omejeno raz širja pod pogoji, dolo čenimi v omenjenem
členu.(2) Od 1. januarja 1986 Kraljevina Španija znanje, pridobljeno na jedrskem podro čju v Španiji, ki se
razširja omejeno, daje na razpolago Evropski skupnosti za atomsko energijo, če ne gre za znanje s
strogo komercialno uporabnostjo. Komisija to znanje posreduje podjetjem v Skupnosti pod pogoji,
dolo čenimi v členu 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
(3) Znanje iz prvega in drugega odstavka tega člena zadeva predvsem:
a) jedrsko fiziko (nizke in visoke energije);
b) varstvo pred sevanji;C 310/284 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
c) uporabo izotopov, predvsem stabilnih;
d) raziskovalne reaktorje in ustrezna goriva;
e) raziskave na podro čju gorivnega ciklusa (predvsem pridobivanje in predelava revne uranove rude;
optimizacija gorivnih elementov za energijske reaktorje).
43. člen
(1) Na podro čjih, na katerih Kraljevina Španija daje znanje na razpolago Evropski skupnosti za
atomsko energijo, pristojni organi na pro šnjo podelijo licence po komercialnih pogojih dr žavam
članicam, osebam in podjetjem Skupnosti, če imajo izklju čne pravice iz patentov, prijavljenih v
državah članicah in če do tretjih oseb nimajo obveznosti ali zavez glede podelitve ali ponudbe
podelitve izključne ali delno izklju čne licence za pravice iz teh patentov.
(2) Kadar je izklju čna ali delno izklju čna licenca podeljena, Kraljevina Španija spodbuja in
omogo ča, da imetniki takš nih licenc po komercialnih pogojih podeljujejo podlicence dr žavam
članicam, osebam in podjetjem Skupnosti.
Takšne izklju čne ali delno izklju čne licence se podeljujejo po obi čajnih komercialnih pogojih.
8. ODDELEK
Dolo čbe o izmenjavi znanja s podro čja jedrske energije s Portugalsko republiko
44. člen
(1) Od 1. januarja 1986 je znanje, ki je bilo v skladu s členom 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo posredovano dr žavam članicam, osebam in podjetjem, na razpolago
Portugalski republiki, ki ga na svojem ozemlju omejeno raz širja pod pogoji, dolo čenimi v
omenjenem členu.
(2) Od 1. januarja 1986 Portugalska republika znanje, pridobljeno na jedrskem podro čju na
Portugalskem, ki se raz širja omejeno, daje na razpolago Evropski skupnosti za atomsko energijo, če
ne gre za znanje s strogo komercialno uporabnostjo. Komisija to znanje posreduje podjetjem v
Skupnosti pod pogoji, dolo čenimi v členu 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko
energijo.
(3) Znanje iz prvega in drugega odstavka tega člena zadeva predvsem:
a) dinamiko reaktorja;b) varstvo pred sevanji;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/285
c) uporabo jedrskih merilnih tehnik (na industrijskem, kmetijskem, arheolo škem in geolo škem
podro čju);
d) atomsko fiziko (u činkovito merjenje presekov, cevne tehnike);
e) ekstraktivno metalurgijo urana.
45. člen
(1) Na podro čjih, na katerih Portugalska republika daje znanje na razpolago Evropski skupnosti za
atomsko energijo, pristojni organi na pro šnjo podelijo licence po komercialnih pogojih dr žavam
članicam, osebam in podjetjem Skupnosti, če imajo izklju čne pravice iz patentov, prijavljenih v
državah članicah in če do tretjih oseb nimajo obveznosti ali zavez glede podelitve ali ponudbe
podelitve izključne ali delno izklju čne licence za pravice iz teh patentov.
(2) Kadar je izklju čna ali delno izključ na licenca podeljena, Portugalska republika spodbuja in
omogo ča, da imetniki takš nih licenc po komercialnih pogojih podeljujejo podlicence dr žavam
članicam, osebam in podjetjem Skupnosti.
Takšne izklju čne ali delno izklju čne licence se podeljujejo po obi čajnih komercialnih pogojih.
V. NASLOV
DOLO ČBE IZ AKTA O POGOJIH PRISTOPA REPUBLIKE AVSTRIJE, REPUBLIKE FINSKE IN KRALJEVINE
ŠVEDSKE
1. ODDELEK
Finan čne dolo čbe
46. člen
Lastna sredstva, ki izvirajo iz davka na dodano vrednost, se izra čunajo in preverijo, kot če bi bili
Ålandski otoki vklju čeni na podro čje ozemeljske uporabe Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne
17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje dr žavčlanic o prometnih davkih –Skupni sistem davka na
dodano vrednost: enotna osnova za odmero.C 310/286 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
2. ODDELEK
Dolo čbe o kmetijstvu
47.člen
Kjer se zaradi pristopa pojavijo resnej šet ežave, ki ostajajo tudi po polni uporabi dolo čb 48. člena tega
protokola ter preostalih ukrepov, ki izhajajo iz obstoje čih pravil Unije, Komisija lahko sprejme
evropski sklep, s katerim dovoli Finski dodelitev dr žavnih pomo či proizvajalcem, da bi tako olaj šala
njeno polno vklju čitev v skupno kmetijsko politiko.
48. člen
(1) Komisija sprejme evropske sklepe, s katerimi dovoli Finski in Švedski dodeljevanje dolgoroč nih
državnih pomo či, da bi tako zagotovila ohranjanje kmetijske dejavnosti v specifi čnih regijah. Te regije
se morajo ujemati s kmetijskimi obmo čji severno od 62. vzporednika in z nekaterimi mejnimi
podro čji ju žno od tega vzporednika, ki so prizadeta zaradi podobnih podnebnih razmer, kar
kmetijsko dejavnost še posebej ote žuje.
(2) Regije iz prej šnjega odstavka dolo či Komisija, ki pri tem upo števa zlasti naslednje:
a) nizko gostoto naseljenosti prebivalstva;
b) dele žkmetijskih zemlji ščglede na celotno povr šino območja;
c) dele žkmetijskih zemlji šč, namenjenih polj ščinam za prehrano ljudi, glede na povr šino
uporabljanega kmetijskega območja.
(3) Dr žavne pomo či iz prvega odstavka tega člena se lahko navezujejo na stvarne dejavnike v
proizvodnji, kakor so hektarske povr šine kmetijskih zemljišč alištevilo glav živine ob upo števanju
ustreznih
omejitev skupnih ureditev trga, kakor tudi tradicionalne strukture proizvodnje vsakega
gospodarstva, ne smejo pa:a) se navezovati na prihodnjo proizvodnjo;b) ali privesti do pove čanja proizvodnje ali splo šne ravni pomo či, ugotovljene v referen čnem
obdobju pred 1. januarjem 1995, ki ga dolo či Komisija.
Te pomo či so lahko diferencirane glede na regije.
Te pomo či je treba dodeliti zlasti zaradi:
a) ohranjanja tradicionalne primarne proizvodnje in predelave, ki po naravi ustrezata podnebnim
razmeram zadevnih regij;
b) izbolj šanja proizvodnih struktur, trž enja in predelave kmetijskih proizvodov;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/287
c) la žje prodaje omenjenih proizvodov;
d) zagotavljanja varovanja okolja in ohranjanja podež elja.
49. člen
(1) Pomo či iz 47. in 48. člena tega protokola in vsaka druga dr žavna pomo č, za katero je v okviru
tega naslova potrebno dovoljenje Komisije, se priglasijo Komisiji. Pomoč i se ne morejo odobriti,
dokler to dovoljenje ni izdano.
(2) Kar zadeva pomo či, predvidene v prejš njem členu, Komisija po 1. januarju 1996 vsako peto leto
Svetu predlo ži poro čilo o:
a) izdanih dovoljenjih,
b) rezultatih pomo či, ki so bile dodeljene na podlagi teh dovoljenj.
Pri pripravi omenjenega poro čila dr žave članice, ki so prejele taka dovoljenja, Komisiji pravo časno
sporo čijo podatke o u činkih dodeljenih pomo či, pri čemer prikaž ejo razvoj kmetijstva, ki so ga
ugotovile v zadevnih regijah.
50. člen
Na podro čju pomo či, ki jih predvidevata III-167. in III-168. člen Ustave:
a) izmed pomo či, ki se izvajajo v Avstriji, na Finskem in na Švedskem pred 1. januarjem 1995, se
kot obstoje če pomo či v smislu prvega odstavka III-168. člena Ustave štejejo le tiste, o katerih je
bila Komisija uradno obve ščena pred 30. aprilom 1995;
b) za obstoje če pomo čii nn a črte v zvezi z dodeljevanjem ali spreminjanjem pomoč i, o katerih je
bila Komisija uradno obve ščena pred 1. januarjem 1995, se šteje, da je bilo uradno obvestilo
opravljeno na ta dan.
51.člen
(1)
Razen če v posebnih primerih ni dolo čeno druga če, Svet na predlog Komisije sprejme potrebne
evropske uredbe ali sklepe za izvajanje tega oddelka.
(2) Z evropskim zakonom Sveta se lahko prilagodijo dolo čbe iz tega oddelka, ki bi se izkazale za
potrebne kot posledica sprememb prava Unije. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim
parlamentom.
52. člen
(1) Če so v Avstriji, na Finskem in na Švedskem potrebni prehodni ukrepi za olaj šanje prehoda iz
sedanje ureditve na ureditev, ki je rezultat izvajanja skupnih ureditev trga pod pogoji iz Akta o
pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske, se taki ukrepi sprejmejo
skladno s postopkom iz člena 38 Uredbe 136/66/EGS ali, če je primerno, skladno z ustreznimi členi
drugih uredb o skupni ureditvi kmetijskih trgov. Ti ukrepi se lahko sprejmejo v obdobju, ki se izte čeC 310/288 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
31. decembra 1997, njihova uporaba pa je omejena s tem datumom.
(2) Z Evropskim zakonom Sveta se obdobje iz prej šnjega odstavka lahko podalj ša. Svet odlo ča
soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
53. člen
Za ribi ške proizvode se uporabljata 51. in 52. člen tega protokola.
3. ODDELEK
Dolo čbe o prehodnih ukrepih
54. člen
Akti, navedeni v to čkah VII.B.I, VII.D.1, VII.D.2.c, IX.2.b, c, f, g, h, i, j, l, m, n, x, y, z in aa, X.a, b in c
Priloge XV (1) k Aktu o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske,
se za Avstrijo, Finsko in Švedsko uporabljajo pod pogoji, dolo čenimi v tej prilogi.
Sklicevanje v toč ki IX.2.x Priloge XV iz prej šnjega odstavka na dolo čbe Pogodbe o ustanovitvi
Evropske skupnosti, zlasti na člena 90 in 91, je treba razumeti kot sklicevanje na dolo čbe Ustave,
zlasti na prvi in drugi odstavek III-170. člena Ustave.
4. ODDELEK
Dolo čbe o uporabi nekaterih aktov
55. člen
1. Vse odlo čbe o posami čnih izjemah in odlo čbe o negativnih izvidih, ki sta jih pred 1. januarjem
1995 sprejela Nadzorni organ Evropskega zdru ženja za prosto trgovino (EFTA) ali Komisija v skladu s
členom 53 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) ali členom 1 Protokola 25 k
omenjenemu sporazumu in zadevajo primere, ki zaradi pristopa sodijo v okvir člena 81 Pogodbe o
ustanovitvi Evropske skupnosti, ostanejo za namene III-161. člena Ustave v veljavi do izteka v njih
dolo čenega roka ali dokler Komisija v skladu s pravom Unije ne sprejme ustrezno utemeljenega
druga čnega evropskega sklepa.
2. Vse odlo čbe, ki jih je Nadzorni organ EFTA pred 1. januarjem 1995 sprejel v skladu s členom 61
Sporazuma EGP in ki zaradi pristopa sodijo v okvir člena 87 Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti, ostanejo za namene III-167. člena Ustave v veljavi, razen če Komisija v skladu s III-16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/289
(1) UL C 241, 29.8.1994, str. 322.
168. členom Ustave ne sprejme druga čnega evropskega sklepa. Ta odstavek se ne uporablja za
odlo čbe, za katere se uporablja postopek iz člena 64 Sporazuma EGP.
3. Ne glede na prvi in drugi odstavek tega člena ostanejo odlo čbe Nadzornega organa EFTA v veljavi
po 1. januarju 1995, razen če Komisija v skladu s pravom Unije ne sprejme ustrezno utemeljenega
druga čnega sklepa.
5. ODDELEK
Dolo čbe o Ålandskih otokih
56. člen
Določbe Ustave ne izključujejo uporabe dolo čb, ki so na Ålandskih otokih veljale 1. januarja 1994 in
zadevajo:
a) nediskriminatorne omejitve pravice fizi čnih oseb, ki nimajo „hembygdsrätt/kotiseutuoikeus “
(regijskega dr žavljanstva) Ålandskih otokov, in pravnih oseb do pridobivanja in posedovanja
nepremi čnin na Ålandskih otokih brez dovoljenja pristojnih organov teh otokov;
b) nediskriminatorne omejitve pravice fizičnih oseb do ustanavljanja in pravice do opravljanja
storitev, ki nimajo „hembygdsrätt/kotiseutuoikeus “(regijskega dr žavljanstva) Ålandskih otokov, in
pravnih oseb, brez dovoljenja pristojnih organov teh otokov.
57.člen
(1) Ozemlje Ålandskih otokov –ki se šteje za tretje ozemlje v smislu tretje alinee člena 3(1)
Direktive Sveta 77/388/EGS in za nacionalno ozemlje, ki je izklju čeno iz podro čja ozemeljske
uporabe direktiv o usklajevanju troš arin v smislu člena 2 Direktive Sveta 92/12/EGS –se izvzame iz
podro čja ozemeljske uporabe prava Unije, ki zadeva usklajevanje zakonodaj dr žavčlanic o prometnih
davkih in tro šarinah ter drugih oblikah posrednega obdav čenja.
Ta odstavek se ne uporablja za dolo čbe Direktive Sveta 69/335/EGS glede dajatev na kapital.C 310/290 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Namen izjeme iz prej šnjega odstavka je ohranjanje lokalnega gospodarstva Ålandskih otokov, ki
bo sposobno za pre živetje, in ne sme negativno vplivati na interese Unije niti na njene skupne
politike. Če Komisija meni, da dolo čbe iz prejš njega odstavka niso ve čupravi čene, zlasti kar zadeva
pošteno konkurenco ali lastna sredstva, predlo ži Svetu ustrezne predloge, ki potrebne akte sprejme v
skladu z ustreznimi členi Ustave.
58. člen
Republika Finska zagotavlja enako obravnavanje vseh fizi čnih in pravnih osebe dr žavčlanic na
Ålandskih otokih.
59. člen
Določbe tega oddelka se uporabljajo v lu či Izjave o Ålandskih otokih, ki prevzema brez spremembe
njihovega pravnega u činka preambulo iz Protokola št. 2 k Aktu o pogojih pristopa Republike
Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.
6. ODDELEK
Dolo čbe o Laponcih
60. člen
Ne glede na dolo čbe Ustave se Laponcem lahko podelijo izklju čne pravice do reje severne jelenjadi na
območjih, ki jih tradicionalno naseljujejo Laponci.
61.člen
Ta oddelek je mogo če raz širiti tako, da se upo števa nadaljnji razvoj izklju čnih pravic Laponcev, ki so
povezane z njihovim tradicionalnim na činom življenja. Potrebne spremembe tega oddelka se
sprejmejo z evropskim zakonom Sveta. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim
parlamentom in Odborom regij.
62. člen
Določbe tega oddelka se uporabljajo v lu či Izjave o Laponcih, ki prevzema brez spremembe njihovega
pravnega u činka preambulo iz Protokola št. 3 k Aktu o pogojih pristopa Republike Avstrije,
Republike Finske in Kraljevine Švedske.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/291
7. ODDELEK
Posebne dolo čbe v okviru strukturnih skladov na Finskem in na Švedskem
63. člen
Regije, ki jih zajema Cilj spodbujanja razvoja in strukturnega prilagajanja regij z izjemno nizko
gostoto prebivalstva, na čeloma so ali spadajo v regije na ravni NUTS II z gostoto prebivalstva 8
prebivalcev na km2ali manj. Pomo čUnije se lahko ob upo števanju zahteve o koncentraciji raz širi
tudi na manj ša sosednja in bli žnja območja, ki izpolnjujejo isto merilo gostote prebivalstva. Regije in
območja, na katere se nana šat a člen, so na šteti v Prilogi 1 (1) Protokola št. 6 k Aktu o pogojih
pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.
8. ODDELEK
Dolo čbe o železni škem in kombiniranem prevozu v Avstriji
64. člen
(1) Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve:
a)„težko tovorno vozilo “pomeni vsako motorno vozilo z najve čjo dovoljeno te žo nad 7,5 ton,
registrirano v dr žavi članici, ki je namenjeno prevozu blaga ali priklopnikov, vklju čno s
polpriklopnimi vle čnimi vozili, in priklopnike z največ jo dovoljeno te žo nad 7,5 ton, ki jih
vlečejo motorna vozila, registrirana v dr žavičlanici, z najve čjo dovoljeno te žo 7,5 ton ali manj;
b)„kombinirani prevoz “pomeni prevoz blaga s te žkimi tovornimi vozili ali nakladalnimi enotami,
ki dopolnjujejo del vož nje po železnici in za čnejo ali zaklju čijo vo žnjo po cesti, pri čemer
tranzitni promet nikakor ne sme potekati prek avstrijskega ozemlja na poti do ali od železni škega
terminala samo po cesti.
(2) Za ukrepe v zvezi z opravljanjem železni škega in kombiniranega prevoza prek avstrijskega
ozemlja se uporabljajo 65. do 71. člen tega protokola.
65. člen
Unija in zadevne dr žavečlanice v okviru svojih pristojnosti sprejmejo in tesno usklajujejo ukrepe za
razvoj in pospe ševanje železni škega in kombiniranega prevoza za prevoz blaga prek Alp.C 310/292 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) UL C 241, 29.8.1994, str. 355.
66. člen
Pri dolo čanju smernic, opredeljenih v III-247. členu Ustave, Unija zagotovi, da so osi, dolo čene v
Prilogi 1 (1) Protokola št. 9 k Aktu o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in
Kraljevine Švedske, del vseevropskega omre žja za železnice in kombinirani prevoz ter se priznavajo
kot projekti v skupnem interesu.
67.člen
Unija in zadevne dr žavečlanice v okviru svojih pristojnosti izvajajo ukrepe, navedene v Prilogi 2 (2)
Protokola št. 9 k Aktu o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.
68. člen
Unija in zadevne dr žave članice si po najbolj ših mo čeh prizadevajo, da razvijejo in uporabljajo
dodatne železni ške zmogljivosti iz Priloge 3 (3) Protokola št. 9 k Aktu o pogojih pristopa Republike
Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.
69. člen
Unija in zadevne dr žave članice sprejmejo ukrepe za pove čevanje železni škega in kombiniranega
prevoza. Po potrebi in ob upo števanju dolo čb Ustave se takš ni ukrepi dolo čijo po posvetovanju z
železni škimi dru žbami in drugimi ponudniki železni ških storitev. Prednost imajo tisti ukrepi, ki so
navedeni v dolo čbah prava Unije o železnicah in kombiniranem prevozu. Pri izvajanju ukrepov je
treba posebno pozornost nameniti konkuren čnosti, uč inkovitosti in preglednosti stro škov
železni škega in kombiniranega prevoza. Zadevne dr žave članice si predvsem prizadevajo sprejeti
ukrepe, ki bodo zagotovili konkuren čnost cen kombiniranega prevoza s cenami drugih na činov
prevoza. Pomo č, dodeljena v ta namen, je skladna s pravom Unije.
70. člen
Unija in zadevne dr žave članice v primeru resnih motenj železni škega tranzita, kot so naravne
nesreč e, sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo pretok prometa. Prednost ima ob čutljivo
blago, npr. pokvarljiva hrana.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/293
(1) UL C 241, 29.8.1994, str. 364.
(2) UL C 241, 29.8.1994, str. 365.
(3) UL C 241, 29.8.1994, str. 367.
71.člen
Komisija preu či delovanje tega oddelka skladno s postopkom, dolo čenim v drugem odstavku
73.člena tega protokola.
72. člen
(1) Ta člen se uporablja za prevoze blaga po cesti na vož njah, opravljenih na ozemlju Skupnosti.
(2) Na vož njah, ki vklju čujejo prevoz blaga po cesti prek Avstrije, se ureditev, dolo čena za prevoz za
lastni ra čun ter za prevoz za najem ali plačilo v Prvi direktivi Sveta z dne 23. julija 1962 in v Uredbi
Sveta (EGS) št. 881/92, uporablja skladno z dolo čbami tega člena.
(3) Do 1. januarja 1998 se uporabljajo naslednje dolo čbe:
a) skupne emisije NOx iz te žkih tovornih vozil, ki vozijo prek Avstrije, se zmanj šajo za 60 % v
obdobju od 1. januarja 1992 do 31. decembra 2003, skladno s tabelo v Prilogi 4;
b) zmanj šanja skupnih emisij NOx iz tež kih tovornih vozil se upravljajo skladno s sistemom z
ekoto čk. Po tem sistemu dobi vsako te žko tovorno vozilo na poti prek Avstrije število ekotoč k, ki
ustreza njegovim emisijam NOx (odobreno po vrednosti Skladnosti proizvodnje (COP) ali
homologacijske vrednosti). Metoda izra čuna in dolo čanja takš nih to čk je opisana v Prilogi 5;
c)češtevilo vož enj prek dr žave v letu prese že referen čno številko, dolo čeno za leto 1991, za ve čkot
8 %, Komisija skladno s postopkom, dolo čenim v členu 16, sprejme potrebne ukrepe v skladu z
odstavkom 3 Priloge 5;
d) Republika Avstrija skladno s Prilogo 5 izda in pravo časno da na voljo kartice ekoto čk, ki so
potrebne za upravljanje sistema ekoto čkz at ežka tovorna vozila, ki peljejo prek Avstrije;
e) Komisija razdeli ekotočke dr žavam članicam v skladu z dolo čbami, ki se sprejmejo v skladu s
sedmim odstavkom tega člena.
(4) Pred 1. januarjem 1998 Svet na podlagi poro čila Komisije preuči delovanje dolo čb o prevozu
blaga prek Avstrije. Pregled se opravi skladno z osnovnimi na čeli prava Skupnosti, kot so pravilno
delovanje notranjega trga, predvsem prosti pretok blaga in storitev, varstvo okolja v interesu
Skupnosti kot celoti in varnost v prometu. Če Svet na predlog Komisije in po posvetu z Evropskim
parlamentom soglasno ne sklene druga če, se prehodno obdobje podalj ša do 1. januarja 2001, v tem
času pa se uporabljajo dolo čbe prej šnjega odstavka.C 310/294 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(5) Pred 1. januarjem 2001 Komisija v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje pripravi
znanstveno študijo o stopnji, ki jo je doseglo zmanj ševanje onesna ženosti, dolo čeno v toč ki a)
tretjega odstavka tega člena. Če Komisija ugotovi, da je bil cilj trajno dose žen, se dolo čbe iz tretjega
odstavka tega člena s 1. januarjem 2001 prenehajo uporabljati. Če Komisija ugotovi, da ta cilj ni bil
trajno dose žen, lahko Svet skladno s III-240. členom Ustave sprejme ukrepe v okviru Skupnosti, ki
bodo zagotovili enakovredno varstvo okolja, predvsem pa 60-odstotno zmanj šanje onesna ževanja.
Če Svet takš nih ukrepov ne sprejme, se prehodno obdobje avtomatsko podalj šaz ak o n čno obdobje
treh let, v katerem se uporabljajo dolo čbe iz tretjega odstavka tega člena.
(6) Ob izteku prehodnega obdobja se v celoti uporablja pravni red ES.
(7) Komisija skladno s postopkom iz člena 16 sprejme podrobne ukrepe za postopke v zvezi s
sistemom ekotoč k, razdeljevanjem ekoto čk in tehni čnimi vpra šanji glede uporabe tega člena; ti ukrepi
začnejo veljati 1. januarja 1995.
Ukrepi iz prejš njega pododstavka zagotavljajo, da se za sedanje dr žavečlanice ohrani dejansko stanje,
ki izhaja iz uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 3637/92 in upravnega dogovora, podpisanega dne
23. decembra 1992, ki dolo čaz a četek veljavnosti in postopke za uvajanje sistema ekoto čki z
Sporazuma o tranzitu. Storjeno bo vse potrebno, da se zagotovi, da bo Gr čiji dodeljen delež ekoto čk,
ki bo ustrezno upo števal potrebe te dr žave na tem podro čju.
73. člen
(1) Komisiji pomaga odbor.(2)
Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.
(3) Odbor sprejme svoj poslovnik.
9. ODDELEK
Dolo čbe o uporabi posebnih avstrijskih izrazov v nem škem jeziku v okviru Evropske unije
74.člen
(1) Posebni avstrijski izrazi v nem škem jeziku, ki jih vsebuje avstrijski pravni red in se nahajajo v
Prilogi k Protokolu št. 10 k Aktu o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/295
Švedske, imajo enak status in se lahko uporabljajo z enakim pravnim u činkom kakor ustrezni izrazi,
uporabljani v Nem čiji, ki so na šteti v tej prilogi.
(2) V nem ški razli čici novih pravnih aktov se posebni avstrijski izrazi, omenjeni v Prilogi k
Protokolu št. 10 k Aktu o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske,
dodajo v primerni obliki k ustreznim izrazom, uporabljanim v Nem čiji.C 310/296 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
9. PROTOKOL O POGODBI TER AKTU O PRISTOPU ČEŠKE REPUBLIKE, REPUBLIKE ESTONIJE,
REPUBLIKE CIPER, REPUBLIKE LATVIJE, REPUBLIKE LITVE, REPUBLIKE MADŽARSKE, REPUBLIKE
MALTE, REPUBLIKE POLJSKE, REPUBLIKE SLOVENIJE IN SLOVA ŠKE REPUBLIKE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB SKLICEVANJU NA DEJSTVO, da so 1. maja 2004 Češka republika, Republika Estonija, Republika Ciper,
Republika Latvija, Republika Litva, Republika Mad žarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in
Slova ška republika pristopile k Evropskima skupnostima in k Evropski uniji, ustanovljeni s Pogodbo o Evropski uniji,
GLEDE NA TO, da toč ka e) drugega odstavka IV-437. člena Ustave predvideva razveljavitev Pogodbe z dne 16. aprila
2003 o zgoraj omenjenih pristopih,
GLEDE NA TO, da mnoge dolo čbe Akta, ki je priloga k tej pogodbi o pristopu, ostajajo relevantne; da drugi odstavek IV-
437. člena Ustave dolo ča, da morajo biti takš ne dolo čbe navedene v protokolu ali se je treba nanje v protokolu
sklicevati, da bi ostale v veljavi in bi se njihovi pravni u činki ohranili,
GLEDE NA TO, da je treba te dolo čbe ustrezno tehni čno prilagoditi, če naj bodo združ ljive z Ustavo, ne da bi se s tem
spremenili njihovi pravni u činki –
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so prilo žene k Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo:
PRVI DEL
DOLO ČBE V ZVEZI Z AKTOM O PRISTOPU Z DNE 16. APRILA 2003
I. NASLOV
NAČELA
1.člen
V tem protokolu:
a) izraz „Akt o pristopu z dne 16. aprila 2003 “pomeni Akt o pogojih pristopa Češke republike,
Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske,
Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike in o prilagoditvah
pogodb, na katerih temelji Evropska unija;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/297
b) izraza „Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti “(„Pogodba ES “)i n „Pogodba o ustanovitvi
Evropske skupnosti za atomsko energijo “(„Pogodba Euratom “) pomenita ti pogodbi, kakor sta
bili dopolnjeni ali spremenjeni s pogodbami ali drugimi akti, ki so za čeli veljati pred 1. majem
2004;
c) izraz „Pogodba o Evropski uniji “(„Pogodba EU “) pomeni to pogodbo, kakor je bila dopolnjena ali
spremenjena s pogodbami ali drugimi akti, ki so za čeli veljati pred 1. majem 2004;
d) izraz „Skupnost “pomeni eno oziroma obe skupnosti iz to čke b) tega člena;
e) izraz „sedanje dr žave članice “pomeni naslednje dr žave članice: Kraljevino Belgijo, Kraljevino
Dansko, Zvezno republiko Nem čijo, Helensko republiko, Francosko republiko, Kraljevino
Španijo, Irsko, Italijansko republiko, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko,
Republiko Avstrijo, Portugalsko republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Zdru ženo
kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske;
f) izraz „nove drž ave članice “pomeni naslednje dr žave članice: Češko republiko,
Republiko Estonijo, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo,
Republiko Mad žarsko, Republiko Malto, Republiko Poljsko, Republiko Slovenijo in
Slova ško republiko.
2.člen
Pravice in obveznosti iz toč ke e) drugega odstavka IV-437. člena Ustave, ki izhajajo iz Pogodbe o
pristopu Češk e republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve,
Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike,
so začele u činkovati v skladu s pogoji, dolo čenimi z omenjeno pogodbo, od 1. maja 2004.
3.člen
(1) Določbe schengenskega pravnega reda, kakor so vklju čene v okvir Unije s protokolom, ki je
prilo žen Pogodbi o Ustavi za Evropo (v nadaljevanju „Schengenski protokol “), in akti, ki temeljijo na
njem oziroma so z njim kako druga če povezani, na šteti v Prilogi I Akta o pristopu z dne 16. aprila
2003, kakor tudi vsi nadaljnji tak šni akti, ki so sprejeti pred 1. majem 2004, so zavezujo čii ns e
uporabljajo v novih dr žavah članicah od 1. maja 2004.
(2) Določbe schengenskega pravnega reda, kakor so vklju čene v okvir Unije, in dolo čbe aktov, ki na
njih temeljijo oziroma so z njim kako druga če povezane in jih prejš nji odstavek ne zajema, so
zavezujo čez an o v ed r žavečlanice od 1. maja 2004, vendar se v novi dr žavičlanici uporabljajo šele
na podlagi ustreznega evropskega sklepa Sveta, ki se sprejme po preveritvi v skladu s schengenskimi
postopki ocenjevanja, da so v tej novi dr žavičlanici izpolnjeni vsi potrebni pogoji za uporabo vseh
delov zadevnega pravnega reda.
Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom s soglasjem svojih članov, ki predstavljajo
vlade dr žavčlanic, za katere dolo čbe iz tega odstavka že veljajo, in predstavnika vlade dr žavečlanice,
za katero se morajo dolo čbe še uveljaviti. Člani Sveta, ki predstavljajo vladi Irske in Zdru ženeg aC 310/298 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, sodelujejo pri teh odlo čitvah, kolikor te zadevajo dolo čbe
schengenskega pravnega reda in aktov, ki na njem temeljijo, ali so z njim kako druga če povezane, v
katerih ti dr žavičlanici sodelujeta.
(3) Sporazumi, ki jih v skladu s 6. členom Schengenskega protokola sklene Svet, so od 1. maja
2004 zavezujo čiz an o v ed r žavečlanice.
(4) Nove dr žavečlanice morajo v zvezi s tistimi konvencijami ali instrumenti s podro čja pravosodja
in notranjih zadev, ki so nelo čljivo povezani z doseganjem ciljev Pogodbe EU:
a) pristopiti k tistim, ki so jih sedanje dr žavečlanice do 1. maja 2004 odprle za podpis, in k tistim,
ki jih je Svet pripravil v skladu z naslovom VI Pogodbe EU in jih dr žavam članicam priporoč il v
sprejetje;
b) uvesti upravne in druge ukrepe, take kot so jih do 1. maja 2004 sprejele sedanje dr žavečlanice ali
Svet, da bi olaj šale dejansko sodelovanje med institucijami in organizacijami dr žavčlanic na
podro čju pravosodja in notranjih zadev.
4.člen
Vse nove dr žave članice od 1. maja 2004 sodelujejo v ekonomski in monetarni uniji kot dr žave
članice s posebno ureditvijo v smislu III-197. člena Ustave.
5.člen
(1) Nove dr žavečlanice, ki so z Aktom o pristopu z dne 16. aprila 2003 pristopile k sklepom in
sporazumom, ki so jih sprejeli predstavniki vlad in dr žavčlanic v okviru Sveta, morajo pristopiti k
vsem drugim sporazumom, ki so jih sedanje dr žavečlanice sklenile v zvezi z delovanjem Unije ali ki
so povezani z njenimi dejavnostmi.
(2) Nove dr žavečlanice morajo pristopiti h konvencijam iz člena 293 Pogodbe ES in k tistim, ki so
nelo čljiv o povezane z doseganjem ciljev iz Pogodbe ES, češe vedno veljajo, ter tudi k protokolom o
razlagi omenjenih konvencij s strani Sodi šča, ki so jih podpisale sedanje dr žavečlanice, in morajo v ta
namen z njimi za četi pogajanja zaradi potrebnih prilagoditev le-teh.
6.člen
(1) Nove dr žave članice morajo pod pogoji iz tega protokola pristopiti k sporazumom ali
konvencijam, ki so jih sedanje dr žave članice in Unija ali Evropska skupnost za atomsko energijo
sklenile skupaj ali jih skupaj za časno uporabljajo, ter k sporazumom, ki so jih sklenile te dr žave in so
povezani z omenjenimi sporazumi ali konvencijami.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/299
Pristop novih dr žavčlanic k sporazumom ali konvencijam iz četrtega odstavka tega člena, kakor tudi
k sporazumom z Belorusijo, Kitajsko, Čilom, Mercosurjem in Švico, ki so jih Skupnost in sedanje
državečlanice sklenile ali podpisale skupaj, se opravi s sklenitvijo protokola k tem sporazumom ali
konvencijam med Svetom, ki nastopa soglasno v imenu dr žavčlanic, in zadevno tretjo dr žavo ali
državami ali mednarodno organizacijo. Ta postopek ne vpliva na pristojnosti Unije ali Evropske
skupnosti za atomsko energijo in ne vpliva na porazdelitev pristojnosti med njima in dr žavami
članicami glede sklenitve tak šnih sporazumov v prihodnje ali glede katerih koli drugih sprememb, ki
niso povezane s pristopom. Na podlagi pogajalskih smernic, ki jih s soglasjem odobri Svet, in ob
posvetovanju z odborom, ki ga sestavljajo predstavniki dr žavčlanic, se o teh protokolih v imenu
državčlanic pogaja Komisija. Komisija Svetu predlo ži osnutke protokolov v sklenitev.
(2) Ob pristopu k sporazumom in konvencijam iz prej šnjega odstavka pridobijo nove dr žave
članice iste pravice in obveznosti iz teh sporazumov in konvencij, kot jih imajo sedanje dr žave
članice.
(3) Nove dr žavečlanice morajo pod pogoji iz tega protokola pristopiti k Sporazumu o Evropskem
gospodarskem prostoru (1) v skladu s členom 128 Sporazuma.
(4) Od 1. maja 2004 in po potrebi, dokler niso sklenjeni potrebni protokoli iz prvega odstavka tega
člena, nove dr žavečlanice uporabljajo dolo čbe sporazumov, ki so jih skupaj sklenile sedanje dr žave
članice in Skupnost z Al žirijo, Armenijo, Azerbajd žanom, Bolgarijo, Egiptom, Gruzijo, Hrva ško,
Izraelom, Jordanijo, Ju žno Afriko, Ju žno Korejo, Kazahstanom, Kirgizistanom, Libanonom,
Marokom, Mehiko, Moldavijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Romunijo, Rusko
federacijo, San Marinom, Sirijo, Tunizijo, Turčijo, Turkmenistanom, Ukrajino in Uzbekistanom, kakor
tudi dolo čbe drugih sporazumov, ki so jih sedanje dr žave članice in Skupnost skupaj sklenile pred
1. majem 2004.
Vse prilagoditve teh sporazumov se uredijo s protokoli, ki se sklenejo z dr žavami sopogodbenicami
skladno z dolo čbami drugega pododstavka prvega odstavka tega člena. Če protokoli do 1. maja 2004
niso sklenjeni, Unija, Evropska skupnost za atomsko energijo in dr žave članice v okviru svojih
pristojnosti sprejmejo potrebne ukrepe za ureditev tega stanja.
(5) Od 1. maja 2004 nove dr žave članice uporabljajo dvostranske sporazume in dogovore o
tekstilu, ki jih je Skupnost sklenila s tretjimi dr žavami.
Količinske omejitve, ki jih Unija uporablja za uvoz tekstilnih izdelkov in obla čil, se prilagodijo tako,
da se upo števa pristop novih dr žavčlanic.
Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov o tekstilu ne za čnejo veljati do 1. maja 2004,
Unija sprejme potrebne prilagoditve svojih pravil za uvoz tekstilnih izdelkov in obla čil iz tretjih dr žav,
da bi se upo števal pristop novih dr žavčlanic.C 310/300 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1)U L L št. 1, z dne 3.1.1994, str. 3.
(6) Koli činske omejitve, ki jih Unija uporablja za uvoz jekla in izdelkov iz jekla, se prilagodijo na
podlagi uvoza izdelkov iz jekla s poreklom iz zadevnih dr žav dobaviteljic v nove dr žavečlanice v letih
neposredno pred podpisom pristopne pogodbe.
(7) Sporazume o ribolovu, ki so jih nove dr žavečlanice sklenile s tretjimi dr žavami pred 1. majem
2004, upravlja Unija.Pravice in obveznosti novih dr žavčlanic, ki izhajajo iz teh sporazumov, ostanejo v obdobju, v
katerem se dolo čbe teh sporazumov prehodno ohranjajo, nespremenjene.
Čim prej, vsekakor pa pred potekom sporazumov iz prvega pododstavka tega odstavka, Svet na
predlog Komisije za vsak posamezni primer sprejme ustrezne evropske sklepe o nadaljevanju
ribolovne dejavnosti, ki izhaja iz teh sporazumov, vklju čno z mo žnostjo podalj ševanja nekaterih
sporazumov za obdobje najve čenega leta.
(8) Z u činkom od 1. maja 2004 nove dr žave članice odstopijo od sporazumov o prosti trgovini,
sklenjenih s tretjimi dr žavami, vklju čno s Srednjeevropskim sporazumom o prosti trgovini.
Kolikor sporazumi med eno ali ve čnovimi dr žavami članicami na eni strani in eno ali ve čtretjimi
državami na drugi strani niso zdru žljivi z obveznostmi, ki izhajajo iz Ustave in zlasti iz tega
protokola, nove dr žavečlanice ukrenejo vse potrebno, da odpravijo ugotovljene neskladnosti. Čes e
nova dr žavačlanica sooč ast e žavami pri prilagoditvi sporazuma, ki ga je pred pristopom sklenila z
eno ali ve čtretjimi dr žavami, od tega sporazuma odstopi v skladu s pogoji, dolo čenimi v sporazumu.
(9) Nove dr žavečlanice sprejmejo ustrezne ukrepe, kadar je to potrebno, da svoj polo žaj v razmerju
do mednarodnih organizacij in do mednarodnih sporazumov, katerih stranka je tudi Unija ali
Evropska skupnost za atomsko energijo ali druge dr žave članice, prilagodijo glede na pravice in
obveznosti, ki izhajajo iz njihovega pristopa k Uniji.
Še
zlasti s 1. majem 2004 ali kakor hitro po tem dnevu je to mogo če odstopijo od mednarodnih
sporazumov o ribolovu in izstopijo iz mednarodnih ribolovnih organizacij, katerih stranka je tudi
Unija, razen če se njihovo članstvo nana ša na zadeve, ki niso povezane z ribolovom.
7.člen
Akti, ki so jih sprejele institucije in na katere se nana šajo prehodne dolo čbe iz tega protokola,
ohranijo svojo pravno naravo; zlasti se še naprej uporabljajo postopki za spremembe omenjenih
aktov.
8.člen
Določbe Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003, katerih namen ali u činek je, druga če kakor v obliki
prehodnega ukrepa, razveljaviti ali spremeniti akte, ki so jih sprejele institucije, organi, uradi aliagencije Skupnosti ali Evropske unije, ustanovljene s Pogodbo o Evropski uniji, kakor jih razlagata
Sodi šče Evropskih skupnosti in Sodi šče prve stopnje, ostanejo v veljavi ob upo števanju drugega
odstavka tega člena.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/301
Te dolo čbe imajo isto pravno naravo kakor akti, ki jih razveljavljajo ali spreminjajo, in zanje veljajo
enaka pravila kot za omenjene akte.
9.člen
Besedila aktov institucij, organov, uradov ali agencij Skupnosti ali Evropske unije, ustanovljene s
Pogodbo o Evropski uniji, in besedila aktov Evropske centralne banke, ki so bila sprejeta pred
1. majem 2004 in ki so bila sestavljena v češkem, estonskem, latvijskem, litovskem, mad žarskem,
malte škem, poljskem, slova škem in slovenskem jeziku, so od tega dne verodostojna pod enakimi
pogoji kakor besedila, sestavljena in verodostojna v drugih jezikih.
10.člen
Evropski zakon Sveta lahko razveljavi prehodne dolo čbe iz tega protokola, ki se ve čne uporabljajo.
Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
11.člen
Pri uporabi Ustave in aktov, ki so jih sprejele institucije, veljajo izjeme, predvidene v tem protokolukot prehodni ukrep.
II. NASLOV
TRAJNE DOLO ČBE
12. člen
Prilagoditve aktov, na štetih v Prilogi III k Aktu o pristopu z dne 16. aprila 2003, ki so potrebne zaradi
pristopa, se oblikujejo skladno s smernicami iz omenjene priloge in v skladu s postopkom ter podpogoji iz 36. člena tega protokola.
13.člen
Ukrepi, na šteti v Prilogi IV k Aktu o pristopu z dne 16. aprila 2003, se uporabijo pod pogoji, ki jih
dolo ča omenjena priloga.
14.člen
Svet lahko z evropskim zakonom sprejme prilagoditve dolo čb tega protokola glede skupne kmetijske
politike, ki bi se izkazale za potrebne zaradi spremembe prava Unije. Svet odlo ča soglasno po
posvetovanju z Evropskim parlamentom.C 310/302 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
III. NASLOV
ZAČASNE DOLO ČBE
15.člen
Ukrepi, navedeni v Prilogah V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, XIII in XIV k Aktu o pristopu z dne
16. aprila 2003, se za nove dr žavečlanice uporabljajo pod pogoji, dolo čenimi v teh prilogah.
16.člen
(1) Prihodek, dolo čen kot „dajatve skupne carinske tarife in druge dajatve “izčlena 2(1)(b) Sklepa
Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih
skupnosti (1) ali ustrezna dolo čba katerega koli sklepa, ki ga nadomesti, vklju čuje carinske dajatve
izračunane na podlagi stopenj iz skupne carinske tarife in iz katere koli tarifne koncesije glede skupne
carinske tarife, ki jo Unija uporablja za trgovino novih dr žavčlanic s tretjimi dr žavami.
(2) Usklajena osnova za odmero DDV in osnova BND (bruto nacionalnega dohodka) za vsako novo
državo članico iz členov 2(1)(c) in (d) Sklepa 2000/597/ES, Euratom je za leto 2004 enaka dvema
tretjinama letne osnove. Osnova BND za vsako novo dr žavo članico, ki se upo števa pri izra čunu
financiranja popravka prorač unskega neravnovesja v dobro Zdru ženega kraljestva iz člena 5(1)
Sklepa 2000/597/ES, je prav tako enaka dvema tretjinama letne osnove.
(3) Za namene dolo čitve zamrznjene stopnje v skladu s členom 2(4)(b) Sklepa 2000/597/ES,
Euratom za leto 2004, se omejene osnove za DDV za nove dr žavečlanice izra čunajo na podlagi dveh
tretjin njihove neomejene osnove za DDV in dveh tretjin njihovega BND.
17.člen
(1) Prora čun Unije za prorač unsko leto 2004 se je s spremembo prorač una, ki je za čnel veljati s
1. majem 2004, prilagodil tako, da se je upo števal pristop novih dr žavčlanic.
(2) Dvanajst mese čnih dvanajstin DDV in prihodki na osnovi BND, ki jih nove dr žave članice
vpla čajo v skladu s spremembo prora čuna iz prejš njega odstavka, ter retroaktivna prilagoditev
mese čnih dvanajstin za obdobje od januarja do aprila 2004, ki se uporabi le za sedanje dr žave
članice, se pretvorijo v osmine, ki predstavljajo prevzete obveznosti za obdobje od maja do decembra
2004. Retroaktivne prilagoditve, ki izhajajo iz morebitnih naknadnih sprememb prora čuna v letu
2004, se prav tako pretvorijo v enake dele, ki predstavljajo prevzete obveznosti v preostanku leta.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/303
(1) UL L 253, 7.10.2000, str. 42.
18.člen
Unija na prvi delovni dan vsakega meseca izpla čaČeški, Cipru, Malti in Sloveniji kot postavko porabe
iz proračuna Unije eno osmino od 1. maja 2004 dalje v letu 2004 ter eno dvanajstino v letih 2005 in
2006 od naslednjih zneskov za časnih prora čunskih kompenzacij:
(v milijonih eurov, po cenah iz leta 1999)
2004 2005 2006
Češka 125,4 178,0 85,1
Ciper 68,9 119,2 112,3
Malta 37,8 65,6 62,9
Slovenija 29,5 66,4 35,5
19.člen
Unija na prvi delovni dan vsakega meseca izpla čaČeški, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Mad žarski, Malti,
Poljski, Sloveniji in Slova ški kot postavko porabe iz prora čuna Unije eno osmino od 1. maja 2004
dalje v letu 2004 ter eno dvanajstino v letih 2005 in 2006 od naslednjih zneskov posebnega
povra čila za krepitev denarnega toka:
(v milijonih eurov, po cenah iz leta 1999)
2004 2005 2006
Češka 174,7 91,55 91,55
Estonija 15,8 2,90 2,90
Ciper 27,7 5,05 5,05
Latvija 19,5 3,40 3,40
Litva 34,8 6,30 6,30
Madž arska 155,3 27,95 27,95
Malta 12,2 27,15 27,15
Poljska 442,8 550,00 450,00
Slovenija 65,4 17,85 17,85
Slova ška 63,2 11,35 11,35C 310/304 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
1 milijarda eurov za Poljsko in 100 milijonov eurov za Češko, ki so vklju čeni v posebno povra čilo za
krepitev denarnega toka, se upo števajo pri vseh izra čunih razdelitve sredstev iz strukturnih skladov za
leta 2004, 2005 in 2006.
20. člen
(1) Spodaj na štete nove dr žavečlanice vpla čajo v Raziskovalni sklad za premog in jeklo iz Sklepa
2002/234/ESPJ predstavnikov vlad dr žavčlanic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. februarja
2002 o finan čnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo (1)
naslednje zneske:
(v milijonih eurov, po teko čih cenah)
Češka 39,88
Estonija 2,5
Latvija 2,69
Madž arska 9,93
Poljska 92,46
Slovenija 2,36
Slova ška 20,11
(2) Prispevek v Raziskovalni sklad za premog in jeklo se opravi v štirih obrokih z zač etkom v letu
2006 in se vpla ča kot sledi, vedno na prvi delovni dan prvega meseca v letu:
2006: 15 %
2007: 20 %
2008: 30 %
2009: 35 %.
21.člen
(1) Če ta protokol ne dolo čad r u g a če, se po 31. decembru 2003 preneha prevzemati finan čne
obveznosti v okviru programa Phare (2), programa Phare za čezmejno sodelovanje (3), predpristopnih
sredstev za Ciper in Malto (4), programa ISPA (5) in programa SAPARD (6) v korist novih dr žavčlanic.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/305
(1) UL L 79, 22.3.2002, str. 42.
(2) Uredba (EGS) št. 3906/89 (UL C 375, 23.12.1989, str. 11).
(3) Uredba (ES) št. 2760/98 (UL L 345, 19.12.1998, str. 49).
(4) Uredba (ES) št. 555/2000 (UL L 68, 16.3.2000, str. 3).
(5) Uredba (ES) št. 1267/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 73).
(6) Uredba (ES) št. 1268/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 87).
Nove dr žavečlanice se od 1. januarja 2004 glede odhodkov v okviru prvih treh postavk finan čnega
načrta, kot je opredeljen v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 6. maja 1999 (1), obravnavajo
enako kot sedanje dr žavečlanice, ob upo števanju posami čnih spodaj na štetih specifikacij in izjem ali
druga čnih dolo čb tega protokola. Maksimalne dodatne odobrene pravice za širitev za postavke 1, 2, 3
in 5 finan čnega na črta so navedene v Prilogi XV Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003. Vendar se v
okviru prora čuna za leto 2004 pred pristopom zadevne dr žave članice ne sme prevzeti nikakr šnih
finan čnih obveznosti za katerikoli program ali agencijo.
(2) Prej šnji odstavek se v skladu s členi 2(1), 2(2) in 3(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne
17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (2) ne uporablja za odhodke Jamstvenega
oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, ki bodo v skladu z 2. členom
tega protokola upravi čeni do financiranja s strani Skupnosti šele od 1. maja 2004.
Vendar pa se prejš nji odstavek v skladu s členom 47a Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja
1999 o podpori za razvoj podež elja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada
(EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi dolo čenih uredb (3) uporablja za odhodke za razvoj
pode želja v okviru Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega
sklada, ob upo števanju pogojev iz spremembe te uredbe iz Priloge II k Aktu o pristopu z dne
16. aprila 2003.
(3) Ob upo števanju zadnjega stavka prvega odstavka tega člena nove dr žavečlanice od 1. januarja
2004 sodelujejo v programih in agencijah Unije pod enakimi pogoji kot sedanje dr žave članice, s
financiranjem iz splo šnega prora čuna Unije.
(4) Če so potrebni ukrepi za olaj šanje prehoda iz predpristopne ureditve na ureditev, ki izhaja iz
uporabe tega člena, potrebne ukrepe sprejme Komisija.
22. člen
(1) Od 1. maja 2004 z javnimi razpisi, oddajanjem naro čil in izpla čili predpristopne pomo čiv
okviru programa Phare, programa Phare za čezmejno sodelovanje ter predpristopnih sredstev za
Ciper in Malto upravljajo izvajalske agencije v novih dr žavah članicah.
V skladu z merili in pogoji iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 1266/1999 z dne 21. junija 1999 o
usklajevanju pomo čid r žavam prosilkam v okviru predpristopne strategije in o spremembah UredbeC 310/306 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o prora čunski disciplini in izbolj šanju
prora čunskega postopka (UL C 172, 18.6.1999, str. 1).
(2) UL L 160, 26.6.1999, str. 103.
(3) UL L 160, z dne 26.6.1999, str. 80.
(EGS) št. 3906/89 (1) po pozitivni oceni raz širjenega decentraliziranega izvajalskega sistema (EDIS)
Komisija sprejme evropske sklepe o opustitvi ex-ante nadzora Komisije nad javnimi razpisi in
oddajanjem naroč il.
Če ti sklepi o opustitvi ex-ante nadzora niso sprejeti pred 1. majem 2004, pogodbe, podpisane med
1. majem 2004 in dnem, ko Komisija sprejme sklepe, niso upravi čene do predpristopne pomo či.
Če sklepi Komisije o opustitvi ex-ante nadzora niso sprejeti do 1. maja 2004 iz razlogov, ki jih ni
mogo če pripisati novi dr žavičlanici, pa lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih izjemoma
dopusti, da so pogodbe podpisane med 1. majem 2004 in datumom teh sklepov upravi čene do
predpristopne pomo či in da se v omejenem obdobju nadaljuje izvajanje predpristopne pomo či, ob
upoštevanju ex-ante nadzora Komisije nad javnimi razpisi in oddajanjem naro čil.
(2) Za skupne prora čunske obveznosti prevzete pred 1. majem 2004 v okviru predpristopnih
finan čnih instrumentov iz prej šnjega odstavka, vklju čno s sklepanjem in registracijo posami čnih
pravnih zavez in pla čil opravljenih po 1. maju 2004, se še naprej uporabljajo pravila in uredbe o
predpristopnih instrumentih financiranja in se do zaklju čka zadevnih programov in projektov
zara čunajo ustreznim prorač unskim poglavjem. Ne glede na to se postopki javnih naro čil po 1. maju
2004 vodijo v skladu z ustreznimi akti Unije.
(3) Zadnje programiranje za predpristopno pomo čiz prvega odstavka tega člena se izvede v
zadnjem polnem letu pred 1. majem 2004. Pogodbe za oddajo naro čil v okviru teh programov bo
treba skleniti v dveh letih in izpla čila bo treba izvesti, kot to dolo ča finan čni memorandum (2),
običajno do konca tretjega leta po zavezi. Roka za oddajo naro čil ni mogo če podalj šati. Izjemoma in
v ustrezno utemeljenih primerih se lahko odobri omejeno podalj šanje roka za izpla čila.
(4) Da bi se zagotovilo potrebno postopno ukinjanje predpristopnih finan čnih instrumentov iz
prvega odstavka tega člena in programa ISPA ter gladek prehod od pravil, ki so se uporabljala pred
1. majem 2004, k tistim, ki se uporabljajo po tem dnevu, lahko Komisija sprejme vse ustrezne
ukrepe, da se v obdobju najve čpetnajst mesecev po 1. maju 2004 zagotovi ohranitev potrebnih
statutarnih uslu žbencev v novih dr žavah članicah. V tem obdobju uradniki, ki so bili na delovna
mesta v novih dr žavah članicah razporejeni pred 1. majem 2004 in ki morajo po tem dnevu ostati v
službi v teh dr žavah, delajo izjemoma v istih finan čnih in materialnih pogojih, kot jih je uporabljala
Komisija pred 1. majem 2004 v skladu s Prilogo X h Kadrovskim predpisom za uradnike in pogojem
zaposlovanja drugih uslu žbencev Evropskih skupnosti iz Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (3).
Odhodki za poslovanje, potrebni za upravljanje s predpristopno pomo čjo, vklju čno s pla čami za16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/307
(1) UL L 232, 2.9.1999, str. 34.
(2) Smernice Phare (SEC (1999) 1596, posodobljene dne 6.9.2002 s C 3303/2).
(3) UL L 56, 4.3.1968, str. 1.
drugo osebje, se za celotno leto 2004 in do konca julija 2005 krijejo iz postavke „podporni odhodki
za ukrepe “(nekdanji del B proračuna) ali iz ustreznih postavk zadevnih predpristopnih prora čunov
za finan čne instrumente iz prvega odstavka tega člena in za program ISPA.
(5) Če projektov, odobrenih v skladu z Uredbo (ES) št. 1258/1999, ni ve čmogo če financirati v
okviru tega instrumenta, se jih lahko vklju či v programiranje za razvoj podež elja in se jih financira iz
Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. Če so s tem v zvezi potrebni posebni
prehodni ukrepi, jih Komisija sprejme v skladu s postopki iz člena 50(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/
1999 z dne 21. junija 1999 o splo šnih dolo čbah o Strukturnih skladih (1).
23. člen
(1) Med 1. majem 2004 in koncem leta 2006 Unija zagotavlja novim dr žavam članicam za časno
finan čno pomo č, v nadaljnjem besedilu „prehodni vir “, za razvoj in okrepitev njihove upravne
usposobljenosti za izvajanje in izvr ševanje prava Unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo in
za podporo izmenjavi najbolj še prakse.
(2) Pomo čje namenjena stalni potrebi po okrepitvi institucionalne usposobljenosti na dolo čenih
podro čjih z ukrepi, ki jih ni mogo če financirati iz strukturnih skladov, predvsem na naslednjih
podro čjih:
a) pravosodje in notranje zadeve (okrepitev pravosodnega sistema, kontrola na zunanjih mejah,
strategija za boj proti korupciji, okrepitev kazenskega pregona);
b) finan čni nadzor;
c) varstvo finan čnih interesov Unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo in boj proti
goljufijam;
d) notranji trg, vklju čno s carinsko unijo;
e) okolje;
f) veterinarske slu žbe in okrepitev upravne usposobljenosti v zvezi z varnostjo hrane;
g) upravne in nadzorne strukture za razvoj kmetijstva in pode želja, vklju čno z integriranim
administrativnim in kontrolnim sistemom (IACS);C 310/308 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) UL L 161, 26.6.1999, str. 1.
h) jedrska varnost (okrepitev u činkovitosti in sposobnosti organov za jedrsko varnost in organizacij
za tehni čno podporo ter javnih agencij za ravnanje z odpadki);
i) statistika;
j) okrepitev javne uprave v skladu s potrebami, opredeljenimi v iz črpnem spremljevalnem poro čilu
Komisije, za katere se ne uporabljajo strukturni skladi.
(3) Pomo čv okviru prehodnega vira se sprejme v skladu s postopkom iz člena 8 Uredbe Sveta
(EGS) št. 3906/89 z dne 18. decembra 1989 o gospodarski pomoč i nekaterim dr žavam Srednje in
Vzhodne Evrope (1).
(4) Program se izvaja v skladu s členom 53(1)(a) in (b) finan čne uredbe, ki se uporablja za splo šni
prorač un Evropskih skupnosti (2), ali z evropskim zakonom, ki jo nadomesti. Za projekte tesnega
medinstitucionalnega sodelovanja med javnimi upravami z namenom vzpostavljanja institucij se še
naprej uporablja postopek zbiranja ponudb preko mre že kontaktnih to čkvd r žavah članicah, kot ga
predvidevajo okvirni sporazumi s sedanjimi dr žavami članicami za predpristopno pomo č.
Odobrene pravice za prevzem obveznosti za prehodni vir po cenah iz 1999 so 200 milijonov eurov v
letu 2004, 120 milijonov eurov v letu 2005 in 60 milijonov eurov v letu 2006. Letne pravice za
prevzem obveznosti odobri organ, pristojen za prora čun, v mejah finan čnega na črta, kakor je
opredeljen z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 6. maja 1999.
24.člen
(1) Kot začasni instrument se ustanovi schengenski vir za pomo čupravi čenim dr žavam članicam
med 1. majem 2004 in koncem leta 2006 pri financiranju ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za
izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih mejah.
Da se odpravi pomanjkljivosti, ki so bile identificirane med pripravami za sodelovanje v schengnu, so
do financiranja iz schengenskega vira upravi čene naslednje vrste ukrepov:
a) nalo žbe v izgradnjo, obnovo ali posodobitev infrastrukture mejnih prehodov in drugih objektov
na mejnih prehodih;
b) nalo žbe v kakr šno koli opremo (npr. laboratorijsko opremo, naprave za odkrivanje, strojno in
programsko opremo za schengenski informacijski sistem –SIS II, prevozna sredstva);
c) usposabljanje mejnih stra ž;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/309
(1) UL L 375, 23.12.1989, str. 11.
(2) Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).
d) prispevek k stro škom za logistiko in obratovanje.
(2) V okviru schengenskega vira se upravi čenim dr žavam članicam, ki so na štete spodaj, v obliki
nepovratnih pav šalnih pla čil dajo na razpolago naslednji zneski:
(v milijonih eurov, po cenah iz leta 1999)
2004 2005 2006
Estonija 22,90 22,90 22,90
Latvija 23,70 23,70 23,70
Litva 44,78 61,07 29,85
Madž arska 49,30 49,30 49,30
Poljska 93,34 93,33 93,33
Slovenija 35,64 35,63 35,63
Slova ška 15,94 15,93 15,93
(3) Za izbiro in izvajanje posameznih operacij v skladu s tem členom so odgovorne upravi čene
države članice. Prav tako so odgovorne za usklajevanje uporabe schengenskega vira s pomočjo iz
drugih instrumentov Unije, za zagotavljanje zdru žljivosti s politikami in ukrepi Unije ter upo števanje
finan čne uredbe, ki se uporablja za splo šni prora čun Evropskih skupnosti, ali evropskega zakona, ki
jo nadomesti.
Nepovratna pav šalna pla čila se porabijo v treh letih od prvega izpla čila in morebitna neporabljena ali
neupravi čeno porabljena sredstva se povrnejo Komisiji. Najkasneje šest mesecev po izteku triletnega
roka upravi čene dr žave članice predlo žijo iz črpno poro čilo o porabi nepovratnih pav šalnih pla čil
vklju čno z izkazi, ki opravi čujejo odhodke.
Upravi čena dr žava izvr šuje to odgovornost ne glede na odgovornost Komisije za izvajanje proračuna
Unije in v skladu z dolo čbami omenjene finan čne uredbe ali evropskega zakona, ki jo nadomesti, ki
se uporabljajo za decentralizirano upravljanje.(4) Preko urada za boj proti goljufijam (OLAF) Komisija ohrani pravico preverjanja. Komisija in
Računsko sodišč e lahko v skladu z ustreznimi postopki izvajata preglede na kraju samem.
(5) Komisija lahko sprejme potrebne tehnične dolo čbe za delovanje schengenskega vira.
25. člen
Zneski iz 18., 19., 23. in 24. člena tega protokola se vsako leto prilagodijo v okviru tehni čnih
prilagoditev iz odstavka 15 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999.C 310/310 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
26. člen
(1) Če se do konca obdobja, ki traja najve čtri leta po 1. maju 2004, v katerem koli gospodarskem
sektorju pojavijo resne tež ave, ki bi utegnile trajati dalj časa ali ki bi lahko resno poslab šale
gospodarske razmere na dolo čenem območju, lahko nova dr žava članica zaprosi za dovoljenje za
sprejetje za ščitnih ukrepov, da bi nastale razmere popravila in da bi ta sektor prilagodila gospodarstvu
notranjega trga.
V enakih razmerah lahko vsaka sedanja dr žava članica zaprosi za dovoljenje za sprejetje za ščitnih
ukrepov glede ene ali ve čnovih dr žavčlanic.
(2) Na pro šnjo zadevne dr žave članice Komisija po hitrem postopku sprejme evropske uredbe ali
sklepe s katerimi dolo čiz aščitne ukrepe, ki so po njenem mnenju potrebni, ter podrobno opredeli
pogoje in na čin njihovega izvajanja.
V resnih gospodarskih te žavah in na izrecno pro šnjo zadevne dr žavečlanice Komisija odlo či v petih
delovnih dneh po prejemu pro šnje, ki so ji prilo ženi ustrezni podatki. Tako sprejeti ukrepi se za čnejo
uporabljati takoj, upo števajo interese vseh zadevnih strank in nimajo za posledico mejnih kontrol.
(3) Ukrepi, dovoljeni na podlagi prej šnjega odstavka, lahko vsebujejo izjeme od pravil, predvidenih
z Ustavo in zlasti s tem protokolom v takš nem obsegu in za toliko časa, kolikor je nujno potrebno za
doseganje ciljev iz prvega odstavka tega člena. Prednost imajo ukrepi, ki kar najmanj ovirajo
delovanje notranjega trga.
27.člen
Čen o v ad r žavačlanica ni izpolnila zavez, ki jih je prevzela v okviru pristopnih pogajanj, vklju čno z
obveznostmi v vseh sektorskih politikah, povezanih z gospodarskimi aktivnostmi s čezmejnim
učink
om, in je s tem povzro čila hujš o nepravilnost v delovanju notranjega trga ali groze čo nevarnost
take nepravilnosti, lahko Komisija do konca obdobja, ki lahko traja najve čtri leta po 1. maju 2004,
na utemeljeno pro šnjo dr žave članice ali na lastno pobudo sprejme evropske uredbe ali sklepe s
katerimi dolo či ustrezne ukrepe.
Ukrepi so sorazmerni, prednost pa imajo tisti, ki kar najmanj ovirajo delovanje notranjega trga in,
kjer je to primerno, uporaba obstoje čih sektorskih za ščitnih mehanizmov. Ti za ščitni ukrepi se ne
smejo uveljavljati kot sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine meddržavami članicami. Ukrepi se ohranijo le toliko časa, kolikor je to nujno potrebno in bodo v vsakem
primeru ukinjeni, ko bo ustrezna zaveza izpolnjena. Dokler ustrezne zaveze niso izpolnjene, pa se
ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja, ki je dolo čeno v prejš njem odstavku. Ob
upoštevanju napredka zadevne nove dr žave članice pri izpolnjevanju zavez lahko Komisija ukrepe
ustrezno prilagodi. Pred preklicem evropskih uredb ali sklepov, s katerimi so bili dolo čeni zašč itni
ukrepi, Komisija pravočasno obvesti Svet in ustrezno upo števa morebitne pripombe Sveta v tej zvezi.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/311
28. člen
Če v novi dr žavičlanici obstajajo hujš e pomanjkljivosti ali grozi nevarnost takih pomanjkljivosti pri
prenosu, stanju izvajanja ali uporabi okvirnih sklepov ali drugih ustreznih zavez, instrumentov
sodelovanja in sklepov o vzajemnem priznavanju na podro čju kazenskega prava iz Naslova VI
Pogodbe EU in direktiv ter uredb o vzajemnem priznavanju v civilnih zadevah iz Naslova IV PogodbeES ter evropskih zakonov in okvirnih zakonov, sprejetih na podlagi 3. in 4. oddelka IV. poglavja
III. naslova III. dela Ustave, lahko Komisija do konca obdobja, ki lahko traja najve čtri leta od 1. maja
2004, na utemeljeno pro šnjo dr žave članice ali na lastno pobudo in po posvetovanju z dr žavami
članicami, sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi dolo či ustrezne ukrepe ter podrobno
opredeli pogoje in na čin njihovega izvajanja.
Ne glede na nadaljevanje tesnega pravosodnega sodelovanja so ti ukrepi lahko sprejeti v oblikizačasne odlo žitve izvajanja ustreznih dolo čb in sklepov v odnosih med novo dr žavo članico in
katerokoli drugo oz. drugimi dr žavami članicami. Ukrepi se ohranijo le toliko časa, kolikor je to
nujno potrebno, in bodo v vsakem primeru ukinjeni, ko bodo pomanjkljivosti odpravljene. Dokler te
pomanjkljivosti niso odpravljene, pa se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja, ki jedolo čeno v prejš njem odstavku. Ob upo števanju ukrepa, s katerim nova dr žava članica popravi
opredeljene pomanjkljivosti, lahko Komisija po posvetovanju z dr žavami članicami ukrepe ustrezno
prilagodi. Pred preklicem za ščitnih ukrepov Komisija pravoč asno obvesti Svet in ustrezno upo števa
morebitne pripombe Sveta v tej zvezi.
29. člen
Da pravilno delovanje notranjega trga ne bi bilo ovirano, izvrš evanje nacionalnih predpisov novih
državčlanic v prehodnih obdobjih iz Prilog od V do XIV k Aktu o pristopu z dne 16. aprila 2003 ne
sme imeti za posledico mejnih kontrol med dr žavami članicami.
30. člen
Če so potrebni prehodni ukrepi za olaj šanje
prehoda iz obstoje če ureditve v novih dr žavah članicah
na ureditev, ki izhaja iz uporabe skupne kmetijske politike pod pogoji iz tega protokola, Komisijasprejme take ukrepe v skladu s postopkom iz člena 42(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne
19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (
1) ali, če je to primerno, iz ustreznih členov drugih
uredb o skupni organizaciji kmetijskih trgov ali evropskih zakonov, ki jih bodo nadomestili, ali vskladu z ustreznim postopkom, kot je opredeljen v veljavni zakonodaji. Prehodni ukrepi iz tega člena
se lahko sprejmejo v obdobju treh let od 1. maja 2004 in njihova uporaba je omejena na to obdobje.Z evropskim zakonom Sveta se to obdobje lahko podalj ša. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z
Evropskim parlamentom.C 310/312 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) UL L 178, 30.6.2001, str. 1.
31.člen
Če so potrebni prehodni ukrepi za olaj šanje prehoda iz obstoje če ureditve v novih dr žavah članicah
na ureditev, ki izhaja iz uporabe veterinarskih in fitosanitarnih pravil Unije, Komisija sprejme take
ukrepe v skladu z ustreznim postopkom, kot je opredeljen v veljavni zakonodaji. Ti ukrepi se
sprejmejo v obdobju treh let od 1. maja 2004 in njihova uporaba je omejena na to obdobje.
32. člen
(1) Mandat novih članov odborov, skupin in drugih organov, ki so na šteti v Prilogi XVII Akta o
pristopu z dne 16. aprila 2003, se izte če hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo 1. maja
2004.
(2) Mandat novih članov odborov in skupin, ki jih ustanovi Komisija in ki so na šteti v Prilogi XVII
Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003, se izte če hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo
1. maja 2004.
IV. NASLOV
UPORABA AKTOV INSTITUCIJ
33. člen
Od 1. maja 2004 se šteje, da so direktive in odlo čbe iz člena 249 Pogodbe ES in člena 161 Pogodbe
Euratom naslovljene na nove dr žavečlanice, če so bile omenjene direktive in odlo čbe naslovljene na
vse sedanje dr žavečlanice. Z izjemo direktiv in odlo čb, ki začnejo veljati skladno s členoma 254(1) in
254(2) Pogodbe ES, se šteje, da so bile te direktive in odlo čbe novim dr žavam članicam notificirane
1. maja 2004.
34. člen
Nove dr žavečlanice izvajajo ukrepe, potrebne za to, da od 1. maja 2004 upo števajo dolo čbe direktiv
in odlo čbi z člena 249 Pogodbe ES in člena 161 Pogodbe Euratom, če v prilogah iz 15. člena ali v
kateri koli dolo čbi tega protokola ni predviden druga čen rok.
35. člen
Razen če ni dolo čeno druga če, Svet na predlog Komisije sprejme potrebne evropske uredbe in sklepe
za izvajanje dolo čb iz Prilog III in IV Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 iz 12. in 13. člena tega
protokola.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/313
36. člen
(1) Če je treba akte institucij zaradi pristopa prilagoditi pred 1. majem 2004 in če ta protokol
potrebnih prilagoditev ne predvideva, se te prilagoditve opravijo skladno s postopkom iz drugega
odstavka tega člena. Prilagoditve za čnejo veljati 1. maja 2004.
(2) Svet na predlog Komisije oziroma Komisija, glede na to, katera od teh dveh institucij je sprejela
izvirne akte, v ta namen sprejme potrebne akte.
37.člen
O dolo čbah zakonov in drugih predpisov za zagotovitev varovanja zdravja delavcev in prebivalstva
na ozemljih novih dr žavčlanic pred nevarnostmi ionizirajo čega sevanja te dr žave v skladu s členom
33 Pogodbe Euratom obvestijo Komisijo v treh mesecih po 1. maju 2004.
DRUGI DEL
DOLO ČBE O PROTOKOLIH,
PRILO ŽENIH AKTU O PRISTOPU Z DNE 16. APRILA 2003
I. NASLOV
PREHODNE DOLO ČBE O EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI
38. člen
Kraljevina Španija pla ča znesek v vi šini 309 686 775 eurov, kot svoj dele žkapitala, vpla čanega za
pove čanje vpisanega kapitala. Ta prispevek se vpla ča v osmih enakih obrokih, ki zapadejo
30. septembra 2004, 30. septembra 2005, 30. septembra 2006, 31. marca 2007, 30. septembra
2007, 31. marca 2008, 30. septembra 2008 in 31. marca 2009.
Kraljevina Španija v osmih enakih obrokih, ki zapadejo na zgornje datume, prispeva k rezervam in
rezervacijam v vi šini rezerv ter tudi k znesku, ki bo šele odobren za rezerve in rezervacije in ki ga
dolo ča saldo bilance uspeha na koncu meseca aprila 2004, kot je bil prikazan v bilanci banke, z
zneski v vi šini 4,1292 % rezerv in rezervacij.C 310/314 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
39. člen
S 1. majem 2004 nove dr žave članice vpla čajo naslednje zneske, ki ustrezajo njihovim dele žem
vpla čanega vpisanega kapitala, kot je opredeljen v 4. členu Statuta Evropske investicijske banke:
Poljska 170 563 175 eurov
Češka 62 939 275 eurov
Madž arska 59 543 425 eurov
Slova ška 21 424 525 eurov
Slovenija 19 890 750 eurov
Litva 12 480 875 eurov
Ciper 9 169 100 eurov
Latvija 7 616 750 eurov
Estonija 5 882 000 eurov
Malta 3 490 200 eurov
Ti prispevki se vpla čajo v osmih enakih obrokih, ki zapadejo 30. septembra 2004, 30. septembra
2005, 30. septembra 2006, 31. marca 2007, 30. septembra 2007, 31. marca 2008, 30. septembra
2008 in 31. marca 2009.
40. člen
Nove dr žavečlanice v osmih enakih obrokih, ki zapadejo na datume iz prej šnjega člena, prispevajo k
rezervam in rezervacijam v vi šini rezerv, ter tudi k znesku, ki bo šele odobren za rezerve in
rezervacije in ki ga dolo ča saldo bilance uspeha na koncu meseca aprila 2004, kot je bil prikazan v
bilanci Evropske investicijske banke, z zneski, ki ustrezajo naslednjim odstotkom rezerv in rezervacij:
Poljska 2,2742 %
Češka 0,8392 %
Madž arska 0,7939 %
Slova ška 0,2857 %
Slovenija 0,2652 %
Litva 0,1664 %
Ciper 0,1223 %
Latvija 0,1016 %
Estonija 0,0784 %
Malta 0,0465 %16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/315
41.člen
Kraljevina Španija in nove dr žave članice kapital in plačila iz 38., 39. in 40. člena tega protokola
vpla čajo v gotovini v eurih, razen če svet guvernerjev soglasno dolo či posebno ureditev.
II. NASLOV
DOLO ČBE O PRESTRUKTURIRANJU ČEŠKE JEKLARSKE INDUSTRIJE
42. člen
(1) Ne glede na III-167. in III-168. člen Ustave se dr žavna pomo č, ki jo je podelila Češka v namene
prestrukturiranja dolo čenim delom češke jeklarske industrije od 1997 do 2003, šteje za zdru žljivo z
notranjim trgom pod pogojem, da:
a) se obdobje iz člena 8(4) Protokola 2 o proizvodih ESPJ k Evropskemu sporazumu o pridru žitvi
med Evropskimi skupnostmi in njihovimi dr žavami članicami na eni strani in Češko republiko na
drugi strani (1) podalj ša do 1. maja 2004;
b) se v celotnem obdobju 2002-2006 spoš tuje pogoje, ki so dolo čeni v na črtu za prestrukturiranje,
na podlagi katerega je bila veljavnost zgornjega protokola podalj šana;
c) se izpolni pogoje, ki so dolo čeni v tem naslovu, in
d) se češki jeklarski industriji od 1. maja 2004 ne izpla čan o b e n ed r žavne pomo čiz a
prestrukturiranje.
(2) Prestrukturiranje češkega jeklarskega sektorja, kot je opisano v posameznih poslovnih na črtih
podjetij, ki so na šteta v Prilogi 1 k Protokolu št. 2 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 (v
nadaljevanju „upravi čena podjetja “), in skladno s pogoji iz tega naslova se kon ča najkasneje
31. decembra 2006 (v nadaljnjem besedilu „konec obdobja prestrukturiranja “).
(3) Le upravi čena podjetja so upravi čena do dr žavne pomo či v okviru češkega programa za
prestrukturiranje jeklarstva.(4) Upravi čeno podjetje ne sme:
a) v primeru zdru žitve s podjetjem, ki ni vklju čeno v Prilogo 1 k Protokolu št. 2 Akta o pristopu z
dne 16. aprila 2003, prenesti koristi od pomo či, ki je bila podeljena upravi čenemu podjetju;C 310/316 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) UL L 360, 31.12.1994, str. 2.
b) prevzeti sredstev podjetja, ki ni vklju čeno v Prilogo 1 k Protokolu št. 2 Akta o pristopu z dne
16. aprila 2003 in ki je v obdobju do 31. decembra 2006 v stečaju.
(5) Vsaka naknadna privatizacija kateregakoli upravi čenega podjetja spoš tuje pogoje in na čela o
rentabilnosti, dr žavnih pomo čeh in zmanj šanju zmogljivosti, ki so opredeljeni v tem naslovu.
(6) Skupna pomo čza prestrukturiranje, ki se podeli upravi čenim podjetjem, se dolo čiz
utemeljitvami v odobrenem češkem na črtu za prestrukturiranje jeklarstva in v posami čnih poslovnih
načrtih, kakor jih je odobril Svet. V vsakem primeru pa je izpla čana pomo čv obdobju 1997-2003
omejena na najve čji znesek 14 147 425 201 CZK. Od te skupne vsote prejme Nová Hu ťnajve č
5 700 075 201 CZK, Vítkovice Steel prejme najve č8 155 350 000 CZK in Válcovny Plechu Frýdek
Místek prejme največ 292 000 000 CZK, v odvisnosti od zahtev iz odobrenega na črta za
prestrukturiranje. Ta pomo čse podeli le enkrat. Češka jeklarski industriji v namene prestrukturiranja
ne podeli nobenih nadaljnjih pomo či.
(7) Neto zmanj šanje zmogljivosti, ki ga dose žeČeška za kon čne proizvode v obdobju 1997-2006 je
590 000 ton.
Zmanj šanje zmogljivosti se meri le na podlagi trajnega zapiranja proizvodnih zmogljivosti s takim
fizičnim uni čenjem, da njihovo delovanje ni ve čmogo če. Stečaj jeklarskega podjetja se ne šteje za
zmanj šanje zmogljivosti.
Zgornja stopnja neto zmanj šanja zmogljivosti skupaj s katerimkoli drugim zmanj šanjem
zmogljivosti, ki je opredeljeno kot potrebno v programih za prestrukturiranje, se dose žejo skladno
sčasovnim razporedom v Prilogi 2 k Protokolu št. 2 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003.
(8) Češka do pristopa v skladu s pravnim redom Unije odstrani trgovinske ovire na trgu premoga,
kar omogo čičeškim jeklarskim podjetjem dostop do premoga po mednarodnih trž nih cenah.
(9) Izvede se poslovni na črt za upravi čeno podjetje Nová Hu ť, predvsem:
a) obrat Vysoké Pece Ostrava (VPO) se s pridobitvijo polnega lastni štva prenese v organizacijski
okvir Nová Hu ť. Za zdru žitev se dolo či ciljni datum, vklju čno z dolo čitvijo odgovornosti za
njegovo izvedbo;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/317
b) Prizadevanja za prestrukturiranje se osredoto čijo na naslednje:
1. razvoj Nová Hu ťiz proizvodno naravnane v tr žno naravnano in izbolj šanje u činkovitosti in
uspe šnosti njenega poslovnega upravljanja, vklju čno z ve čjo preglednostjo stro škov;
2. Nová Hu ťbo morala spremeniti svojo ponudbo in se preusmeriti na trge z ve čjo dodano
vrednostjo;
3. Nová Hu ťmora izvesti potrebne investicije, da bi se v kratkem času po podpisu Pogodbe o
pristopu doseglo bolj šo kakovost kon čnih izdelkov;
c) Izvede se prestrukturiranje zaposlovanja. Do 31. decembra 2006 se na podlagi konsolidiranih
podatkov zadevnih upravi čenih podjetij dose že ravni produktivnosti, primerljive s tistimi, ki jih
dosegajo jeklarske skupine v Uniji;
d) skladnost s pravnim redom Skupnosti na okoljevarstvenem podro čju zač ne veljati s 1. majem
2004. Nalo žbe, potrebne za ta namen se upo števajo v poslovnem na črtu. V skladu s poslovnim
načrtom se do 1. novembra 2007 izvede tudi potrebne bodo če nalo žbe v zvezi z IPPC, da bi se
zagotovilo upo števanje Direktive Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem
prepre čevanju in nadzorovanju onesnaž evanja (1).
(10) Izvede se poslovni na črt za upravi čeno podjetje Vítkovice Steel, predvsem:
a) najkasneje do 31. decembra 2006 se Duo Mill dokon čno zapre. V primeru, da podjetje kupi
strate ški investitor, se sklene kupno pogodbo s pogojem zaprtja do tega datuma;
b) prizadevanja za prestrukturiranje se osredoto čijo na naslednje:
1. pove čanje neposredne prodaje in ve čje osredotočenje na zmanj šanje stro škov, kar je bistveno
za bolj u činkovito poslovno upravljanje;
2. prilagoditev povpra ševanju na trgu in preusmeritev na trge proizvodov z vi šjo dodano
vrednostjo;
3. prenos predlaganih nalo žb v sekundarnem procesu izdelave jekla iz leta 2004 v leto 2003, da
bi podjetje lahko konkuriralo predvsem po kakovosti in ne po ceni;
c) Skladnost s pravnim redom Skupnosti na okoljevarstvenem podro čju se uresni čuje z 1. majem
2004. Nalo žbe, potrebne za ta namen, se upo števajo v poslovnem na črtu, tako kot tudi bodo če
nalo žbe, ki bodo potrebne v zvezi z bodo čimi nalo žbami v IPPC.C 310/318 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) UL L 257, 10.10.1996, str. 26.
(11) Izvede se poslovni na črt za upravi čeno podjetje Válcovny Plechu Frýdek Místek (VPFM),
predvsem:
a) do konca leta 2004 se dokon čno zapreta valjarni št. 1 in 2;
b) prizadevanja za prestrukturiranje se osredoto čijo na naslednje:
1. izvedejo se potrebne investicije, da bi se v kratkem času po podpisu Pogodbe o pristopu
doseglo bolj šo kakovost kon čnih izdelkov;
2. dajanje prednosti izvajanju opredeljenih klju čnih mo žnosti za pove čanje dobi čka (vklju čno s
prestrukturiranjem zaposlovanja, zmanj šanjem stroš kov, izbolj šanjem donosnosti in
preusmeritvijo distribucije).
(12) Z vsemi naknadnimi spremembami v splo šnem na črtu za prestrukturiranje in v posami čnih
načrtih se mora strinjati Komisija in, kadar je to primerno, tudi Svet.
(13) Prestrukturiranje se izvede v pogojih popolne preglednosti in na podlagi na čel zdravega
tržnega gospodarstva.
(14) Komisija in Svet pred in po 1. maju 2004 do konca obdobja prestrukturiranja v skladu z
petnajstim do osemnajstim odstavkom tega člena natan čno spremljata izvajanje prestrukturiranja in
izpolnjevanje pogojev iz tega naslova o rentabilnosti, dr žavnih pomo čeh in zmanj šanju zmogljivosti.
V ta namen Komisija poro ča Svetu.
(15) Komisija in Svet spremljata kazalce prestrukturiranja iz Priloge 3 Protokola št. 2 Akta o
pristopu z dne 16. aprila 2003. Sklicevanja v tej prilogi na odstavek 16 Protokola se štejejo kot
sklicevanja na šestnajsti odstavek tega člena.
(16) Spremljanje vklju čuje neodvisno ocenjevanje, ki se izvede v letih 2003, 2004, 2005 in 2006.
Komisijin preizkus rentabilnosti je pomemben element pri oceni, da so izpolnjeni pogoji zarentabilnost.
(17) Češka bo v celoti sodelovala sodeluje s Komisijo v zvezi z vsemi ureditvami za spremljanje:
Predvsem velja:a)Češka Komisiji najkasneje do 15. marca in 15. septembra v vsakem letu do konca obdobja
prestrukturiranja predlo žišestmese čna
 poro čila o prestrukturiranju upravi čenih podjetij;
b)če Komisija ne odlo čid r u g a če, prvo poro čilo prispe v Komisijo do 15. marca 2003 in zadnje
poro čilo do 15. marca 2007;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/319
c) poro čila vsebujejo vse podatke, ki so potrebni za spremljanje procesa prestrukturiranja in za
spremljanje zmanj ševanja in uporabe zmogljivosti, in zagotavljajo zadostne finan čne podatke, ki
omogo čajo oceno ali so izpolnjeni pogoji in zahteve, ki jih vsebuje ta naslov. Poro čila vsebujejo
najmanj podatke, navedene v prilogi 4 protokola št. 2 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003, za
katere si Komisija pridr žuje pravico spremembe skladno z izku šnjami, ki jih je pridobila v
procesu spremljanja. Poleg posami čnih poslovnih poro čil upravi čenih podjetij se pripravi tudi
poro čilo o splo šnem polo žaju češkega jeklarskega sektorja, vklju čno z makroekonomskim
razvojem v letih neposredno pred podpisom Pogodbe o pristopu;
d)Češka obve že upravi čena podjetja, da razkrijejo vse ustrezne podatke, ki bi se jih v drugih
okoli ščinah lahko štelo za zaupne. V svojem poro čanju Svetu Komisija zagotovi, da se ne razkrije
zaupnih informacij, ki zadevajo posamezna podjetja.
(18) Komisija lahko kadar koli pooblasti neodvisnega svetovalca, da oceni rezultate spremljanja,
izvede potrebne preiskave in poro ča Komisiji in Svetu.
(19) Če Komisija na podlagi poro čil iz sedemnajstega odstavka tega člena ugotovi, da je pri šlo do
znatnih odstopanj od finan čnih podatkov, na katerih je bila narejena ocena rentabilnosti, lahko od
Češke zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe za okrepitev ukrepov za prestrukturiranje zadevnih
upravi čenih podjetij.
(20) Če spremljanje pokaž e:
a) da pogoji za prehodne ureditve iz tega naslova niso bili izpolnjeni ali
b) da obveznosti, prevzete v okviru podalj šanja obdobja, v katerem lahko Češka izjemoma podeli
državno pomo čza prestrukturiranje svoje jeklarske industrije v skladu z Evropskim sporazumom
o pridru žitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi dr žavami članicami na eni strani in Češko
na drugi strani (1), niso bile izpolnjene ali
c) da je Češka v obdobju prestrukturiranja jeklarski industriji in predvsem upravi čenim podjetjem
podelila dodatne nezdru žljive dr žavne pomo či,
prehodne ureditve iz tega naslova ne veljajo.Komisija naredi vse potrebno, da se od zadevnih podjetij zahteva povrnitev vseh pomo či, ki so bile
podeljene s kr šenjem pogojev iz tega naslova.C 310/320 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) UL L 360, 31.12.1994, str. 2.
III. NASLOV
DOLO ČBE O SUVERENIH CONAH ZDRU ŽENEGA KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE
NA CIPRU
43. člen
(1) Suvereni coni sta vklju čeni v carinsko ozemlje Unije in v ta namen se akti carinske in skupne
trgovinske politike Unije, ki so na šteti v Prvem delu Priloge k Protokolu št. 3 Akta o pristopu z dne
16. aprila 2003 skupaj s spremembami iz te priloge, uporabljajo za suvereni coni. V tej prilogi se
sklicevanje na „ta protokol “šteje kot sklicevanje na ta naslov.
(2) Akti Unije o prometnem davku, troš arinah in drugih oblikah posredne obdav čitve, na šteti v
Drugem delu Priloge k Protokolu št. 3 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003, se uporabljajo za
suvereni coni skupaj s spremembami iz te priloge in z ustreznimi dolo čbami, ki se uporabljajo za
Ciper v skladu s tem protokolom.
(3) Akti Unije, na šteti v Tretjem delu Priloge k Protokolu št. 3 Akta o pristopu z dne 16. aprila
2003, se spremenijo v skladu s to prilogo, da se Zdru ženemu kraljestvu omogo či ohraniti oprostitve
od dajatev in davkov na dobave svojim silam in pripadajo čemu osebju, ki jih predvideva Pogodba o
ustanovitvi Republike Ciper (v nadaljevanju „Pogodba o ustanovitvi “).
44. člen
Za suvereni coni se uporabljajo III-225. do III-232. člen Ustave skupaj z dolo čbami sprejetimi na
njuni podlagi in dolo čbe, sprejete v skladu s to čko b) četrtega odstavka III-278. člena Ustave.
45. člen
Osebe, ki prebivajo ali delajo na ozemlju suverenih con in za katere se v skladu z aran žmaji,
sklenjenimi na podlagi Pogodbe o ustanovitvi, in pripadajo čo izmenjavo not z dne 16. avgusta 1960
uporablja zakonodaja o socialni varnosti Republike Ciper, se za namene Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/
71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene
osebe in njihove dru žinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (1), obravnavajo, kot da prebivajo, ali kot
da so zaposleni na ozemlju Republike Ciper.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/321
(1) UL L 149, 5.7.1971, str. 2.
46. člen
(1) Republiki Ciper ni treba izvajati pregledov oseb, ki prehajajo njene celinske in morske meje s
suverenima conama, in za te osebe se ne uporabljajo omejitve Unije za prehod zunanjih meja.
(2) Zdru ženo kraljestvo izvr šuje kontrolo oseb, ki prehajajo zunanje meje suverenih con, v skladu z
zavezami iz Četrtega dela Priloge k Protokolu št. 3 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003.
47.člen
Svet lahko, da zagotovi u činkovito izvajanje ciljev tega naslova, na predlog Komisije sprejme evropski
sklep, ki spremeni 43. do 46. člen tega protokola, vklju čno s Prilogo k Protokolu št. 3 Akta o
pristopu z dne 16. aprila 2003, ali za suvereni coni pod pogoji, ki jih dolo či, uporablja druge dolo čbe
Ustave in akte Unije. Svet odlo ča soglasno. Preden predstavi predlog, se Komisija posvetuje z
Zdru ženim kraljestvom in Republiko Ciper.
48. člen
(1) Pod pogoji iz drugega odstavka tega člena je Zdru ženo kraljestvo odgovorno za izvajanje tega
naslova v suverenih conah, zlasti:a) je Zdru ženo kraljestvo odgovorno za uporabo ukrepov Unije, ki so dolo čeni v tem naslovu na
podro čju carin, posredne obdav čitve in skupne trgovinske politike v zvezi z blagom, ki vstopi ali
zapusti ozemlje otoka Ciper preko pristani šča ali letali šča v suverenih conah Zdru ženega
kraljestva;
b) se carinske kontrole blaga, ki ga sile Zdru ženega kraljestva uva žajo na ali izva žajo iz otoka Ciper
preko pristani šča ali letali šča Republike Ciper, lahko izvr šujejo v suverenih conah Zdru ženega
kraljestva;
c) je Zdru ženo kraljestvo odgovorno za izdajanje dovoljenj, odobritev ali potrdil, ki se jih lahko
zahteva v skladu z ukrepi Unije glede blaga, ki ga sile Zdru ženega kraljestva uva žajo ali izva žajo z
otoka Ciper.
(2) Republika Ciper je odgovorna za upravljanje in izpla čilo morebitnih sredstev Unije, do katerih
so upravi čene osebe iz suverenih con Zdru ženega kraljestva zaradi uporabe skupne kmetijske politike
v
suverenih conah v skladu s 44. členom tega protokola in Republika Ciper glede teh odhodkov
odgovarja Komisiji.C 310/322 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(3) Ne glede na prvi in drugi odstavek tega člena lahko Zdru ženo kraljestvo na pristojne organe
Republike Ciper v skladu z aran žmaji, sklenjenimi na podlagi Pogodbe o ustanovitvi, prenese
izvajanje dol žnosti dr žavčlanic, ki jim jih nalagajo dolo čbe 43. do 46. člena tega protokola.
(4) Zdru ženo kraljestvo in Republika Ciper sodelujeta pri zagotavljanju u činkovitega izvajanja tega
naslova v suverenih conah Zdru ženega kraljestva in, če je to primerno, skleneta nadaljnje aran žmaje
glede prenosa izvajanja katerih koli dolo čb iz 43. do 46. člena tega protokola. Kopija takih
aran žmajev se predlo ži Komisiji.
49. člen
Edini namen ureditve iz tega naslova je ureditev posebnega polo žaja suverenih con Zdru ženega
kraljestva na Cipru. Ta ureditev se ne uporablja za druga ozemlja ter v svoji celoti ali s svojim delom
ne sme predstavljati precedensa za druge posebne ureditve, ki že obstajajo ali bi se jih lahko
predvidelo za kakš no drugo evropsko ozemlje iz IV-440. člena Ustave.
50. člen
Komisija vsakih pet let od 1. maja 2004 poro ča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju dolo čb
tega naslova.
51.člen
Določbe tega naslova se uporabljajo v lu či lzjave o suverenih conah Zdru ženega kraljestva Velike
Britanije in Severne Irske na Cipru, ki prevzema preambulo iz Protokola št. 3 Akta o pristopu z dne
16. aprila 2003 ne da bi s tem spreminjala njene pravne u činke.
IV. NASLOV
DOLO ČBE O JEDRSKI ELEKTRARNI IGNALINA V LITVI
52. člen
Ob priznavanju pripravljenosti Unije, da zagotovi zadostno dodatno pomoč naporom Litve za
razgradnjo Jedrske elektrarne Ignalina, in ob poudarku tega izraza solidarnosti se je Litva zavezala, dapred letom 2005 zapre Enoto 1 Jedrske elektrarne Ignalina in do 31. decembra 2009 Enoto 2 te
elektrarne ter ju nato razgradi.
53. člen
(1) Med obdobjem 2004-2006 Unija zagotovi Litvi dodatno finan čno pomo čv podporo njenim
naporom za razgradnjo Jedrske elektrarne Ignalina in da se sooči s posledicami zaprtja in razgradnje16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/323
te elektrarne (v nadaljevanju „načrt Ignalina “).
(2) Ukrepi iz na črta Ignalina se sprejmejo in izvajajo v skladu z dolo čbami iz Uredbe Sveta (EGS)
št. 3906/89 z dne 18. decembra 1989 o gospodarski pomo či nekaterim dr žavam Srednje in Vzhodne
Evrope (1).
(3) Načrt Ignalina med drugim vklju čuje: ukrepe v podporo razgradnji Jedrske elektrarne Ignalina;
ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom Unije in posodobitev obstoječih zmogljivosti
proizvodnje, ki so potrebne za nadomestitev proizvodnih zmogljivosti dveh reaktorjev Jedrske
elektrarne Ignalina; in druge ukrepe, ki izvirajo iz odlo čitve o zaprtju in razgradnji te elektrarne in ki
prispevajo k potrebnem prestrukturiranju, sanaciji okolja in posodobitvi proizvodnje energije in
sektorjev prenosa in distribucije, kakor tudi k ve čji varnosti dobave energije in k izbolj šanju
energetske u činkovitosti v Litvi.
(4) Načrt Ignalina vklju čuje ukrepe, ki v obdobju pred zaprtjem in med razgradnjo omenjenih
reaktorskih enot omogo čajo podporo uslu žbencem elektrarne, da se obdr ži visoka raven varnosti
obratovanja v Jedrski elektrarni Ignalina.
(5) V obdobju 2004-2006 bo na črt Ignalina zna šal 285 milijonov eurov odobrenih pravic za
prevzem obveznosti, ki se bodo odobrile v enakih letnih tran šah.
(6) Prispevek v skladu z na črtom Ignalina lahko za dolo čene ukrepe zna ša do 100 % skupnih
izdatkov. Storiti je treba vse potrebno, da se nadaljuje postopek sofinanciranja, ki je bil dolo čen v
predpristopni pomo či za litovske napore razgradnje, kakor tudi, da se pritegne sofinanciranje iz
drugih virov, kjer je to ustrezno.
(7) Pomo čiz na črta Ignalina ali njeni deli se lahko dajo na razpolago kot prispevek Unije
Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo Ignaline, ki ga upravlja Evropska banka za
obnovo in razvoj.
(8) Javna pomo čiz nacionalnih, mednarodnih virov ali virov Unije:
a) za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom Unije in ukrepi posodobitve litovske
Termoelektrarne v kraju Elektrenai kot klju čni nadomestitvi proizvodnih zmogljivosti dveh
reaktorjev Jedrske elektrarne Ignalina in
b) za razgradnjo Jedrske elektrarne Ignalina je zdru žljiva z notranjim trgom, kot to dolo ča Ustava.C 310/324 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) UL L 375, 23.12.1989, str. 11.
(9) Javna pomo čiz nacionalnih, mednarodnih virov ali virov Unije, ki je podpora litovskim
naporom, da se soočijo s posledicami zaprtja in razgradnje Jedrske elektrarne Ignalina je lahko, od
primera do primera, zdru žljiva –v skladu z Ustavo –z notranjim trgom, še posebej javna pomo č
dodeljena za ve čjo varnost dobave energije.
54. člen
(1) Ob priznavanju, da je razgradnja Jedrske elektrarne Ignalina dolgoroč ne narave in predstavlja za
Litvo izredno finan čno breme, ki ni sorazmerno z njeno velikostjo in gospodarsko mo čjo, Unija v
solidarnosti z Litvo, zagotovi zadostno dodatno pomoč za napore razgradnje po letu 2006.
(2) Načrt Ignalina v ta namen neprekinjeno poteka in se nadaljuje tudi po letu 2006. Izvedbene
dolo čbe za podalj šani na črt Ignalina se sprejmejo v skladu s postopkom iz 35. člena tega protokola in
začnejo veljati najkasneje na dan izteka veljavnosti finan čnega na črta, kot je opredeljen v
Medinstitucionalnem sporazumu z dne 6. maja 1999.
(3) Načrt Ignalina, ki je podalj šan v skladu z dolo čbami prejš njega odstavka, temelji na istih
elementih in na čelih, kot so opisani v 53. členu tega protokola.
(4) Povprečna skupna sredstva, ki se odobrijo v obdobju naslednjega finan čnega na črta za
podalj šani na črt Ignalina, morajo biti zadostna. Načrtovanje teh virov je utemeljeno na dejanskih
plačilih in absorpcijski sposobnosti.
55. člen
Če je dobava energije v Litvi motena, se do 31. decembra 2012 ne glede na dolo čbe 52. člena tega
protokola uporablja splo šna zašč itna klavzula iz 26. člena tega protokola.
56. člen
T
a naslov se uporablja v lu či lzjave o Jedrski elektrarni Ignalina v Litvi, ki prevzema preambulo iz
Protokola št. 4 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 ne da bi s tem spreminjala njene pravne u činke.
V. NASLOV
DOLO ČBE O TRANZITU OSEB PO KOPNEM MED OBMO ČJEM KALININGRADA IN DRUGIMI DELI
RUSKE FEDERACIJE
57.člen
Pravila in ureditve Unije o tranzitu oseb po kopnem med obmo čjem Kaliningrada in drugimi deli
Ruske federacije in še posebej Uredba Sveta (ES) št. 693/2003 z dne 14. aprila 2003 o ustanovitvi
posebnega Poenostavljenega tranzitnega dokumenta (FTD), Poenostavljenega železni škega16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/325
tranzitnega dokumenta (FRTD) in o spremembah Skupnih konzularnih navodil in Skupnega
priro čnika (1) same po sebi ne odlo žijo ali prepre čijo polnega sodelovanja Litve v schengenskem
pravnem redu, vklju čno z odstranitvijo kontrole na notranjih mejah.
58. člen
Unija pomaga Litvi pri izvajanju pravil in ureditev za tranzit oseb med obmo čjem Kaliningrada in
ostalimi deli Ruske federacije, da bi Litva čim hitreje polno sodelovala v obmo čju Schengna.
Unija Litvi pomaga pri upravljanju tranzita oseb med obmo čjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske
federacije in zlasti nosi vse dodatne stro ške, ki nastanejo z izvajanjem posebnih dolo čb pravnega reda
Unije o tem tranzitu.
59. člen
Ne glede na suverene pravice Litve vsak nadaljnji akt o tranzitu oseb med obmo čjem Kaliningrada in
drugimi deli Ruske federacije sprejme Svet na predlog Komisije. Svet odlo ča soglasno.
60. člen
Ta naslov se uporablja v lu či lzjave o tranzitu oseb po kopnem med obmo čjem Kaliningrada in
drugimi deli Ruske federacije, ki prevzema preambulo iz Protokola št. 5 Akta o pristopu z dne
16. aprila 2003 ne da bi s tem spreminjala njene pravne u činke.
VI. NASLOV
DOLO ČBE O PRIDOBITVI SEKUNDARNIH PREBIVALI ŠČNA MALTI
61.člen
Ob upo števanju zelo omejenega števila prebivali ščna Malti in velike omejenosti razpolo žljivih
zazidljivih zemlji šč, ki zadostujejo le za zadovoljitev osnovnih potreb izhajajo čih iz demografskega
razvoja sedanjih prebivalcev, lahko Malta na podlagi nediskriminacije ohrani v veljavi pravila iz
Zakona o nepremi čnem premo ženju (pridobitev s strani nerezidentov) (Poglavje 246) glede
pridobitve in posesti nepremi čnin za sekundarna prebivali šča s strani dr žavljanov dr žavčlanic, ki so
na Malti zakonito prebivali manj kot pet let.C 310/326 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) UL L 99, 17.4.2003, str. 8.
Malta uporablja postopek dovoljenja za pridobitev nepremi čnin na Malti za sekundarna prebivali šča,
ki temelji na objavljenih, objektivnih, trajnih in preglednih merilih. Ta merila se uporabljajo
nediskriminatorno in ne razlikujejo med dr žavljani Malte in drugih dr žavčlanic. Malta zagotavlja, da
se dr žavljanov dr žavčlanic v nobenem primeru ne obravnava bolj restriktivno od dr žavljanov tretjih
držav.
Dovoljenje se da v primeru, da vrednost posami čne nepremi čnine, ki jo je kupil dr žavljan dr žave
članice, presega prage iz malteš ke zakonodaje, t.j. 30 000 malte ških lir za stanovanja ter 50 000
malte ških lir za druge vrste nepremi čnin (razen stanovanj in nepremi čnin zgodovinskega pomena).
Malta lahko prage iz te zakonodaje spremeni tako, da odra žajo spremembe cen na nepremi čninskem
trgu na Malti.
VII. NASLOV
DOLO ČBE O SPLAVU NA MALTI
62. člen
Nobena dolo čba iz Pogodbe o Ustavi za Evropo ali iz pogodb in aktov, ki jo spreminjajo ali
prilagajajo, ne vpliva na uporabo nacionalne zakonodaje o splavu na ozemlju Malte.
VIII. NASLOV
DOLO ČBE O PRESTRUKTURIRANJU POLJSKE JEKLARSKE INDUSTRIJE
63. člen
(1) Ne glede na III-167. in III-168. člen Ustave se dr žavna pomo č, ki jo je podelila Poljska v namene
prestrukturiranja dolo čenim delom poljske jeklarske industrije, šteje za zdru žljivo z notranjim trgom,
pod pogojem, da:
a) se obdobje iz člena 8(4) Protokola 2 o proizvodih ESPJ k Evropskemu sporazumu o pridru žitvi
med Evropskimi skupnostmi in njihovimi dr žavami članicami na eni strani in Poljsko na drugi
strani (1) podalj ša do 1. maja 2004;
b) se v celotnem obdobju 2002‑ 2006 spoš tuje pogoje, ki so dolo čeni v na črtu za prestrukturiranje,
na podlagi katerega je bila veljavnost zgornjega protokola podalj šana;
c) so izpolnjeni pogoji, ki so dolo čeni v tem naslovu in16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/327
(1) UL L 348, 31.12.1993, str. 2.
d) se poljski jeklarski industriji od 1. maja 2004 ne izpla ča nobene dr žavne pomo čiz a
prestrukturiranje.
(2) Prestrukturiranje poljskega jeklarskega sektorja, kot je opisano v posameznih poslovnih na črtih
podjetij, ki so na šteta v Prilogi 1 k Protokolu št. 8 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 (v
nadaljevanju „upravi čena podjetja “), in skladno s pogoji iz tega naslova se kon ča najkasneje
31. decembra 2006 (v nadaljnjem besedilu „konec obdobja prestrukturiranja “).
(3) Le upravi čena podjetja so upravi čena do dr žavne pomo či v okviru poljskega programa za
prestrukturiranje jeklarstva.
(4) Upravi čeno podjetje ne sme:
a) v primeru zdru žitve s podjetjem, ki ni vklju čeno v Prilogo 1 k Protokolu št. 8 Akta o pristopu z
dne 16. aprila 2003, prenesti koristi od pomo či, ki je bila podeljena upravi čenemu podjetju;
b) prevzeti sredstev podjetja, ki ni vklju čeno v Prilogo 1 k Protokolu št. 8 Akta o pristopu z
dne 16. aprila 2003 in ki je v obdobju do 31. decembra 2006 v stečaju.
(5) Vsaka naknadna privatizacija kateregakoli upravi čenega podjetja se izvede ob upo števanju
potrebe po transparentnosti in spoš tuje pogoje in na čela o rentabilnosti, dr žavnih pomo čeh in
zmanj šanju zmogljivosti, ki so opredeljeni v tem naslovu. S prodajo podjetja ali posami čnih sredstev
se ne podeli nobene nadaljnje dr žavne pomo či.
(6) Pomo čza prestrukturiranje, ki se podeli upravi čenim podjetjem, se dolo či z utemeljitvami v
odobrenem poljskem na črtu za prestrukturiranje jeklarstva in v posami čnih poslovnih na črtih, kakor
jih je odobril Svet. V nobenem primeru pa izpla čana pomo čv obdobju 1997-2003 in njen skupni
znesek ne presegajo 3 387 070 000 PLN.Od te skupne vsote:
a) glede Polskie Huty Stali (v nadaljnjem besedilu „PHS“)že dodeljena pomo čza prestrukturiranje ali
pomo č,k i še bo podeljena, od leta 1997 do konca leta 2003 ne presega 3 140 360 000 PLN. V
obdobju 1997-2001 je PHS prejel že 62 360 000 PLN pomo či za prestrukturiranje; v letih 2002
in 2003 v odvisnosti od zahtev iz odobrenega na črta za prestrukturiranje prejme nadaljnjo
pomo čza prestrukturiranje, ki ne prese že 3 078 000 000 PLN (ki se v celoti izpla ča v letu 2002,
če je podalj šanje obdobja spregleda iz Protokola 2 Evropskega sporazuma o pridru žitvi med
Evropskimi skupnostmi in njihovimi dr žavami članicami na eni strani in Poljsko na drugi strani
odobreno do konca leta 2002, oz. v letu 2003);
b) glede Huta Andrzej S.A., Huta Bankowa Sp. z o.o., Huta Batory S.A., Huta Buczek S.A., Huta L.W.
Sp. z o.o., Huta Łabędy S.A. in Huta Pokój S.A. (v nadaljnjem besedilu „druga upravi čena
podjetja “)že dodeljena pomo čza prestrukturiranje ali pomo č,k ib o še podeljena, od leta 1997 do
konca leta 2003 ne presega 246 710 000 PLN. Ta podjetja so v obdobju 1997-2001 že prejela
37 160 000 PLN pomo či za prestrukturiranje; v odvisnosti od zahtev iz odobrenega na črta za
prestrukturiranje prejmejo nadaljnjo pomoč za prestrukturiranje, ki ne prese že 210 210 000C 310/328 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
PLN (od katerih 182 170 000 PLN v letu 2002 in 27 380 000 PLN v letu 2003, če je podalj šanje
obdobja spregleda iz Protokola 2 Evropskega sporazuma o pridru žitvi med Evropskimi
skupnostmi in njihovimi dr žavami članicami na eni strani in Poljsko na drugi strani odobreno do
konca leta 2002, oz. druga če 210 210 000 PLN v letu 2003).
Poljska svoji jeklarski industriji v namene prestrukturiranja ne podeli nobenih nadaljnjih pomoči.
(7) Neto zmanj šanje zmogljivosti, ki ga dose že Poljska za kon čne proizvode v obdobju 1997-2006
je najmanj 1 231 000 ton. Ta skupna vsota vklju čuje neto zmanj šanje zmogljivosti za najmanj
715 000 ton letno za vro če valjane izdelke in 716 000 ton letno za hladno valjane izdelke ter
pove čanje največ 200 000 ton letno za druge kon čne proizvode.
Zmanj šanje zmogljivosti se meri le na podlagi trajnega zapiranja proizvodnih zmogljivosti s takim
fizičnim uni čenjem, da njihovo delovanje ni ve čmogo če. Stečaj jeklarskega podjetja se ne šteje za
zmanj šanje zmogljivosti.
Neto zmanjš anja zmogljivosti iz Priloge 2 Protokola št. 8 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 so
najmanj ša zmanjš anja in dejanska neto zmanj šanja, ki jih je treba dose či, in njihovi časovni okviri se
dolo čijo na podlagi poljskega dokon čnega programa prestrukturiranja in posami čnih poslovnih
načrtov v okviru Evropskega sporazuma o pridru žitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi
državami članicami na eni strani in Poljsko na drugi strani, ob upo števanju cilja do 31. decembra
2006 zagotoviti rentabilnost upravi čenih podjetij.
(8) Izvede se poslovni na črt za upravi čeno podjetje PHS, predvsem:
a) prizadevanja za prestrukturiranje se osredoto čijo na naslednje:
1. reorganiziranje proizvodne zmogljivosti PHS po izdelkih in zagotovitev funkcionalne
horizontalne organizacije (nabava, proizvodnja, prodaja);
2. vzpostavitev poenotene poslovodne strukture PHS, kar bo omogo čilo popolni izkoristek
sinergij v postopku konsolidacije;
3. razvoj strate ške osredotočenosti PHS od proizvodno naravnane v trž no naravnano;
4. izbolj šava u činkovitosti in uspe šnosti poslovnega upravljanja PHS in zagotovitev bolj šega
nadzora neposredne prodaje;
5. PHS na podlagi zdravih gospodarskih razlogov ponovno pregleda strategijo oddeljenih (spin-
off) podjetij in, če je to primerno, storitve ponovno integrira v mati čno podjetje;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/329
6. PHS spremeni svojo ponudbo, zmanj ša prese žne zmogljivosti za dolge vmesne proizvode in
se nasploh preusmeri na trge proizvodov z vi šjo dodano vrednostjo;
7. PHS investira, da bi dosegel bolj šo kakovost kon čnih izdelkov; posebna pozornost se posveti
doseganju kakovosti 3-Sigma v obratu PHS v Krakovu do datuma iz časovnega razporeda za
izvajanje programa za prestrukturiranje PHS in najkasneje do konca leta 2006;
b) v obdobju prestrukturiranja PHS maksimizira prihranke stro škov s pove čanjem energetske
učinkovitosti, z izbolj šano nabavo in z zagotavljanjem ravni produktivnosti, ki je primerljiva z
ravnijo v Uniji;
c) izvede se prestrukturiranje zaposlovanja; do 31. decembra 2006 se na podlagi konsolidiranih
podatkov, ki vklju čujejo posredno zaposlenost v storitvenih podjetjih v popolni lasti, dose že ravni
produktivnosti, primerljive s tistimi, ki jih dosegajo jeklarske skupine v Uniji;
d) vsaka privatizacija se izvede ob spo štovanju potrebe po transparentnosti in v celoti upo števa
tržno vrednost PHS. S prodajo se ne podeli nobene nadaljnje dr žavne pomo či.
(9) Izvede se poslovni na črt za druga upravi čena podjetja, predvsem:
a) za vsa druga upravi čena podjetja se napori za prestrukturiranje osredoto čijo na naslednje:
1. razvoj strate ške usmeritve od proizvodno naravnane v trž no naravnano;
2. izbolj šava u činkovitosti in uspe šnosti poslovnega upravljanja podjetij in zagotovitev bolj šega
nadzora neposredne prodaje;
3. ponovni pregled strategije oddeljenih (spin-off) podjetij na podlagi zdravih gospodarskih
razlogov in, če je to primerno, ponovna integracija storitev v mati čna podjetja;
b) glede Huta Bankowa se izvede program za zmanj ševanje stro škov;
c) glede Huta Buczek se pridobi potrebna finan čna pomo čposojilodajalcev in lokalnih finan čnih
institucij in se izvede program za zmanj ševanje stro škov, vklju čno z zmanjš anjem stro škov
nalo žb s prilagoditvijo obstoje čih proizvodnih zmogljivosti;
d) glede Huta Łabędy se izvede program za zmanj ševanje stro škov in zmanj ša odvisnost od rudarske
industrije;
e) glede Huta Pokój v hčerinskih podjetjih se dose že mednarodne standarde produktivnosti,
prihranke pri porabi energije in se odre če predlaganim investicijam v oddelku za predelavo in
konstrukcijo;C 310/330 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
f) glede Huta Batory se dose že sporazum o reprogramiranju vra čila dolgov in investicijskih posojilih
s posojilodajalci in finan čnimi institucijami. Podjetje prav tako zagotovi znatno dodatno
zmanj šanje stro škov, povezano s prestrukturiranjem zaposlovanja in izbolj šanjem donosov;
g) glede Huta Andrzej se z izpogajanjem sporazuma med trenutnimi posojilodajalci podjetja,
dolgoro čnimi posojilodajalci, komercialnimi posojilodajalci in finan čnimi institucijami zagotovi
trdne finan čne osnove za njegov razvoj. Izvesti je treba dodatne investicije v valjarno in program
zmanj šanja osebja;
h) glede Huta L.W. se izvede investicije v zvezi s projektom podjetja glede valjarn, z dvi žno opremo
in z okoljevarstvenim ugledom. Podjetje prav tako dose že s prestrukturiranjem zaposlovanja in
zmanj šanjem stro škov za zunanje storitve vi šje ravni produktivnosti.
(10) Z vsemi naknadnimi spremembami v splo šnem na črtu za prestrukturiranje in v posami čnih
načrtih se mora strinjati Komisija in, kadar je to primerno, tudi Svet.
(11) Prestrukturiranje se izvede v pogojih popolne preglednosti in na podlagi na čel zdravega
tržnega gospodarstva.
(12) Komisija in Svet pred in po 1. maju 2004 do konca obdobja prestrukturiranja v skladu s
trinajstim do osemnajstim odstavkom tega člena natan čno spremljata izvajanje prestrukturiranja in
izpolnjevanje pogojev iz tega naslova o rentabilnosti, dr žavnih pomo čeh in zmanj šanju zmogljivosti.
V ta namen Komisija poro ča Svetu.
(13) Poleg spremljanja dr žavnih pomo či Komisija in Svet spremljata kazalce prestrukturiranja iz
Priloge 3 Protokola št. 8 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003. Sklicevanja na odstavek 14 Protokola
v tej prilogi se štejejo za sklicevanja na štirinajsti odstavek tega člena.
(14) Spremljanje vklju čuje neodvisno ocenjevanje, ki se izvede v letih 2003, 2004, 2005 in 2006.
Uporabi se Komisijin preizkus rentabilnosti in kot del ocenjevanja se meri produktivnost.
(15) Poljska v celoti spo štuje vse ureditve za spremljanje, predvsem:
a) Poljska Komisiji najkasneje do 15. marca in 15. septembra v vsakem letu do konca obdobja
prestrukturiranja predlo žišestmese čna poro čila o prestrukturiranju upravi čenih podjetij;
b)če Komisija ne odlo čid r u g a če, prvo poro čilo prispe v Komisijo do 15. marca 2003 in zadnje
poro čilo do 15. marca 2007;
c) Poro čila vsebujejo vse podatke, ki so potrebni za spremljanje procesa prestrukturiranja, za
spremljanje dr žavnih pomo či ter za spremljanje zmanj ševanja in uporabe zmogljivosti, in
zagotavljajo zadostne finan čne podatke, ki omogo čajo oceno, ali so izpolnjeni pogoji in zahteve,16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/331
ki jih vsebuje ta naslov. Poro čila vsebujejo vsaj podatke iz Priloge 4 Protokola št. 8 Akta o
pristopu z dne 16. aprila 2003, za katere si Komisija pridr žuje pravico spremembe skladno z
izku šnjami, ki jih je pridobila v procesu spremljanja. V Prilogi 4 Protokola št. 8 Akta o pristopu z
dne 16. aprila 2003 se sklicevanje na odstavek 14 Protokola šteje za sklicevanje na štirinajsti
odstavek tega člena. Poleg posami čnih poslovnih poro čil upravi čenih podjetij se pripravi tudi
poro čilo o sploš nem polo žaju poljskega jeklarskega sektorja, vklju čno z zadnjim makroekonom-
skim razvojem;
d) Poljska mora prav tako priskrbeti vse dodatne informacije, ki so potrebne za neodvisno
ocenjevanje iz prej šnjega odstavka;
e) Poljska zahteva od upravi čenih podjetij, da razkrijejo vse ustrezne podatke, ki bi se v drugih
okoli ščinah lahko šteli za zaupne. V svojem poro čanju Svetu Komisija zagotovi, da se ne razkrije
zaupnih informacij, ki zadevajo posamezna podjetja.
(16) Komisija lahko kadar koli pooblasti neodvisnega svetovalca, da oceni rezultate spremljanja,
izvede potrebne preiskave in poro ča Komisiji in Svetu.
(17) Če Komisija na podlagi spremljanja ugotovi, da je pri šlo do znatnih odstopanj od finan čnih
podatkov, na katerih je bila narejena ocena rentabilnosti, lahko od Poljske zahteva, da sprejmeustrezne ukrepe za okrepitev ali spremembo ukrepov za prestrukturiranje zadevnih upravi čenih
podjetij.
(18) Če spremljanje pokaž e:
a) da pogoji za prehodne ureditve iz tega naslova niso bili izpolnjeni alib) da obveznosti, prevzete v okviru podalj šanja obdobja, v katerem lahko Poljska izjemoma podeli
državno pomo čza prestrukturiranje svoje jeklarske industrije v skladu z Evropskim sporazumom
o pridru žitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi dr žavami članicami na eni strani in
Poljsko na drugi strani, niso bile izpolnjene, ali
c) da je Poljska v obdobju prestrukturiranja jeklarski industriji in predvsem upravi čenim podjetjem
podelila dodatne nezdru žljive dr žavne pomo či,
prehodne ureditve iz tega naslova ne veljajo.
Komisija naredi vse potrebno, da se od zadevnih podjetij zahteva povrnitev vseh pomo či,
 ki so bile
podeljene s kr šenjem pogojev iz tega naslova.C 310/332 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
IX. NASLOV
DOLO ČBE O ENOTI 1 IN ENOTI 2 JEDRSKE ELEKTRARNE BOHUNICE V1 NA SLOVAŠKEM
64. člen
Slova ška se je zavezala, da bo najkasneje do 31. decembra 2006 zaprla Enoto 1 Jedrske elektrarne
Bohunice V1 in do 31. decembra 2008 Enoto 2 te elektrarne in ju nato razgradila.
65. člen
(1) Med obdobjem 2004-2006 Unija zagotovi Slova ški finan čno pomo čv podporo njenim
naporom za razgradnjo in soočenje s posledicami zaprtja in razgradnje Enote 1 in Enote 2 Jedrske
elektrarne Bohunice V1 (v nadaljevanju „pomo č“).
(2) Pomo čse dolo či in izvaja v skladu z dolo čbami iz Uredbe Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne
18. decembra 1989 o gospodarski pomo či nekaterim dr žavam Srednje in Vzhodne Evrope (1).
(3) V obdobju 2004 - 2006 pomo čznaša 90 milijonov eurov odobrenih pravic za prevzem
obveznosti, ki se bodo odobrile v enakih letnih tran šah.
(4) Pomo čali njeni deli se lahko dajo na razpolago kot prispevek Unije k Mednarodnemu
podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Bohunice, ki ga upravlja Evropska banka zaobnovo in razvoj.
66. člen
Unija priznava, da se mora razgradnja Jedrske elektrarne Bohunice V1 nadaljevati preko finan čnega
načrta, dolo čenega v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 6. maja 1999, in da to prizadevanje
predstavlja Slova ški znatno finan čno breme. Odlo čitev o nadaljevanju pomo či Unije po letu 2006 na
tem podro čju bo upo števala to stanje.
67.člen
Določbe tega naslova se uporabljajo v lu či lzjave o Enoti 1 in Enoti 2 Jedrske elektrarne Bohunice V1
na Slovaš kem, ki prevzema preambulo iz Protokola št. 9 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 ne da
bi s tem spreminjala njene pravne u činke.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/333
(1) UL L 375, 23.12.1989, str. 11.
X. NASLOV
DOLO ČBE O CIPRU
68. člen
(1) Uporaba pravnega reda Skupnosti in Unije se odlo ži na tistih območ jih Republike Ciper, ki niso
pod dejanskim nadzorom Vlade Republike Ciper.
(2) Svet na podlagi predloga Komisije odlo či o umiku odlo žitve iz prej šnjega odstavka. Svet odlo ča
soglasno.
69. člen
(1) Svet na podlagi predloga Komisije opredeli pogoje, pod katerimi se dolo čbe prava Unije
uporabljajo za črto med območji iz prej šnjega člena in območji, ki so pod dejanskim nadzorom
Vlade Republike Ciper. Svet odlo ča soglasno.
(2) Meja med Vzhodno suvereno cono in obmo čji iz prejš njega člena se za namene Dela IV Priloge
k Protokolu št. 3 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 o suverenih conah Zdru ženega kraljestva
Velike Britanije in Severne Irske na Cipru v času trajanja odlo žitve uporabe pravnega reda Skupnosti
in Unije v skladu s prej šnjim členom obravnava kot del zunanjih meja suverenih con.
70. člen
(1) Nobena dolo čba tega naslova ne izklju čuje ukrepov za spodbujanje gospodarskega razvoja
območij iz 68. člena tega protokola.
(2) Ti ukrepi ne vplivajo na uporabo pravnega reda Skupnosti in Unije pod pogoji, dolo čenimi v
tem protokolu, v drugih delih Republike Ciper.
71.člen
V primeru re šitve ciprskega vpra šanja Svet na podlagi predloga Komisije odlo či o prilagoditvah
pogojev pristopa Cipra k Uniji z ozirom na tur ško ciprsko skupnost. Svet odlo ča soglasno.
72. člen
Določbe tega naslova se uporabljajo v lu či lzjave o Cipru, ki prevzema preambulo iz Protokola št. 10
Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 ne da bi s tem spreminjala njene pravne u činke.C 310/334 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
TRETJI DEL
DOLO ČBE O PRILOGAH K AKTU O PRISTOPU Z DNE 16. APRILA 2003
73. člen
Priloge I in III do XVII k Aktu o pristopu z dne 16. aprila 2003, njihovi dodatki in priloge k
Protokolom 2, 3 in 8 Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 (1) so sestavni del tega protokola.
74.člen
(1) Sklicevanja v prilogah iz 73. člena tega protokola na „Pristopno pogodbo “seštejejo za
sklicevanja na Pogodbo iz točke e), drugega odstavka člena IV-437. Ustave, sklicevanja na dan ali čas
podpisa te pogodbe se štejejo za sklicevanja na 16. april 2003 in sklicevanja na dan pristopa se štejejo
za sklicevanja na 1. maj 2004.
(2) Ne glede na drugi pododstavek tega odstavka se sklicevanja v prilogah iz prej šnjega člena na „ta
akt“ štejejo za sklicevanja na Akt o pristopu z dne 16. aprila 2003.
Sklicevanja v prilogah iz prej šnjega člena na dolo čbe Akta o pristopu z dne 16. aprila 2003 se štejejo
za sklicevanja na ta protokol v skladu z naslednjo korelacijsko tabelo:
Akt o pristopu z dne 16. aprila 2003 Protokol
Člen 21 Člen 12
Člen 22 Člen 13
Člen 24 Člen 15
Člen 32 Člen 21
Člen 37 Člen 26
Člen 52 Člen 32
(3) Spodaj navedeni izrazi, ki se pojavljajo v prilogah iz prej šnjega člena, imajo pomen iz naslednje
korelacijske tabele, razen če se nana šajo izklju čno na pravne situacije pred za četkom veljavnosti
Ustave.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/335
(1) Slovenska posebna izdaja UL, Posebna številka z dne 23.9.2003, str. 33.
Izrazi, uporabljeni v prilogah iz 73. člena Pomen
Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti Ustava
Pogodba o Evropski uniji UstavaPogodbe, na katerih temelji Evropska unija Ustava(Evropska) Skupnost Unijarazširjena Skupnost Unija
Skupnosti Unije
EU Unija
razširjena Unija ali razš irjena EU Unija
Ne glede na prejš nji pododstavek ostaja pomen izraza „Skupnosti “, kadar se pojavlja v povezavi s
„prednostno obravnavo“ in„ribištvom “, nespremenjen.
(4) Sklicevanja v prilogah iz prej šnjega člena na dele ali dolo čbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti se štejejo za sklicevanja na dele ali dolo čbe Ustave v skladu z naslednjo korelacijsko tabelo:
Pogodba ES Ustava
Tretji del, Naslov I 3. oddelek I. poglavja III. naslova III. dela
Tretji del, Naslov I, Poglavje 1 1. pododdelek 3. oddelka I. poglavja III. naslova
III. dela
Tretji del, Naslov II 4. oddelek III. poglavja III. naslova III. dela
Tretji del, Naslov III 2. in 4. oddelek I. poglavja III. naslova III dela
Tretji del, Naslova VI, Poglavje 1 5. oddelek I. poglavja III. naslova III. delaČlen 31 III-155. člen
Člen 39 III-133. člen
Člen 49 III-144. člen
Člen 58 III-158. člen
Člen 87 III-167. člen
Člen 88 III-168. člen
Člen 226 III-360. člen
Priloga I Priloga I
(5) Kjer je v prilogah iz prejš njega člena dolo čeno, da Svet ali Komisija sprejemata pravne akte, se ti
akti sprejmejo v obliki evropskih uredb ali sklepov.C 310/336 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
10. PROTOKOL O POSTOPKU V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO dolo čiti podrobnosti postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz III-184. člena Ustave –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Referen čne vrednosti iz drugega odstavka III-184. člena Ustave so:
a) 3 % za razmerje med na črtovanim ali dejanskim javnofinan čnim primanjkljajem in bruto
doma čim proizvodom po tr žnih cenah;
b) 60 % za razmerje med javnim dolgom in bruto doma čim proizvodom po tr žnih cenah.
2.člen
Za namene III-184. člena Ustave in tega protokola:
a)„javni “pomeni dr žavo v širšem smislu, to so institucionalne enote centralne, regionalne ali
lokalne ravni dr žave in skladi socialnega zavarovanja razen trgovinskih dejavnosti, kakor je
opredeljeno v Evropskem sistemu integriranih gospodarskih ra čunov;
b)„primanjkljaj “pomeni neto zadol ževanje, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu integriranih
gospodarskih ra čunov;
c)„investicija“ pomeni bruto pove čanje trajnih sredstev, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu
integriranih gospodarskih ra čunov;
d)„dolg“ pomeni stanje skupnega bruto dolga v nominalni vrednosti ob koncu leta, potem ko je
konsolidiran med sektorji dr žave v širšem smislu in znotraj njih, kakor je opredeljeno v to čki a)
tega člena.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/337
3.člen
Da bi zagotovili u činkovitost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so po tem postopku
vlade dr žavčlanic odgovorne za primanjkljaj sektorja dr žave v širšem smislu, kakor je opredeljena v
točki a) prej šnjega člena. Dr žave članice zagotovijo, da jim nacionalni postopki na prorač unskem
podro čju omogo čajo izpolnjevanje obveznosti, ki na tem podro čju izhajajo iz Ustave. Dr žavečlanice
redno in brez odla šanja poro čajo Komisiji o na črtovanih in dejanskih primanjkljajih ter o ravni dolga.
4.člen
Statisti čne podatke za uporabo tega protokola zagotovi Komisija.C 310/338 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
11. PROTOKOL O KONVERGENČ NIH KRITERIJIH
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO dolo čiti podrobnosti konvergen čnih kriterijev, ki vodijo Unijo pri sprejemanju odloč itev iz III-198. člena
Ustave za prenehanje posebnih ureditev za dr žave članice s posebno ureditvijo –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Kriterij stabilnosti cen iz to čke a) prvega odstavka III-198. člena Ustave pomeni, da ima zadevna
država članica trajno stabilne cene in povpre čno stopnjo inflacije, zabele ženo v enem letu pred
pregledom, ki ne presega za ve čkakor 1,5-odstotne točke stopnje inflacije najve čtreh dr žavčlanic z
najboljš imi dose ženimi rezultati glede stabilnosti cen. Vi šina inflacije se izra čuna z uporabo indeksa
cen življenjskih potreb ščin na primerljivi osnovi, upo števaje razlike v definicijah posameznih dr žav.
2.člen
Kriterij prora čunskega stanja iz to čke b) prvega odstavka III –198. člena Ustave pomeni, da v času
pregleda za zadevno dr žavo članico ne velja evropski sklep Sveta iz šestega odstavka III –184. člena
Ustave o obstoju čezmernega primanjkljaja.
3.člen
Kriterij sodelovanja v mehanizmu deviznega te čaja evropskega monetarnega sistema iz to čke c)
prvega odstavka III-198. člena Ustave pomeni, da je zadevna dr žava članica upo števala normalne
meje nihanja, predvidene z mehanizmom deviznega te čaja evropskega monetarnega sistema brez
hujših napetosti vsaj zadnji dve leti pred pregledom. Dr žava članica v tem času zlasti ni na lastno
pobudo devalvirala dvostranskega osrednjega teč aja svoje valute glede na euro.
4.člen
Kriterij konvergence obrestnih mer iz to čke d) prvega odstavka III-198. člena Ustave pomeni, da ima
zadevna dr žavačlanica v enem letu pred pregledom tako povpre čno dolgoro čno nominalno obrestno
mero, ki ne presega za ve čkakor 2 odstotni to čki dolgoro čne obrestne mere v najve čtreh dr žavah
članicah z najbolj šimi dose ženimi rezultati glede stabilnosti cen. Obrestne mere se izra čunajo na
podlagi dolgoro čnih dr žavnih obveznic ali primerljivih vrednostnih papirjev, upo števaje razlike v
definicijah posameznih dr žav.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/339
5.člen
Statisti čne podatke za uporabo tega protokola zagotovi Komisija.
6.člen
Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Evropsko centralno
banko ter Ekonomsko-finan čnim odborom iz III-192. člena Ustave soglasno sprejme ustrezne
dolo čbe, s katerimi podrobno opredeli konvergen čna merila iz III-198. člena Ustave, ki nato
nadomestijo ta protokol.C 310/340 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
12. PROTOKOL O EUROSKUPINI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
VŽELJI spodbujati pogoje za hitrej šo gospodarsko rast v Evropski uniji in v ta namen razvijati vse tesnej še usklajevanje
ekonomskih politik na euroobmo čju,
ZAVEDAJOČ SE potrebe po sprejetju posebnih dolo čb za okrepljen dialog med dr žavami članicami, katerih valuta je
euro, dokler euro ne postane valuta vseh dr žavčlanic Unije –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so prilo žene Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Ministri dr žavčlanic, katerih valuta je euro, se sestajajo neuradno. Ti sestanki se skli čejo po potrebi,
da se razpravlja o vpra šanjih, povezanih s posebnimi odgovornostmi, ki jih delijo v zvezi z enotno
valuto. Komisija sodeluje na sestankih. Evropska centralna banka je povabljena, da sodeluje na
sestankih, ki jih pripravijo predstavniki ministrov, odgovornih za finance dr žavčlanic, katerih valuta
je euro, in Komisije.
2.člen
Ministri dr žavčlanic, katerih valuta je euro, izvolijo predsednika za dve leti in pol z ve čino teh dr žav
članic.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/341
13. PROTOKOL O NEKATERIH DOLO ČBAH, KI SE NANA ŠAJO NA ZDRU ŽENO KRALJESTVO
VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE GLEDE EKONOMSKE IN MONETARNE UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB SPOZNANJU, da Združ eno kraljestvo ni primorano niti zavezano sprejeti eura, če njegova vlada in parlament o tem
ne sprejmeta posebne odlo čitve,
OB DEJSTVU, da je vlada Združ enega kraljestva 16. oktobra 1996 in 30. oktobra 1997 uradno obvestila Svet, da ne
namerava sodelovati v tretji fazi ekonomske in monetarne unije pod pogoji iz prvega odstavka Protokola o nekaterih
dolo čbah, ki se nana šajo na Združ eno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi
Evropske skupnosti,
OB UPO ŠTEVANJU prakse vlade Združ enega kraljestva, da financira svoje zadol ževanje s prodajo dolga zasebnemu
sektorju –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Zdru ženo kraljestvo ni obvezano sprejeti eura, razen če Sveta uradno ne obvesti o tem namenu.
2.člen
Za Zdru ženo kraljestvo se, ob upo števanju obvestila, ki ga je vlada Zdru ženega kraljestva dala Svetu
16. oktobra 1996 in 30. oktobra 1997, uporabljajo 3. do 8. člen in 10. člen tega protokola.
3.člen
Zdru ženo kraljestvo ohrani svoje pristojnosti na podro čju monetarne politike v skladu z nacionalnim
pravom.
4.člen
Za Zdru ženo kraljestvo se ne uporabljajo drugi odstavek I-30. člena, razen njegovega prvega in
zadnjega stavka, peti odstavek I-30. člena, drugi odstavek III-177. člena, prvi, deveti in deseti odstavek
III-184. člena, prvi do peti odstavek III-185. člena, III-186., III-188., III-189., III-190., III-191., III-
196. člen, tretji odstavek III-198. člena, III-326. in III-382. člen Ustave. Drugi odstavek III-179. člena
Ustave se ne uporablja za Zdru ženo kraljestvo glede sprejetja delov širših ekonomsko‑ politič nih
smernic, ki se na splo šno nana šajo na euroobmo čje.C 310/342 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
V dolo čbah iz prej šnjega odstavka sklicevanje na Unijo ali dr žave članice ne vklju čuje Zdru ženega
kraljestva, sklicevanje na nacionalne centralne banke pa ne vklju čuje Bank of England.
5.člen
Zdru ženo kraljestvo si prizadeva, da bi se izognilo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju.
Četrti odstavek III-192. člena in III-200. člen Ustave se za Zdru ženo kraljestvo uporabljata, kakor da
bi zanj veljala posebna ureditev. Za Zdru ženo kraljestvo se še naprej uporabljata III-201. in III-
202. člen Ustave.
6.člen
Glasovalna pravica Zdru ženega kraljestva za sprejemanje ukrepov Sveta iz členov, navedenih v
4.členu tega protokola in v primerih navedenih v prvem pododstavku četrtega odstavka III-197. člena
Ustave, miruje. V ta namen se uporabljata drugi in tretji pododstavek četrtega odstavka III-197. člena
Ustave.
Zdru ženo kraljestvo tudi nima pravice sodelovati pri imenovanju predsednika, podpredsednika in
drugih članov izvr šilnega odbora Evropske centralne banke iz drugega, tretjega in četrtega
pododstavka drugega odstavka III-382. člena Ustave.
7.člen
Za Zdru ženo kraljestvo se ne uporabljajo 3., 4., 6., 7. člen, drugi odstavek 9. člena, prvi, drugi in tretji
odstavek 10. člena, drugi odstavek 11. člena, prvi odstavek 12. člena, 14., 16., 18. do 20., 22., 23., 26.,
27., 30. do 34. in 50. člen Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske
centralne banke ( „Statut “).
Vt e hčlenih sklicevanje na Unijo ali dr žavečlanice ne vklju čuje Zdru ženega kraljestva, sklicevanje na
nacionalne centralne banke ali delni čarje pa ne vklju čuje Bank of England.
Sklicevanje na „vpisani kapital Evropske centralne banke “v tretjem odstavku 10. člena in drugem
odstavku 30. člena Statuta ne vklju čuje vpisanega kapitala Bank of England.
8.člen
III-199. člen Ustave in 43. do 47. člen Statuta veljajo ne glede na to, ali obstaja dr žava članica s
posebno ureditvijo, ob upo števanju naslednjih sprememb:
a) Sklicevanje na naloge Evropske centralne banke in Evropskega monetarnega in štituta v 43. členu
Statuta vklju čuje tiste naloge, ki jih je še treba opraviti po uvedbi eura, če bi se Zdru ženo
kraljestvo odlo čilo, da ne sprejme eura.
b) Poleg nalog iz 46. člena Statuta Evropska centralna banka tudi svetuje in sodeluje pri pripravi
vseh evropskih uredb ali evropskih sklepov glede Zdru ženega kraljestva, ki jih Svet sprejme v16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/343
skladu z to čko a) in c) 9. člena tega protokola.
c) Bank of England vpla ča svoj dele žvpisanega kapitala v Evropsko centralno banko kot prispevek
za stro ške poslovanja na enaki podlagi kakor nacionalne centralne banke dr žavčlanic s posebno
ureditvijo.
9.člen
Zdru ženo kraljestvo lahko kadar koli uradno obvesti Svet o svoji nameri, da sprejme euro. V takem
primeru velja naslednje:
a) Zdru ženo kraljestvo ima pravico sprejeti euro le, če izpolnjuje potrebne pogoje. Svet na zahtevo
Zdru ženega kraljestva ter pod pogoji in v skladu s postopkom iz prvega in drugega odstavka III-
198. člena Ustave odlo či, ali so potrebni pogoji izpolnjeni.
b) Bank of England vpla ča svoj vpisani kapital, prenese na Evropsko centralno banko devizne
rezerve in prispeva v njene rezerve na enaki podlagi kakor nacionalna centralna banka dr žave
članice, katere posebna ureditev je bila odpravljena.
c) Pod pogoji in v skladu s postopkom iz tretjega odstavka III-198. člena Ustave Svet sprejme vse
druge odlo čitve, ki so potrebni, da se Zdru ženemu kraljestvu omogo či sprejetje eura.
Če Zdru ženo kraljestvo sprejme euro skladno z dolo čbami tega člena, se 3. do 8. člen tega protokola
prenehajo uporabljati.
10.člen
Ne glede na III-181. člen Ustave in prvi odstavek 21. člena Statuta lahko vlada Zdru ženega kraljestva
ohrani svoj na čin zbiranja prora čunskih sredstev „Ways and Means “pri Bank of England, če in dokler
Zdru ženo kraljestvo ne sprejme eura.C 310/344 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
14. PROTOKOL O NEKATERIH DOLO ČBAH, KI SE NANA ŠAJO NA DANSKO, GLEDE
EKONOMSKE IN MONETARNE UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPO ŠTEVANJU, da ustava Danske vsebuje določ be, po katerih bi na Danskem lahko razpisali referendum preden se
ta dr žava odpove svoji posebni ureditvi,
OB DEJSTVU, da je vlada Danske 3. novembra 1993 uradno obvestila Svet, da ne namerava sodelovati v tretji fazi
ekonomske in monetarne unije pod pogoji iz prvega odstavka Protokola o nekaterih dolo čbah, ki se nana šajo na
Dansko, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Ob upo števanju obvestila, ki ga je vlada Danske dala Svetu 3. novembra 1993, za Dansko velja
posebna ureditev. Posebna ureditev u činkuje tako, da se za Dansko uporabljajo vse dolo čbe Ustave in
Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, v katerih je navedena
posebna ureditev.
2.člen
Kar zadeva odpravo posebne ureditve, se spro ži postopek iz III-198. člena Ustave le na zahtevo
Danske.
3.člen
Z odpravo posebne ureditve se dolo čbe tega protokola prenehajo uporabljati.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/345
15. PROTOKOL O NEKATERIH NALOGAH NACIONALNE BANKE DANSKE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO urediti nekatere posebne probleme, ki se nana šajo na Dansko –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
Določbe 14. člena Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne
banke ne vplivajo na pravico Nacionalne banke Danske, da opravlja svoje sedanje naloge v zvezi s
tistimi deli Danske, ki niso del Unije.C 310/346 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
16. PROTOKOL O SISTEMU FRANKA V PACIFI ŠKI FINAN ČNI SKUPNOSTI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO upoš tevati posebnost, ki se nana ša na Francijo –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
Francija lahko ohrani posebno pravico do denarne emisije v Novi Kaledoniji, Francoski Polineziji ter
otokih Wallis in Futuna pod pogoji, ki jih dolo ča njeno nacionalno pravo, in je edina poobla ščena za
dolo čanje tečaja franka Pacifi ške finan čne skupnosti.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/347
17. PROTOKOL O SCHENGENSKEM PRAVNEM REDU, VKLJU ČENEM V OKVIR EVROPSKE
UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB SKLICEVANJU na to, da so bile določ be schengenskega pravnega reda, ki ga sestavljajo sporazumi o postopni
odpravi kontrol na skupnih mejah, ki so jih podpisale nekatere dr žave članice Evropske unije dne 14. junija 1985 in
19. junija 1990 v Schengnu, in z njimi povezani sporazumi ter predpisi, sprejeti na njihovi podlagi, s protokolom,
prilo ženim Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, vklju čene v okvir Evropske unije,
VŽELJI ohraniti schengenski pravni red, kot se je razvijal od za četka veljavnosti omenjenega protokola, v okviru Ustave,
in ta pravni red razvijati za prispevanje k uresni čevanju cilja nuditi dr žavljanom Unije obmo čje svobode, varnosti in
pravice brez notranjih meja,
OB UPO ŠTEVANJU posebnega stali šča Danske,
OB UPO ŠTEVANJU dejstva, da Irska ter Zdru ženo kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske ne sodelujeta pri vseh
dolo čbah schengenskega pravnega reda, pri čemer pa bi se jima kljub temu moralo omogo čiti, da sprejmeta v celoti ali
le delno druge dolo čbe tega pravnega reda,
OB SPOZNANJU, da je zato treba uporabiti dolo čbe Ustave, ki se nana šajo na tesnej še sodelovanje med nekaterimi
državami članicami,
OB UPO ŠTEVANJU potrebe po ohranjanju posebnega odnosa z Republiko Islandijo in Kraljevino Norve ško, ki ju skupaj
z nordijskimi dr žavami, članicami Evropske unije, zavezujejo dolo čbe Nordijske unije potnih listin –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so prilo žene Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Kraljevina Belgija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nem čija, Republika Estonija,
Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper,
Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madž arska, Republika
Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika,
Republika Slovenija, Slova ška republika, Republika Finska in Kraljevina Švedska so poobla ščene za
izvajanje tesnej šega medsebojnega sodelovanja na podro čjih dolo čb, ki jih dolo či Svet in sestavljajo
„schengenski pravni red “. To sodelovanje poteka v institucionalnem in pravnem okviru Unije ter ob
upoštevanju ustreznih dolo čb Ustave.C 310/348 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
2.člen
Schengenski pravni red se za čne uporabljati v dr žavah članicah iz prej šnjega člena, ne glede na člen 3
Protokola k Pogodbi in Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra,
Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madž arske, Republike Malte, Republike Poljske,
Republike Slovenije in Slova ške republike. Svet se nadomesti z izvrš nim odborom, ustanovljenim s
Schengenskimi sporazumi.
3.člen
Sodelovanje Kraljevine Danske pri sprejemanju ukrepov, ki razvijajo schengenski pravni red, ter
izvajanje in uporabo teh ukrepov na Danskem urejajo ustrezne dolo čbe Protokola o stali šču Danske.
4.člen
Irska ter Zdru ženo kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske lahko kadar koli zaprosita, da se
nekatere ali vse dolo čbe schengenskega pravnega reda uporabljajo tudi zanju.
Svet o takš ni pro šnji sprejme evropski sklep. Odlo či s soglasjem svojih članov iz 1. člena tega
protokola in predstavnika vlade zadevne dr žave.
5.člen
Predloge in pobude za nadgrajevanje schengenskega pravnega reda urejajo ustrezne dolo čbe Ustave.
Če Irska ali Zdru ženo kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske ali obe dr žavi v razumnem roku
uradno pisno ne obvestita predsednika Sveta o svoji želji priklju čiti se sodelovanju, se v tej zvezi šteje,
da je pooblastilo iz prvega odstavka III-419. člena Ustave dodeljeno dr žavam članicam iz 1. člena tega
protokola ter Irski ali Zdru ženemu kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske, kadar se ena od obeh
državželi priklju čiti zadevnim podro čjem sodelovanja.
6.člen
Republika
Islandija in Kraljevina Norve ška se pridru žita izvajanju schengenskega pravnega reda in
njegovega nadaljnjega razvoja. V ta namen se dolo čijo ustrezni postopki v sporazumu, ki ga sklene
Svet s temi dr žavami s soglasno odlo čitvijo svojih članov iz 1. člena tega protokola. Ta sporazum
vklju čuje tudi dolo čbe o prispevku Islandije in Norve ške ob morebitnih finan čnih posledicah
izvajanja tega protokola.
Svet soglasno sklene lo čen sporazum z Republiko Islandijo in Kraljevino Norve ško zaradi dolo čitve
pravic in obveznosti med Irsko in Zdru ženim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske na eni ter
Islandijo in Norve ško na drugi strani na tistih podro čjih schengenskega pravnega reda, ki veljajo za te
države.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/349
7.člen
Za namene pogajanj glede sprejema novih dr žavčlanic v Evropsko unijo se schengenski pravni red in
nadaljnji ukrepi, ki jih sprejmejo institucije v okviru podro čja njegove uporabe, štejejo za pravni red,
ki ga morajo vse dr žave kandidatke za sprejem prevzeti v celoti.C 310/350 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
18. PROTOKOL O UPORABI NEKATERIH VIDIKOV III-130. ČLENA USTAVE ZA ZDRU ŽENO
KRALJESTVO IN IRSKO
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO urediti nekatera vpraš anja glede Združ enega kraljestva in Irske,
OB UPO ŠTEVANJU dolgoletnega obstoja posebne potovalne ureditve med Zdru ženim kraljestvom in Irsko –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so prilo žene Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Zdru ženo kraljestvo lahko ne glede na III-130. in III-265. člen Ustave, druge njene dolo čbe, katere
koli ukrepe, sprejete na njeni podlagi, ali mednarodne pogodbe, ki so jih sklenile Unija ali Unija in
njene dr žave članice z eno ali ve čtretjimi dr žavami, izvaja na svojih mejah z drugimi dr žavami
članicami takš no kontrolo oseb, ki želijo vstopiti v Zdru ženo kraljestvo, kakr šna se mu zdi potrebna
zaradi:
a) preverjanja pravice do vstopa v Zdru ženo kraljestvo dr žavljanov dr žavčlanic ter njihovih
vzdr ževancev, ki uresni čujejo svoje pravice po pravu Unije, pa tudi dr žavljanov drugih dr žav, ki
jim te pravice pripadajo na podlagi sporazuma, ki zavezuje Zdru ženo kraljestvo in
b) odlo čitve o tem, ali naj se drugim osebam izda dovoljenje za vstop v Zdru ženo kraljestvo.
III-130. in III-265. člen Ustave, katera koli druga njena dolo čba ali kateri koli ukrep, sprejet na njeni
podlagi, v ni čemer ne vplivajo na pravico Zdru ženega kraljestva sprejeti ali izvajati tak šne kontrole.
Sklicevanje na Zdru ženo kraljestvo v tem členu vklju čuje ozemlja, za katerih zunanje odnose je
odgovorno Zdru ženo kraljestvo.
2.člen
Zdru ženo kraljestvo in Irska lahko med seboj še naprej sklepata dogovore o gibanju oseb med
njunima ozemljema ( „skupno potovalno obmo čje“), pri čemer v celoti spoš tujeta pravice oseb iz
točke a) prvega odstavka 1. člena tega protokola. Temu ustrezno se med veljavnostjo tak šnih
dogovorov za Irsko uporabljajo dolo čbe prejš njega člena pod enakimi pogoji kakor za Zdru ženo
kraljestvo. III-130. in III-265. člen Ustave, katera koli druga dolo čba te ustave ali kateri koli ukrep,
sprejet na njeni podlagi, v ni čemer ne vplivajo na tak šne dogovore.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/351
3.člen
Druge dr žavečlanice lahko na svojih mejah ali na kateri koli to čki vstopa na njihovo ozemlje tak šno
kontrolo izvajajo pri osebah, ki želijo vstopiti na njihovo ozemlje iz Zdru ženega kraljestva ali s
katerega koli ozemlja, za katerega zunanje odnose je za enake namene, navedene v 1. členu tega
protokola, odgovorno Zdru ženo kraljestvo ali iz Irske, kolikor se dolo čbe 1. člena tega protokola
uporabljajo za Irsko.
III-130. in III-265. člen Ustave, katera koli druga njena dolo čba ali kateri koli ukrep, sprejet na njeni
podlagi, v ničemer ne vplivajo na pravico drugih dr žavčlanic, da uvedejo ali izvajajo takš ne kontrole.
4.člen
Ta protokol se prav tako uporablja za akte, ki v skladu s IV-438. členom Ustave ostanejo v veljavi.C 310/352 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
19. PROTOKOL O STALI ŠČU ZDRU ŽENEGA KRALJESTVA IN IRSKE GLEDE POLITIK MEJNIH
KONTROL, AZILA IN PRISELJEVANJA TER PRAVOSODNEGA SODELOVANJA V CIVILNIH
ZADEVAH IN POLICIJSKEM SODELOVANJU
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO, da bi uredile nekatera vpra šanja glede Združ enega kraljestva in Irske,
OB UPO ŠTEVANJU Protokola o uporabi nekaterih vidikov III ‑130. člena Ustave za Združ eno kraljestvo in Irsko –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Ob upo števanju 3. člena tega protokola Zdru ženo kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejemanju
ukrepov Sveta, predlaganih v skladu z 2. ali 3. oddelkom IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave ali s
III-260. členom Ustave, kolikor se ta člen nana ša na podro čja iz teh oddelkov ali na III-263. člen ali
točko a) drugega odstavka III-275. člena Ustave. Soglasje članov Sveta, razen predstavnikov vlad
Zdru ženega kraljestva in Irske, je potrebno za tiste sklepe Sveta, ki morajo biti sprejeti soglasno.
Za namene tega člena je kvalificirana ve čina najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene
države članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitev, mora vklju čevati najmanj minimalno število članov
Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic, in dodatnega člana, sicer se
šteje da je kvalificirana ve čina dose žena.
Ne glede na drugi in tretji odstavek tega člena, ko Svet ne odlo ča na predlog Komisije ali ministra za
zunanje zadeve Unije, je zahtevana kvalificirana ve čina najmanj 72 % članov Sveta, ki predstavljajo
udele žene dr žave članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
2.člen
Na podlagi prejš njeg a člena in ob upo števanju 3., 4. in 6. člena tega protokola za Zdru ženo kraljestvo
ali Irsko niso zavezujo če niti se za njiju ne uporabljajo dolo čbe 2. ali 3. oddelka IV. poglavja
III. naslova III. dela Ustave ali III-260. člena Ustave, kolikor se ta člen nana ša na podro čja iz teh
oddelkov, ali III-263. člena ali to čke a) drugega odstavka III-275. člena Ustave, ukrepi, sprejeti na
podlagi teh oddelkov ali členov, pa tudi nobena dolo čba katerega koli mednarodnega sporazuma, ki16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/353
ga je Unija sklenila na podlagi teh oddelkov ali členov, niti odlo čbe Sodi šča Evropske unije glede
razlage takih dolo čb ali ukrepov. Te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe v ni čemer ne vplivajo na pristojnosti,
pravice in obveznosti teh dr žav. Te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe, kolikor se uporabljajo za Zdru ženo
kraljestvo ali Irsko, v nič emer ne vplivajo na pravni red Skupnosti ali pravni red Unije, niti niso
sestavni del prava Unije.
3.člen
(1) Zdru ženo kraljestvo ali Irska lahko Svet v treh mesecih po predlo žitvi predloga Svetu na podlagi
2. ali 3. oddelka IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave ali predloga ali pobude na podlagi III-
263. člena ali točke a) drugega odstavka III-275. člena Ustave uradno pisno obvesti, da želi sodelovati
pri sprejetju in uporabi predlaganega ukrepa, kar se ji nato dovoli. Soglasje članov Sveta, razen tistih
članov, ki takega uradnega obvestila niso predlo žili, je potrebno za tiste akte Sveta, ki morajo biti
sprejeti soglasno. Ukrep, sprejet na podlagi tega odstavka, je zavezujoč za vse dr žave članice, ki so
sodelovale pri njegovem sprejetju. Z evropskimi uredbami ali sklepi, sprejetimi na podlagi III-260. člena Ustave, se dolo či pogoje za udele žbo Zdru ženega kraljestva in Irske pri ocenjevanju v
zvezi s podro čji, ki jih ureja 2. ali 3. oddelek IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave.
Za namene tega člena je kvalificirana ve čina najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene
države članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitev, mora vklju čevati najmanj minimalno število člano
v
Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic, in dodatnega člana, sicer se
šteje da je kvalificirana ve čina dose žena.
Ne glede na drugi in tretji odstavek tega člena, ko Svet ne odlo ča na predlog Komisije, je zahtevana
kvalificirana ve čina najmanj 72 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene dr žave članice, ki imajo
skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
(2) Če ukrepa iz prejš njega odstavka ni mogo če sprejeti z udele žbo Zdru ženega kraljestva ali Irske v
razumnem roku, lahko Svet tak ukrep sprejme v skladu s 1. členom tega protokola brez udele žbe
Zdru ženega kraljestva ali Irske. V tem primeru se uporabi prej šnjičlen.
4.člen
Zdru ženo kraljestvo ali Irska lahko kadar koli po sprejetju ukrepa na podlagi 2. ali 3. oddelka
IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave ali III-263. člena ali točke a) drugega odstavka III-275. člena
Ustave uradno obvesti Svet in Komisijo o svoji nameri, da želi sprejeti ta ukrep. V tem primeru se
smisleno uporabi postopek iz prvega odstavka III-420. člena Ustave.C 310/354 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
5.člen
Država članica, ki je ne zavezuje ukrep, sprejet na podlagi 2. ali 3. oddelka IV. poglavja III. naslova
III. dela Ustave ali III-263. člena ali to čke a) drugega odstavka III-275. člena Ustave ne nosi nobenih
finan čnih posledic tega ukrepa razen stro škov, ki nastanejo za poslovanje institucij, razen če vsi člani
Sveta po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno ne odlo čijo druga če.
6.člen
V primerih iz tega protokola, kjer Zdru ženo kraljestvo ali Irsko zavezuje ukrep, sprejet na podlagi 2.
ali 3. oddelka IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave ali III-260. člena Ustave, kolikor se ta člen
nana ša na podro čja iz teh oddelkov, ali III-263. člena ali to čke a) drugega odstavka III-275. člena
Ustave se v zvezi s tem ukrepom za to dr žavo uporabljajo ustrezne dolo čbe Ustave.
7.člen
Na Protokol o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske unije, ne vplivata 3. in
4.člen tega protokola.
8.člen
Irska lahko uradno pisno obvesti Svet o svoji želji, da zanjo ta protokol ne bi ve čveljal. V tem
primeru se za Irsko prenehajo uporabljati te dolo čbe.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/355
20. PROTOKOL O STALI ŠČU DANSKE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB SKLICEVANJU na sklep voditeljev dr žav ali vlad, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta v Edinburghu dne
12. decembra 1992, o nekaterih problemih, ki jih je Danska izpostavila glede Pogodbe o Evropski uniji,
OB UPO ŠTEVANJU stali šča Danske glede dr žavljanstva, ekonomske in monetarne unije, obrambne politike ter
pravosodja in notranjih zadev, zapisanega v sklepu iz Edinburgha,
OB ZAVEDANJU dejstva, da bo nadaljevanje pravnega re žima, ki izhaja iz sklepa iz Edinburgha, v okviru Ustave
občutno omejilo sodelovanje Danske na pomembnih podro čjih sodelovanja Unije in da je v interesu Unije, da zagotovi
celovitost pravnega reda na obmo čju svobode, varnosti in pravice,
VŽELJI, da bi zato oblikovali pravni okvir, ki bo Danski omogo čal sodelovanje pri sprejemanju ukrepov, predlaganih na
podlagi IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave in ob pozdravljanju namere Danske, da kadar je mogo če izkoristi to
možnost v skladu s svojimi ustavnimi dolo čbami,
OB UPO ŠTEVANJU, da Danska ne bo prepre čevala drugim dr žavam članicam nadaljnjega razvoja njihovega sodelovanja
glede ukrepov, ki niso zavezujo či za Dansko,
OB UPO ŠTEVANJU Protokola o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske unije –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki se prilo žijo k Ustavi:
I. DEL
1.člen
Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi IV. poglavja III. naslova
III. dela Ustave. Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je potrebno za tiste sklepe
Sveta, za katere je potrebno soglasje.
Za namene tega člena je kvalificirana ve čina najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene
države članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitev, mora vklju čevati najmanj minimalno število članov
Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic, in dodatnega člana, sicer se
šteje, da je kvalificirana ve čina dose žena.C 310/356 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Ne glede na drugi in tretji odstavek tega člena, ko Svet ne odlo ča na predlog Komisije ali ministra za
zunanje zadeve Unije, je zahtevana kvalificirana ve čina najmanj 72 % članov Sveta, ki predstavljajo
udele žene dr žave članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
2.člen
Določbe IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave, ukrepi, sprejeti v skladu s tem poglavjem, dolo čbe
mednarodnih sporazumov, ki jih je Unija sklenila na podlagi tega poglavja, pa tudi odlo čbe Sodi šča
Evropske unije glede razlage takih dolo čb ali ukrepov za Dansko niso zavezujo či niti se v njej ne
uporabljajo; te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe v ničemer ne vplivajo na pristojnosti, pravice in
obveznosti Danske. Te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe, kolikor se uporabljajo za Dansko, v ni čemer ne
vplivajo na pravni red Skupnosti in Unije niti niso sestavni del prava Unije.
3.člen
Danska ne nosi nobenih finan čnih posledic ukrepov iz 1. člena tega protokola, razen stro škov, ki
nastanejo za poslovanje institucij.
4.člen
(1) Danska se v šestih mesecih po tem, ko je bil sprejet ukrep Sveta za nadgraditev schengenskega
pravnega reda in, ki se nana šajo I. del tega protokola, odlo či, ali bo ta ukrep prenesla v svoje
nacionalno pravo. Čes eo d l o či, da bo to storila, bo na podlagi tega ukrepa nastala
mednarodnopravna obveznost med Dansko in dr žavami članicami, ki jih ukrep zavezuje.
Če se Danska odlo či, da ne bo uporabila takega ukrepa, dr žave članice, ki jih ta ukrep zavezuje, in
Danska preu čijo, kateri ukrepi so ustrezni za sprejetje.
(2) Danska glede schengenskega pravnega reda ohrani pravice in obveznosti, kakor so obstajale
pred za četkom veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo.
II. DEL
5.člen
Glede
ukrepov, ki jih je sprejel Svet na podlagi I-41. člena, prvega odstavka III-295. člena in III-309.
do III-313. člena Ustave, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju odlo čitev in ukrepov Unije, ki
zadevajo obrambo. Zato Danska ne sodeluje pri njihovem sprejetju. Danska ne bo nasprotovala
drugim dr žavam članicam, da še naprej razvijajo njihovo sodelovanje na tem podro čju. Danska ni
zavezana prispevati k financiranju odhodkov, ki nastanejo pri poslovanju zaradi tak šnih ukrepov, in
tudi ni zavezana Uniji dajati na razpolago svoje voja ške zmogljivosti.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/357
Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je potrebno za tiste sklepe Sveta, za katere je
potrebno soglasje.
Za namene tega člena je kvalificirana ve čina najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene
države članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitev, mora vklju čevati najmanj minimalno število članov
Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic, in dodatnega člana, sicer se
šteje, da je kvalificirana ve čina dose žena.
Ne glede na tretji in četrti odstavek tega člena, ko Svet ne odlo ča na predlog Komisije ali ministra za
zunanje zadeve Unije, je zahtevana kvalificirana ve čina najmanj 72 % članov Sveta, ki predstavljajo
udele žene dr žave članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
III. DEL
6.člen
Ta protokol se nana ša tudi na ukrepe, ki ostanejo v veljavi v skladu s IV-438. členom Ustave in ki je
bil vsebovan v Protokolu o stali šču Danske, prilo žen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o
ustanovitvi Evropske skupnosti, pred za četkom veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo.
7.člen
1., 2. in 3. člen tega protokola se ne uporabljajo za ukrepe, ki dolo čajo tretje dr žave, katerih dr žavljani
morajo imeti ob prehodu zunanjih meja dr žavčlanic vizum, ali za ukrepe glede enotne oblike
vizumov.
IV. DEL
8.člen
Danska lahko v skladu s svojimi ustavnimi dolo čbami kadar koli obvesti druge dr žavečlanice, da ne
želi ve čv celoti ali delno uporabljati tega protokola. V tem primeru bo Danska v celoti uporabila vse
ustrezne veljavne ukrepe, ki so bili sprejeti v okviru Unije.
9.člen
(1) Danska lahko kadar koli in ne glede na prejš njičlen v skladu s svojimi ustavnimi dolo čbami
uradno obvesti druge dr žave članice da, z veljavnostjo od prvega dne v mesecu po uradnem
obvestilu, dolo čbe I. dela tega protokola sestavljajo prilogo. V takem primeru se 5. do 9. členi tega
protokola ustrezno pre števil čijo.C 310/358 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(2) Šest mesecev po datumu za četka veljavnosti uradnega obvestila iz prejš njega odstavka celoten
schengenski pravni red in ukrepi, ki so bili sprejeti kot nadgrajevanje tega pravnega reda, ki so bili do
takrat zavezujo či za Dansko kot mednarodnopravna obveznost, postanejo del prava Unije.
PRILOGA
1.člen
V skladu s 3. členom te priloge, Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na
podlagi IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave. Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske
vlade, je potrebno za tiste sklepe Sveta, ki je potrebno za sprejetje soglasja.
Za namene tega člena je kvalificirana ve čina najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene
države članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
Manj šina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitev, mora vklju čevati najmanj minimalno število članov
Sveta, ki predstavljajo ve čkot 35 % prebivalstva udele ženih dr žavčlanic, in dodatnega člana, sicer se
šteje, da je kvalificirana ve čina dose žena.
Ne glede na drugi in tretji odstavek tega člena, ko Svet ne odlo ča na predlog Komisije, je zahtevana
kvalificirana ve čina najmanj 72 % članov Sveta, ki predstavljajo udele žene dr žave članice, ki imajo
skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh dr žav.
2.člen
Na podlagi 1. člena in ob upo števanju 3., 4. in 6. člen te priloge, za Dansko niso zavezujo če niti se
zanjo ne uporabljajo dolo čbe in ukrepi, sprejeti na podlagi IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave,
dolo čbe
mednarodnih sporazumov, ki jih je Unija sklenila na podlagi navedenega poglavja, pa tudi
odlo čbe Sodi šča Evropske unije glede razlage takih dolo čb ali ukrepov. Te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe
vn ičemer ne vplivajo na pristojnosti, pravice in obveznosti Danske; prav tako te dolo čbe, ukrepi ali
odlo čbe, kolikor se uporabljajo za Dansko, v nič emer ne vplivajo na pravni red Skupnosti in Unije niti
niso sestavni del prava Unije.
3.člen
(1) Danska lahko v treh mesecih po predstavitvi predloga ali pobude Svetu na podlagi IV. poglavja
III. naslova III. dela Ustave pisno uradno obvesti predsednika Sveta, da želi sodelovati pri sprejetju in
uporabi predlaganega ukrepa, kar se ji nato tudi dovoli.
(2) Če ob sodelovanju Danske ukrepa iz prej šnjega odstavka ni mogo če sprejeti v razumnem roku,
lahko Svet sprejme ukrep iz prej šnjega odstavka v skladu s 1. členom te priloge brez sodelovanja
Danske. V takem primeru se uporabi prej šnjičlen.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/359
4.člen
Danska lahko kadar koli po sprejetju ukrepa, na podlagi IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave,
uradno obvesti Svet in Komisijo o svoji nameri, da želi sprejeti ta ukrep. V tem primeru se smiselno
uporabi postopek iz prvega odstavka III-420. člena Ustave.
5.člen
(1) Uradno obvestilo iz prej šnjega člena se predlo ži najpozneje šest mesecev po kon čnem sprejetju
ukrepa o razvoju schengenskega pravnega reda.
Če Danska uradnega obvestila glede ukrepa, ki nadgrajuje schengenski pravni red, ne predlo živ
skladu s 3. in 4. členom te priloge, bodo dr žavečlanice, za katere je tak ukrep zavezujo č, in Danska,
preučile ukrepe, ki jih je treba sprejeti.
(2) Uradno obvestilo na podlagi 3. in 4. člena te priloge, ki se nana ša na ukrepe o razvoju
schengenskega pravnega reda, se šteje za nepreklicno uradno obvestilo na podlagi 3. člena te priloge
glede na vse druge predloge ali pobude, namenjene za nadgradnjo tega ukrepa, kolikor tak predlog ali
pobuda nadgrajuje schengenski pravni red.
6.člen
Če je za Dansko v primerih, na štetih v tem delu, ukrep, ki ga je Svet sprejel na podlagi IV. poglavja
III. naslova III. dela, zavezujo č, se ustrezne dolo čbe Ustave uporabljajo za Dansko v zvezi z zadevnim
ukrepom.
7.člen
Če za Dansko ukrep, sprejet na podlagi IV. poglavja III. naslova III. dela Ustave, ni zavezujo č, ne nosi
nobenih finan čnih posledic tega ukrepa, razen stro škov, ki nastanejo za poslovanje institucij, razen če
Svet soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom, ne odlo čid r u g a če.C 310/360 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
21. PROTOKOL O ZUNANJIH ODNOSIH DR ŽAV ČLANIC GLEDE PREHODA ZUNANJIH MEJA
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPO ŠTEVANJU potrebe dr žavčlanic, da zagotovijo uč inkovito kontrolo na svojih zunanjih mejah, kadar je to
primerno, v sodelovanju s tretjimi dr žavami –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
Določbe o ukrepih glede prehoda zunanjih meja iz to čke b) drugega odstavka III-265. člena Ustave,
ne vplivajo na pristojnost dr žavčlanic, da se s tretjimi dr žavami pogaja ali z njimi sklepa sporazume,
kolikor so ti sporazumi v skladu s pravom Unije in drugimi ustreznimi mednarodnimi sporazumi.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/361
22. PROTOKOL O AZILU ZA DR ŽAVLJANE DRŽAV ČLANIC
VISOKE POGODBENICE SO SE –
GLEDE NA TO, da Unija v skladu s prvim odstavkom I-9. člena Ustave priznava pravice, svobo ščine in na čela,
opredeljena v Listini o temeljnih pravicah,
KER so, v skladu s tretjim odstavkom I-9. člena Ustave, temeljne pravice, kakr šne zagotavlja Evropska konvencija o
varstvu človekovih pravic in temeljnih svobo ščin, kot sploš na na čela sestavni del prava Unije,
KER je Sodišč e Evropske unije pristojno za zagotovitev tega, da Unija pri razlagi in uporabi prvega in tretjega odstavka I-
9.člena Ustave upo števa pravo,
KER mora v skladu s I-58. členom Ustave vsaka evropska dr žava ob vlož itvi pro šnje za članstvo v Uniji upoš tovati
vrednote, navedene v I-2. členu Ustave,
OB UPO ŠTEVANJU tega, da I-59. člen Ustave vzpostavlja mehanizem za mirovanje nekaterih pravic, čed ržavačlanica
huje in vztrajno kr ši te vrednote,
OB SKLICEVANJU na poseben status in varstvo, ki ju u živa vsak dr žavljan dr žavečlanice kakor tudi dr žavljan Unije in ki
ju zagotavljajo dr žavečlanice v skladu z dolo čbami II. naslova I. dela in II. naslova III. dela Ustave,
OB UPO ŠTEVANJU, da Ustava vzpostavlja obmo čje brez notranjih meja in vsakemu dr žavljanu Unije zagotavlja pravico
do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žavčlanic,
VŽELJI prepre čiti, da bi se institut azila uporabljal za druga čne namene, kakor je bilo predvideno,
KER ta protokol upo števa namen in cilje Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
Zaradi ravni varstva temeljnih pravic in svobo ščin v dr žavah članicah Evropske unije se dr žavečlanice
za vse pravne in praktične namene glede azilnih zadev med seboj obravnavajo kot varne dr žave
izvora. Zato se lahko vsaka pro šnja za azil, ki jo vlo žid ržavljan ene od dr žavčlanic, v drugi dr žavi
članici upo števa ali sprejme v postopek le v naslednjih primerih:
a)čed r žavačlanica, katere dr žavljan je prosilec, uporabi dolo čbe 15. člena Evropske Konvencije o
varstvu človekovih pravic in temeljnih svobo ščin ter sprejme ukrepe, na podlagi katerih
obveznosti iz te konvencije na njenem ozemlju ne veljajo;C 310/362 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
b)če je bil spro žen postopek iz prvega in drugega odstavka I-59. člena Ustave in dokler Svet ali, kjer
je to primerno, Evropski Svet o tem ne sprejme evropskega sklepa glede dr žave članice, katere
državljan je prosilec;
c)če je Svet sprejel evropski sklep v skladu s prvim odstavkom I-59. člena Ustave glede dr žave
članice, katere dr žavljan je prosilec ali če je Evropski svet sprejel evropski sklep v skladu z drugim
odstavkom I-59. člena Ustave glede dr žavečlanice, katere dr žavljan je prosilec;
d)čed r žava članica sprejme enostranski sklep glede pro šnje dr žavljana druge dr žave članice; v
takšnem primeru se nemudoma obvesti Svet; pri obravnavanju proš nje se izhaja iz domneve, da
je očitno neutemeljena, ne da bi pri tem kakor koli in ne glede na primer vplivali na pristojnost
odlo čanja dr žave članice.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/363
23. PROTOKOL O STALNEM STRUKTURNEM SODELOVANJU, VZPOSTAVLJENIM NA
PODLAGI ŠESTEGA ODSTAVKA I-41. ČLENA IN III-312. ČLENA USTAVE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPO ŠTEVANJU šestega odstavka I-41. člena in III-312. člena Ustave,
OB SKLICEVANJU na dejstvo, da Unija uresni čuje skupno zunanjo in varnostno politiko na podlagi dose ženega pri vse
bolj usklajenem delovanju dr žavčlanic,
OB SKLICEVANJU na dejstvo, da je skupna varnostna in obrambna politika sestavni del skupne zunanje in varnostne
politike; da Unija z njo dobiva operativne zmogljivosti, oprte na civilna in voja ška sredstva; da Unija lahko ta sredstva
uporabi zunaj Unije v okviru nalog iz III-309. člena Ustave za ohranjanje miru, prepre čevanje sporov in krepitev
mednarodne varnosti v skladu z na čeli Ustanovne listine Zdru ženih narodov; da je k izvajanju nalog treba pristopiti z
uporabo zmogljivosti, ki jih zagotovijo dr žavečlanice v skladu z na čelom ''enovitosti sil'',
OB SKLICEVANJU na dejstvo, da skupna varnostna in obrambna politika ne vpliva na posebno naravo varnostne inobrambne politike dolo čenih dr žavčlanic,
OB SKLICEVANJU na dejstvo, da skupna varnostna in obrambna politika Unije upo števa obveznosti iz Severnoatlantske
pogodbe tistih dr žavčlanic, ki vidijo uresni čevanje svoje skupne obrambe v Organizaciji Severnoatlantske pogodbe, ki
ješe naprej temelj skupne obrambe njenih članic ter je združ ljiva s skupno varnostno in obrambno politiko,
vzpostavljeno v tem okviru,
V PREPRI ČANJU, da bo odlo čnejša vloga Unije v varnostnih in obrambnih zadevah prispevala k vitalnosti
prenovljenega Atlantskega zavezni štva v skladu z dogovorom, znanim kot „Berlin plus“ ,
ODLO ČENE poskrbeti za to, da bo Unija sposobna v celoti prevzemati odgovornosti v mednarodni skupnosti,
Z UGOTOVITVIJO, da Organizacija Zdru ženih narodov lahko zahteva pomo čUnije pri nujnem izvajanju nalog na
podlagi VI. in VII. poglavja Ustanovne listine Zdru ženih narodov,
Z UGOTOVITVIJO, da bo krepitev skupne varnostne in obrambne politike od dr žavčlanic terjala prizadevanja na
podro čju zmogljivosti,
ZAVEDAJOČ SE,
 da za četek nove stopnje v razvoju skupne varnostne in obrambne politike predpostavlja odlo čne
napore zadevnih dr žavčlanic,
OB SKLICEVANJU na pomen polne vklju čenosti ministra za zunanje zadeve Unije v dejavnosti, povezane s stalnim
strukturnim sodelovanjem –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki se prilo žijo k Ustavi za Evropo:C 310/364 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
1.člen
Stalno strukturno sodelovanje iz šestega odstavka I-41. člena Ustave je odprto vsaki dr žavičlanici, ki
se zave že od dneva za četka veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo:
a) bolj intenzivno razvijati lastne obrambne sposobnosti z razvojem nacionalnih prispevkov in
sodelovanja, kjer je to primerno, v ve čnacionalnih silah, v glavnih evropskih programih za
opremo in v dejavnosti Agencije za podro čje razvoja obrambnih zmogljivosti, raziskav, nabave in
oboro žitve (Evropska obrambna agencija), in
b) da bo najpozneje do 2007 sposobna zagotoviti, na nacionalni ravni ali kot sestavni del
večnacionalnih skupin sil, namenske bojne enote za na črtovane naloge, strukturirane na takti čni
ravni kot takti čne grupacije, s podpornimi elementi, vklju čno s transportom in logistiko, ki bodo
v roku 5 do 30 dni sposobne izvesti naloge iz III-309. člena Ustave, predvsem kot odgovor na
zahteve Organizacije Zdru ženih narodov, in ki bodo oskrbovane za za četno obdobje 30 dni, ki se
ga lahko podalj ša na najmanj 120 dni.
2.člen
Za dosego ciljev iz prej šnjega člena, se dr žave članice, ki sodelujejo v stalnem strukturnem
sodelovanju, zave žejo, da bodo:
a) sodelovale od za četka veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo, da bi dosegle odobrene cilje glede
višine investicijskih odhodkov za obrambno opremo, in te cilje redno preverjale v lu či
varnostnega okolja in mednarodnih obveznosti Unije;
b) med seboj, kolikor je mogo če, prilagodile svoje obrambne sisteme, zlasti z usklajevanjem
ugotavljanja voja ških potreb, zdru ževanjem in morebitnim specializiranjem svojih obrambnih
sredstev in zmogljivosti ter spodbujanjem sodelovanja na podro čjih usposabljanja in logistike;
c) sprejele konkretne ukrepe za spodbujanje razpolo žljivosti, medobratovalnosti, pro žnosti in
sposobnosti razme ščanja sil, zlasti z oblikovanjem skupnih ciljev glede uporabe sil, vklju čno z
možnim pregledom nacionalnih postopkov odlo čanja;
d) sodelovale, da bi zagotovile sprejem potrebnih ukrepov, vklju čno z večdržavnim pristopom, in ne
glede na delovanje v okviru Organizacije Severnoatlantske pogodbe, za nadomestitev
primanjkljaja, zaznanega v okviru „Mehanizma razvoja zmogljivosti “;
e) sodelovale, kjer je to primerno, pri razvoju ve čjih skupnih ali evropskih programov za opremo v
okviru Evropske obrambne agencije.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/365
3.člen
Evropska obrambna agencija prispeva k redni oceni prispevkov sodelujo čih dr žavčlanic glede
zmogljivosti, predvsem prispevkov v skladu z merili, ki jih je potrebno vzpostaviti med drugim na
podlagi prejš njega člena, in o tem poro ča vsaj enkrat letno. Ocena lahko slu ži kot podlaga za
priporo čila in evropske sklepe Sveta, sprejete v skladu s III-312. členom Ustave.C 310/366 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
24. PROTOKOL O DRUGEM ODSTAVKU I-41. ČLENA USTAVE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB ZAVEDANJU potrebe po izvajanju dolo čb drugega odstavka I-41. člena Ustave v polnem obsegu,
OB ZAVEDANJU, da politika Unije v skladu z drugim odstavkom I-41. člena Ustave ne vpliva na posebno naravo
varnostne in obrambne politike posameznih dr žavčlanic in upo števa obveznosti iz Severnoatlantske pogodbe tistih
državčlanic, ki vidijo uresni čevanje svoje skupne obrambe v Organizaciji Severnoatlantske pogodbe, ter da je zdru žljiva
s skupno varnostno in obrambno politiko, vzpostavljeno v tem okviru –
DOGOVORILE o naslednji določ bi, ki je prilo žena Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
Unija skupaj z Zahodnoevropsko unijo pripravi ureditev za okrepljeno sodelovanje med njima.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/367
25. PROTOKOL O UVOZU NAFTNIH PROIZVODOV, RAFINIRANIH NA NIZOZEMSKIH
ANTILIH, V EVROPSKO UNIJO
VISOKE POGODBENICE SO SE –
VŽELJI, da bi podrobneje dolo čile ureditev blagovne menjave, ki se uporablja za uvoz naftnih proizvodov, rafiniranih
na Nizozemskih Antilih, v Unijo –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so prilo žene Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Ta protokol se uporablja za naftne proizvode po tarifnih številkah 27.10, 27.11, 27.12 (parafin in
vosek iz nafte), ex 27.13 (parafinski odpadki) in 27.14 (vosek iz bituminoznih materialov)
kombinirane nomenklature, uvo ženih za potro šnjo v dr žavah članicah.
2.člen
Države članice se obvezujejo, da bodo za naftne proizvode, rafinirane na Nizozemskih Antilih,
odobrile carinske ugodnosti, ki izhajajo iz pridru žitve Nizozemskih Antilov k Uniji pod pogoji,
predvidenimi s tem protokolom. Te dolo čbe veljajo ne glede na to, kakš ne predpise so prvotno
uporabljale dr žave članice.
3.člen
(1) Če Komisija na zahtevo dr žave članice ali na lastno pobudo ugotovi, da uvoz naftnih
proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo v skladu z ureditvijo iz prej šnjega člena
povzro ča dejanske te žave na trgu ene ali ve čdržavčlanic, sprejme evropski sklep, v katerem odlo či,
da zadevne dr žave uvedejo, pove čajo ali ponovno uvedejo carine, ki veljajo za ta uvoz v takem
obsegu in za obdobje, potrebno za soo čenje s temi razmerami. Stopnje tako uvedenih, pove čanih ali
ponovno uvedenih carin ne smejo presegati carin, ki se uporabljajo za iste proizvode za tretje dr žave.
(2) Določbe iz prejš njega odstavka se lahko uporabljajo v vseh primerih, ko uvoz naftnih
proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo dose že dva milijona ton letno.
(3) Svet je obve ščen o evropskih sklepih, ki jih sprejme Komisija v skladu s prvim in drugim
odstavkom tega člena, in o zavrnitvi zahtev posamezne dr žavečlanice. Svet lahko o njih razpravlja na
zahtevo dr žave članice, prevzame odgovornosti in kadar koli sprejme evropski sklep, s katerim jih
spremeni ali ponovno uvede.C 310/368 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
4.člen
(1) Čed ržavačlanica oceni, da uvoz naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, ki se
izvaja neposredno ali prek druge dr žave članice v skladu z ureditvijo iz 2. člena tega protokola,
povzro ča dejanske te žave na njenem trgu in da je za soočenje z njimi nujno takoj šnje ukrepanje,
lahko samostojno odlo či, da za ta uvoz uvede carine, katerih stopnja ne sme presegati carin, ki se
uporabljajo za iste proizvode za tretje dr žave. O tej odlo čitvi obvesti Komisijo, ki v enem mesecu
sprejme evropski sklep, v katerem odlo či, ali lahko dr žava te ukrepe ohrani, ali jih mora spremeniti ali
odpraviti. Za takš no odlo čitev Komisije se uporablja tretji odstavek prej šnjega člena.
(2) Če uvoz naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, ki se izvaja neposredno ali
prek druge dr žavečlanice v skladu z ureditvijo iz 2. člena tega protokola v eno ali ve čdržavčlanic, v
enem koledarskem letu presega koli čine, navedene v prilogi tega protokola, velja, da so ukrepi, ki jih v
skladu s prejš njim odstavkom morebiti sprejmejo ta ali te dr žave članice za tekoče leto, zakoniti.
Potem, ko se prepri ča, da so bile predvidene koli čine dose žene, Komisija sprejete ukrepe sprejme v
vednost. V tem primeru druge dr žave o tem ne obvestijo Sveta.
5.člen
Če se Unija odlo či uvesti koli činske omejitve za uvoz naftnih proizvodov katerega koli porekla, se te
omejitve lahko enako uporabljajo tudi za uvoz teh proizvodov, ki izvirajo z Nizozemskih Antilov. V
tem primeru se Nizozemskim Antilom zagotovi preferencialna obravnava glede na tretje dr žave.
6.člen
(1)
Svet lahko po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo soglasno revidira 2. do
5.člen tega protokola ob sprejetju skupne definicije izvora za naftne proizvode s poreklom iz tretjih
in pridru ženih dr žav ali ob sprejetju sklepov v okviru skupne trgovinske politike za zadevne
proizvode ali ob oblikovanju skupne energetske politike.
(2) Vendar je treba ob taki reviziji za Nizozemske Antile v vsakem primeru ohraniti prednosti
enakovrednega obsega v ustrezni obliki in za koli čino najmanj dveh milijonov in pol ton naftnih
proizvodov.
(3) Obveznosti Unije glede prednosti enakovrednega obsega iz prej šnjega odstavka se po potrebi
lahko razporedijo po dr žavah, ob upo števanju koli čin, navedenih v prilogi tega protokola.
7.člen
Komisijo se zaradi izvajanja tega protokola zadol ži, da spremlja razvoj uvoza naftnih proizvodov,
rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v dr žavečlanice. Dr žavečlanice v skladu z upravnim postopkom,
ki ga priporoči Komisija, sporo čijo vse koristne informacije Komisiji, ki zagotovi njihovo raz širjanje.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/369
PRILOGA
Za izvajanje drugega odstavka 4. člena tega protokola so visoke pogodbenice sklenile, da se koli čina 2
milijona ton antilskih naftnih proizvodov razdeli med dr žavečlanice na naslednji na čin:
Nem čija 625 000 ton
Belgijsko-luksembur ška ekonomska unija 200 000 ton
Francija 75 000 ton
Italija 100 000 ton
Nizozemska 1 000 000 tonC 310/370 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
26. PROTOKOL O PRIDOBITVI NEPREMI ČNIN NA DANSKEM
VISOKE POGODBENICE SO SE –
ZŽELJO urediti nekatere posebne probleme, ki se nana šajo na Dansko –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, prilo ženih Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
Ne glede na dolo čbe Ustave lahko Danska ohrani obstoje čo zakonodajo o pridobitvi sekundarnih
prebivali šč.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/371
27. PROTOKOL O SISTEMU JAVNE RADIOTELEVIZIJE V DR ŽAVAH ČLANICAH
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPO ŠTEVANJU neposredne povezanosti sistema javne radiotelevizije v dr žavah članicah z demokrati čnimi,
socialnimi in kulturnimi potrebami vsake dru žbe in potrebo po ohranitvi medijske pluralnosti –
DOGOVORILE o naslednjih razlagalnih dolo čbah, ki so prilo žene Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
Določbe Ustave ne vplivajo na pristojnost dr žavčlanic glede financiranja storitev javne radiotelevizije,
če je takš no financiranje odobreno radiotelevizijskim zavodom za opravljanje javne slu žbe, kakor jo
nalo ži, opredeli in organizira vsaka dr žava članica, in če ne vpliva na trgovinske pogoje in
konkurenco v Uniji do te mere, da bi bilo to v nasprotju s skupnimi interesi, pri čemer je treba
upoštevati zagotavljanje teh javnih storitev.C 310/372 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
28. PROTOKOL O III-214. ČLENU USTAVE
VISOKE POGODBENICE SO SE
DOGOVORILE o naslednji določ bi, ki je prilo žena Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
V III-214. členu Ustave dodatki iz poklicnega sistema socialne varnosti niso plač ila,če in kolikor se
nana šajo na obdobja zaposlitve pred 17. majem 1990, razen pri delavcih ali tistih, ki omenjene
dodatke zahtevajo in so pred tem datumom vlo žili tož bo ali spro žili enakovreden postopek po
veljavnem nacionalnem pravu.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/373
29. PROTOKOL O EKONOMSKI, SOCIALNI IN TERITORIALNI POVEZANOSTI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPO ŠTEVANJU, da I-3. člen Ustave vklju čuje cilj spodbujati ekonomsko, socialno in teritorialno povezanost in
solidarnost med dr žavami članicami ter da je v to čki c) drugega odstavka I-14. člena Ustave ekonomska, socialna in
teritorialna povezanost na šteta med podro čji deljene pristojnosti Unije,
OB UPO ŠTEVANJU, da vse dolo čbe 3. oddelka III. poglavja III. dela Ustave o ekonomski, socialni in teritorialni
povezanosti dajejo pravno podlago za utrditev in nadaljnji razvoj dejavnosti Unije na tem podro čju, in predvsem
ustanovitev sklada,
OB SKLICEVANJU na to, da III-223. člen Ustave predvideva ustanovitev Kohezijskega sklada,
OB UGOTAVLJANJU, da Evropska investicijska banka posoja visoke in čedalje vi šje zneske v korist revnej ših regij,
GLEDE NA željo po ve čji pro žnosti ureditve za dodeljevanje sredstev iz strukturnih skladov,
GLEDE NA željo po dolo čanju razli čnih ravni udele žbe Unije pri programih in projektih v nekaterih dr žavah,
GLEDE NA predlog, da se pri sistemu virov lastnih sredstev bolj upo števa sorazmerna uspe šnost dr žavčlanic –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
(1) Dr žave članice ponovno potrjujejo, da je spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne
povezanosti bistvenega pomena za polni razvoj in trajen uspeh Unije.
(2) Dr žave članice ponovno potrjujejo svoje prepri čanje, da bi morali strukturni skladi še naprej
imeti pomembno vlogo pri doseganju ciljev Unije na podro čju povezanosti.
(3) Dr žavečlanice ponovno potrjujejo svoje prepri čanje, da bi morala Evropska investicijska banka
še naprej namenjati ve čino svojih sredstev za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne
povezanosti, in izjavljajo, da so pripravljene ponovno preu čiti potrebe Evropske investicijske banke
po kapitalu takoj, ko bo to za ta namen potrebno.(4) Dr žavečlanice se strinjajo, da Kohezijski sklad zagotavlja finan čne prispevke Unije za projekte
na podro čju okolja in vseevropskih omre žij v tistih dr žavah članicah z BNP na prebivalca, manj šim
od 90 % povpre čja Unije, ki imajo program za izpolnjevanje ekonomskih konvergen čnih meril iz
III-184. člena Ustave.C 310/374 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(5) Dr žavečlanice izra žajo svoj namen dopustiti ve čjo stopnjo pro žnosti pri dodeljevanju sredstev
iz strukturnih skladov za specifi čne potrebe, ki niso predvidene v sedanji ureditvi strukturnih skladov.
(6) Dr žavečlanice izra žajo svojo pripravljenost dolo čiti razli čne ravni udele žbe Unije pri programih
in projektih strukturnih skladov, da bi se tako izognile prevelikemu nara ščanju prora čunskih
odhodkov v manj uspe šnih dr žavah članicah.
(7) Dr žave članice priznavajo, da je treba redno spremljati napredek pri doseganju ekonomske,
socialne in teritorialne povezanosti ter izra žajo svojo pripravljenost preučiti vse potrebne ukrepe v tej
zvezi.
(8) Dr žave članice izraž ajo svoj namen bolj upo števati sposobnost posameznih dr žavčlanic, da
prispevajo v sistem virov lastnih sredstev, in za manj uspe šne dr žavečlanice preučiti, kako popraviti
nazadujo če elemente v sedanjem sistemu virov lastnih sredstev.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/375
30. PROTOKOL O POSEBNI UREDITVI ZA GRENLANDIJO
VISOKE POGODBENICE SO SE
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so prilo žene k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
Edini člen
(1) Obravnava pri uvozu proizvodov grenlandskega porekla v Unijo, za katere velja skupna tr žna
ureditev za ribi ške proizvode, ob upo števanju mehanizmov skupne tr žne ureditve vklju čuje
oprostitev pla čila carin in dajatev z enakim u činkom ter izklju čuje koli činske omejitve ali ukrepe z
enakim u činkom, čes om o žnosti dostopa do grenlandskih ribolovnih obmo čij, priznane Uniji na
podlagi sporazuma med Unijo in pristojnim organom za Grenlandijo, za Unijo zadovoljive.
(2) Ukrepi v zvezi z uvoznim re žimom za proizvode iz prej šnjega odstavka, se sprejmejo v skladu s
postopki iz III-231. člena Ustave.C 310/376 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
31. PROTOKOL O ČLENU 40.3.3 IRSKE USTAVE
VISOKE POGODBENICE SO SE
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo ter Pogodbi o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo:
Edini člen
Nobena dolo čba Pogodbe o Ustavi za Evropo ali pogodb ali aktov, ki to pogodbo spreminjajo ali
dopolnjujejo, ne vpliva na uporabo člena 40.30.3 irske ustave na Irskem.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/377
32. PROTOKOL O DRUGEM ODSTAVKU I-9. ČLENA USTAVE O PRISTOPU UNIJE K EVROPSKI
KONVENCIJI O VARSTVU ČLOVEKOVIH PRAVIC IN TEMELJNIH SVOBOŠČIN
VISOKE POGODBENICE SO SE
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki se prilo žijo Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
Sporazum o pristopu Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svobo ščin
(v nadaljevanju „Evropska konvencija “) iz drugega odstavka I-9. člena Ustave vsebuje dolo čbe za
ohranitev posebnih zna čilnosti Unije in prava Unije, zlasti glede na:
a) posebne ureditve za mo žnost sodelovanja Unije v nadzornih telesih Evropske konvencije;
b) potrebne mehanizme za zagotavljanje, da so postopki s strani drž av ne članic in posamezne to žbe
ustrezno naslovljeni bodisi zoper dr žave članice in/ali Unijo.
2.člen
Sporazum iz prejš njega člena zagotovi, da pristop ne vpliva na pristojnosti Unije in njenih institucij.
Sporazum mora zagotoviti, da nobena njegova dolo čba ne vpliva na poseben polo žaj dr žavčlanic v
odnosu do Evropske konvencije, zlasti v zvezi z njenimi protokoli, ukrepi, ki so jih sprejele dr žave
članice ne glede na na Evropsko konvencijo v skladu z njenim 15. členom, in na pridr žke k Evropski
konvenciji, ki so jih dale dr žave članice v skladu z njenim 57. členom.
3.člen
Nobena dolo čba sporazuma iz 1. člena tega protokola, ne sme vplivati na drugi odstavek III-
375. člena Ustave.C 310/378 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
33. PROTOKOL O AKTIH IN POGODBAH, KI DOPOLNJUJEJO ALI SPREMINJAJO POGODBO O
USTANOVITVI EVROPSKE SKUPNOSTI IN POGODBO O EVROPSKI UNIJI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPO ŠTEVANJU, da prvi odstavek IV-437. člena Ustave razveljavlja Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti in
Pogodbo o Evropski uniji ter akte in pogodbe o njunih dopolnitvah ali spremembah,
OB UPO ŠTEVANJU, da je treba pripraviti seznam aktov in pogodb iz prvega odstavka IV-437. člena Ustave,
OB UPO ŠTEVANJU, da je treba vklju čiti vsebino dolo čbčlena 9(7) Amsterdamske pogodbe,
OB SKLICEVANJU na dejstvo, da Akt o volitvah predstavnikov Evropskega parlamenta s splo šnimi neposrednimi
volitvami z dne 20. septembra 1976 ostane v veljavi –
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so prilo žene k Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo:
1.člen
(1) Razveljavijo se naslednji akti in pogodbe, ki so dopolnili ali spremenili Pogodbo o ustanovitvi
Evropske skupnosti:
a) Protokol z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, ki je prilo žen
Pogodbi o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije (UL L 152, 13.7.1967, str. 13);
b) Pogodba z dne 22. aprila 1970, ki spreminja nekatere proračunske dolo čbe pogodb o ustanovitvi
Evropskih skupnosti ter Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih
skupnosti (UL L 2, 2.1.1971, str. 1);
c) Pogodba z dne 22. julija 1975, ki spreminja nekatere finan čne dolo čbe pogodb o ustanovitvi
Evropskih skupnosti ter Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskihskupnosti (UL L 359, 31.12.1977, str. 4);
d) Pogodba z dne 10. julija 1975, ki spreminja nekatere dolo čbe Protokola o Statutu Evropske
investicijske banke (UL L 91, 6.4.1978, str. 1);
e) Pogodba z dne 13. marca 1984, ki glede Grenlandije spreminja pogodbe o ustanovitvi Evropskih
skupnosti (UL L 29, 1.2.1985, str. 1);
f) Enotni evropski akt z dne 17. februarja 1986 in 28. februarja 1986 (UL L 169, 29.6.1987, str. 1);16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/379
g) Akt z dne 25. marca 1993 o dopolnitvi Protokola o Statutu Evropske investicijske banke, ki
poobla šča svet guvernerjev za ustanovitev Evropskega investicijskega sklada (UL L 173, 7.7.1994,
str. 14);
h) Sklep Sveta 2003/223/ES v sestavi voditeljev dr žav ali vlad z dne 21. marca 2003 o spremembi
člena 10.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (UL L 83,
1.4.2003, str. 66).
(2) Amsterdamska pogodba z dne 2. oktobra 1997, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji,
Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti in nekatere z njimi povezane akte, se razveljavi (UL
C 340, 10.11.1997, str. 1).
(3) Pogodba iz Nice z dne 26. februarja 2001, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji, pogodbe o
ustanovitvi Evropskih skupnosti in nekatere z njimi povezane akte, se razveljavi (UL C 80, 10.3.2001,
str. 1).
2.člen
(1) Ne glede na uporabo III-432. člena Ustave in člena 189 Pogodbe o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo predstavniki vlad dr žavčlanic v medsebojnem soglasju sprejmejo
predpise, ki so potrebni za ureditev nekaterih posebnih te žav Velikega vojvodstva Luksemburg,
nastalih z oblikovanjem enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti.
(2) Akt o volitvah predstavnikov Evropskega parlamenta s splo šnimi neposrednimi volitvami,
prilo žen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom (UL L 278, 8.10.1976, str. 1) ostane v veljavi v
obliki, veljavni ob za četku veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo. Ta akt se zaradi uskladitve z
Ustavo spremeni na naslednji na čin:
a)člen 1(3) se črta;
b) sprememba ne vpliva na slovensko besedilo;
c) v členu 6(2) se črtajo besede „z dne 8. aprila 1965 “; besedi „Evropskih skupnosti “se nadomestita
z besedama „Evropske unije “;
d) v drugi alinei člena 7(1) se besede „Komisije Evropskih skupnosti “nadomestijo z besedama
„Evropske komisije “;
e) v tretji alinei člena 7(1) se besede „Sodi šča Evropskih skupnosti ali Sodi šča prve stopnje “
nadomestijo z besedami „Sodi šča Evropske unije “;
f) v peti alinei člena 7(1) se besede „Računsk ega sodišč a Evropskih skupnosti “nadomestijo z
besedami „Računskega sodišč a Evropske unije “;
g) v šesti alinei člena 7(1) se besede „varuha človekovih pravic Evropskih skupnosti “nadomestijo z
besedami „Evropskega varuha človekovih pravic “;C 310/380 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
h) v sedmi alinei člena 7(1) se besede „Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za
atomsko energijo “nadomestijo z besedama „Evropske unije “;
i) v deveti alinei člena 7(1) se besede „na podlagi Pogodb o ustanovitvi Evropske gospodarske
skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo “nadomestijo z besedami „na podlagi
Pogodbe o Ustavi za Evropo in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo “;
beseda „Skupnosti “pa se nadomesti z besedo „Unije “;
j) v enajsti alinei člena 7(1) se besede „institucij Evropskih skupnosti ali z njimi povezanih
specializiranih organov ali Evropske centralne banke “nadomestijo z besedami „organov, uradov
in agencij Evropske unije “;
k) alinee člena 7(1) postanejo to čke a) do k);
l) v drugem pododstavku člena 7(2) alinei tega pododstavka postaneta to čki a) in b);
m) v drugem pododstavku člena 11(2) se beseda „Skupnosti “nadomesti z besedo „Uniji “; beseda
„dolo či“se nadomesti z besedami „sprejme evropski sklep in dolo či“; besedi „prejš njim
pododstavkom “pa se nadomestita z besedama „prvim pododstavkom “;
n) v členu 11(3) se del stavka „brez poseganja v člen 139 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti “
nadomesti z besedami „ne glede na III-336. člen Ustave “;
o) v členu 14 se besede „jih Svet na predlog “nadomesti z „Svet na pobudo “, za besedo „sprejme “pa
se doda naslednje besedilo „potrebne evropske uredbe ali sklepe “.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/381
34. PROTOKOL O PREHODNIH DOLO ČBAH ZA INSTITUCIJE IN ORGANE EVROPSKE UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE –
GLEDE NA TO, da je treba zaradi ureditve prehoda z Evropske unije, ustanovljene s Pogodbo o Evropski uniji in
Evropski skupnosti na njuno naslednico Evropsko unijo, ustanovljeno s Pogodbo o Ustavi za Evropo, dolo čiti prehodne
dolo čbe, ki se bodo uporabljale do za četka veljavnosti vseh dolo čb Ustave in aktov, potrebnih za njihovo izvajanje –
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so prilo žene Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo:
I. NASLOV
DOLO ČBE O EVROPSKEM PARLAMENTU
1.člen
(1) Evropski svet dovolj zgodaj pred volitvami v Evropski parlament 2009 v skladu z drugim
pododstavkom prvega odstavka I-20. člena Ustave sprejme evropski sklep o sestavi Evropskega
parlamenta.
(2) Med parlamentarnim mandatom 2004-2009 ustrezata sestava in število predstavnikov
Evropskega parlamenta, izvoljenih v vsaki dr žavičlanici, sestavi in številu, ki obstajata na dan
začetka veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo, pri čemer je število predstavnikov naslednje:
Belgija 24
Češka republika 24
Danska 14
Nem čija 99
Estonija 6
Grčija 24
Španija 54
Francija 78
Irska 13
Italija 78
Ciper 6
Latvija 9
Litva 13C 310/382 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Luksemburg 6
Madž arska 24
Malta 5
Nizozemska 27
Avstrija 18
Poljska 54
Portugalska 24
Slovenija 7
Slova ška 14
Finska 14
Švedska 19
Združ eno kraljestvo 78
II. NASLOV
DOLO ČBE O EVROPSKEM SVETU IN SVETU MINISTROV
2.člen
(1) Določbe prvega, drugega in tretjega odstavka I-25. člena Ustave o dolo čitvi kvalificirane ve čine v
Evropskem svetu in Svetu za čnejo veljati 1. novembra 2009 po volitvah v Evropski parlament 2009,
v skladu z drugim odstavkom I-20. člena Ustave.
(2) Ne glede na četrti odstavek I-25. člena Ustave, ostanejo v veljavi naslednje dolo čbe do
31. oktobra 2009:
Za odlo čitve Evropskega sveta in Sveta, za katere je potrebna kvalificirana ve čina, se glasovi članov
ponderirajo na naslednji na čin:
Belgija 12
Češka republika 12
Danska 7
Nem čija 29
Estonija 4
Grčija 12
Španija 27
Francija 29
Irska 716.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/383
Italija 29
Ciper 4
Latvija 4
Litva 7
Luksemburg 4
Madž arska 12
Malta 3
Nizozemska 13
Avstrija 10
Poljska 27
Portugalska 12
Slovenija 4
Slova ška 7
Finska 7
Švedska 10
Združ eno kraljestvo 29
Za sprejetje odlo čitev je potrebnih najmanj 232 glasov za, ki predstavljajo ve čino članov, kadar
Ustava dolo ča, da morajo biti sprejete na predlog Komisije. V drugih primerih je za sprejetje odlo čitev
potrebnih najmanj 232 glasov za, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članov.
Član Evropskega sveta ali Sveta lahko zahteva, da se, kadar Evropski svet ali Svet sprejema akt s
kvalificirano ve čino, preveri, ali dr žavečlanice, ki tvorijo to kvalificirano ve čino, predstavljajo najmanj
62 % celotnega prebivalstva Unije. Če se izka že, da temu ni tako, se akt ne sprejme.
(3) Ob vsakem nadaljnjem pristopu se prag iz prej šnjega odstavka izra čuna tako, da se zagotovi, da
prag kvalificirane ve čine, izra žen z glasovi, ne presega tistega, ki izhaja iz preglednice v Izjavi o širitvi
Evropske unije v Sklepni listini Konference, ki je sprejela Pogodbo iz Nice.
(4) Določbe naslednjih členov za čnejo veljati 1. novembra 2009:
—tretji, četrti in peti pododstavek tretjega odstavka I-44. člena Ustave,
—drugi in tretji pododstavek petega odstavka I-59. člena Ustave,
—drugi pododstavek četrtega odstavka I-60. člena Ustave,
—tretji in četrti pododstavek četrtega odstavka III-179. člena Ustave,C 310/384 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
—tretji in četrti pododstavek šestega odstavka III-184. člena Ustave,
—tretji in četrti pododstavek sedmega odstavka III-184. člena Ustave,
—drugi in tretji pododstavek drugega odstavka III-194. člena Ustave,
—drugi in tretji pododstavek tretjega odstavka III-196. člena Ustave,
—drugi in tretji pododstavek četrtega odstavka III-197. člena Ustave,
—tretji pododstavek drugega odstavka III-198. člena Ustave,
—tretji in četrti pododstavek tretjega odstavka III-312. člena Ustave,
—tretji in četrti pododstavek četrtega odstavka III-312. člena Ustave,
—drugi, tretji in četrti odstavek 1. člena, in drugi, tretji in četrti pododstavek prvega odstavka
3.člena Protokola o stali šču Zdru ženega kraljestva in Irske glede politik mejnih kontrol, azila in
priseljevanja ter pravosodnega sodelovanju v civilnih zadevah in policijskega sodelovanja,
—drugi, tretji in četrti odstavek 1. člena in tretji, četrti in peti odstavek 5. člena Protokola o stali šču
Danske.
Do 31. oktobra 2009 se v primerih, ko vsi člani Sveta ne glasujejo, in sicer v primerih iz členov,
naštetih v prejš njem pododstavku, kvalificirana ve čina opredeli kot enak dele žponderiranih glasov in
enak dele žštevila članov Sveta ter po potrebi enak odstotek prebivalstva zadevnih dr žavčlanic, kakor
je dolo čeno v drugem odstavku tega člena.
3.člen
Do
začetka veljavnosti evropskega sklepa iz sedmega odstavka I-24. člena Ustave se lahko Svet sestaja
v sestavah, dolo čenih v drugem in tretjem odstavku I-24. člena Ustave ter v drugih sestavah, katerih
seznam se dolo či z evropskim sklepom Sveta za splo šne zadeve, ki odlo či z navadno ve čino.
III. NASLOV
DOLO ČBE O KOMISIJI, VKLJU ČNO Z MINISTROM ZA ZUNANJE ZADEVE UNIJE
4.člen
Člani Komisije, ki opravljajo funkcijo na dan za četka veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo, še
naprej opravljajo to funkcijo do izteka njihovega mandata. Vendar pa na dan imenovanja ministra za
zunanje zadeve Unije, mandat člana, ki ima enako dr žavljanstvo kot minister za zunanje zadeve
Unije, preneha.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/385
IV. NASLOV
DOLO ČBE O GENERALNEM SEKRETARJU SVETA, VISOKEM PREDSTAVNIKU ZA SKUPNO ZUNANJO IN
VARNOSTNO POLITIKO IN O NAMESTNIKU GENERALNEGA SEKRETARJA SVETA
5.člen
Mandata generalnega sekretarja Sveta, visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno
politiko in namestnika generalnega sekretarja Sveta se iztečeta na dan za četka veljavnosti Pogodbe o
Ustavi za Evropo. Svet imenuje generalnega sekretarja v skladu z drugim odstavkom III-344. člena
Ustave.
V. NASLOV
DOLO ČBE O POSVETOVALNIH ORGANIH
6.člen
Do za četka veljavnosti evropskega sklepa iz III-386. člena Ustave je razdelitev članov Odbora regij
naslednja:
Belgija 12
Češka republika 12
Danska 9
Nem čija 24
Estonija 7
Grčija 12
Španija 21
Francija 24
Irska 9
Italija 24
Ciper 6
Latvija 7
Litva 9
Luksemburg 6
Madž arska 12
Malta 5C 310/386 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Nizozemska 12
Avstrija 12
Poljska 21
Portugalska 12
Slovenija 7
Slova ška 9
Finska 9
Švedska 12
Združ eno kraljestvo 24
7.člen
Do začetka veljavnosti evropskega sklepa iz III-389. člena Ustave je razdelitev članov Ekonomsko-
socialnega odbora naslednja:
Belgija 12
Češka republika 12
Danska 9
Nem čija 24
Estonija 7
Grčija 12
Španija 21
Francija 24
Irska 9
Italija 24
Ciper 6
Latvija 7
Litva 9
Luksemburg 6
Madž arska 12
Malta 5
Nizozemska 12
Avstrija 12
Poljska 2116.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/387
Portugalska 12
Slovenija 7
Slova ška 9
Finska 9
Švedska 12
Združ eno kraljestvo 24C 310/388 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
35. PROTOKOL O FINAN ČNIH POSLEDICAH IZTEKA POGODBE O EVROPSKI SKUPNOSTI ZA
PREMOG IN JEKLO TER O RAZISKOVALNEM SKLADU ZA PREMOG IN JEKLO
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB SKLICEVANJU na to, da so bila vsa sredstva in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo, obstoje ča na dan
23. julija 2002, prenesena na Evropsko skupnost 24. julija 2002,
OB UPO ŠTEVANJU želje, da se ta sredstva uporabijo za raziskave v sektorjih, ki so povezani s premogovni štvom in
jeklarsko industrijo ter ob upo števanju potrebe, da se v tej zvezi predvidijo nekateri posebni predpisi –
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, prilo ženih Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1.člen
(1) Neto vrednost sredstev in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo, prikazanih v
bilanci stanja Evropske skupnosti za premog in jeklo z dne 23. julija 2002, se ob upo števanju
morebitnega pove čanja ali zmanj šanja zaradi likvidacijskih postopkov obravnava kot sredstva Unije,
namenjena za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovni štvom in jeklarsko industrijo, imenovana
„Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji “. Ob zaklju čku likvidacije se sredstva imenujejo
„Sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo “.
(2) Prihodki iz teh sredstev, imenovani „Raziskovalni sklad za premog in jeklo “, se v skladu z
dolo čbami tega protokola in akti, sprejetimi na njegovi podlagi, uporabljajo izklju čno za raziskave v
sektorjih, povezanih s premogovni štvom in jeklarsko industrijo, ki potekajo zunaj raziskovalnega
okvirnega programa.
2.člen
(1) Evropski zakon, ki ga sprejme Svet, dolo či vse potrebne ukrepe za izvajanje tega protokola,
vklju čno z bistvenimi na čeli. Svet odlo ča po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/389
(2) Svet na predlog Komisije sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi dolo čiv ečletne finan čne
smernice za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo ter tehni čne smernice za
raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo. Svet odlo ča po posvetovanju z
Evropskim parlamentom.
3.člen
Razen če ni v tem protokolu in aktih, sprejetih na njegovi podlagi, dolo čeno druga če, se uporabljajo
dolo čbe Ustave.C 310/390 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
36. PROTOKOL, O SPREMEMBAH POGODBE O USTANOVITVI EVROPSKE SKUPNOSTI ZA
ATOMSKO ENERGIJO
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB ZAVEDANJU potrebe, da morajo določ be Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ostati v
polni veljavi,
VŽELJI prilagoditi to pogodbo novim pravilom, ki jih je vzpostavila Pogodba o Ustavi za Evropo, zlasti na
institucionalnem in finan čnem podro čju–
DOGOVORILE o naslednjih določ bah, ki so prilo žene Pogodbi o Ustavi za Evropo in spreminjajo Pogodbo o
ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo na naslednji na čin:
1.člen
Ta protokol spreminja Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v
nadaljevanju Pogodba o ESAE) v razli čici, ki velja na dan za četka veljavnosti Pogodbe o Ustavi za
Evropo.
Ne glede na dolo čbe IV-437. člena Pogodbe o Ustavi za Evropo in ne glede na druge dolo čbe tega
protokola, se ohranijo pravni u činki sprememb Pogodbe o ESAE, opravljenih na podlagi pogodb in
aktov, razveljavljenih v skladu s IV-347. členom Pogodbe o Ustavi za Evropo ter pravni u činki
veljavnih aktov, sprejetih na podlagi Pogodbe o ESAE.
2.člen
Naslov III Pogodbe o ESAE „Institucionalne dolo čbe“se nadomesti z: „Institucionalne in finan čne
dolo čbe“.
3.člen
Na začetku naslova III Pogodbe o ESAE se vstavi naslednje novo poglavje:
„POGLAVJE I
UPORABA NEKATERIH DOLO ČB POGODBE O USTAVI ZA EVROPO
Člen 106 a
1. I-19. do I-29., I-31. do I-39. člen, I-49. in I-50. člen, I-53. do I-56., I-58. do I-60., III-330. do III-
372. člen, III-374. in III-375. člen, III-378. do III-381. člen, III-384. in III-385. člen, III-389. do III-16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/391
392., III-395. do III-410., III-412. do III-415. člen, III-427., III-433., IV-439. in IV-443. člen Pogodbe o
Ustavi za Evropo se uporabljajo za to pogodbo.
2. V okviru te pogodbe se sklicevanja na Unijo in Ustavo v dolo čbah iz prej šnjega odstavka in
dolo čbah protokolov, prilo ženih Pogodbi o Ustavi za Evropo in tej pogodbi, štejejo za sklicevanja na
Evropsko skupnost za atomsko energijo in to Pogodbo.3. Določbe Pogodbe o Ustavi za Evropo ne vplivajo na dolo čbe te pogodbe. “.
4.člen
V naslovu III Pogodbe o ESAE se poglavja I, II in III pre števil čijo v II, III in IV.
5.člen
(1) Člen 3, členi 107 do 132, členi 136 do 143, členi 146 do 156, členi 158 do 163, členi 165 do
170, členi 173, 173A in 175, členi 177 do 179a, člena 180b in 181, členi 183, 183A, 190 in 204
Pogodbe o ESAE se razveljavijo.(2) Protokoli, predhodno prilo ženi Pogodbi o ESAE, se razveljavijo.
6.člen
Naslov IV Pogodbe o ESAE „Finan čne dolo čbe“se nadomesti z naslovom „Posebne finan čne dolo čbe“.
7.člen
(1) V tretjem odstavku člena 38 in tretjem odstavku člena 82 Pogodbe o ESAE se sklicevanje na
člena 141 in 142 nadomesti s sklicevanjem na III-360. člen oziroma III-361. člen Ustave.
(2) V členu 171(2) in členu 176(3) Pogodbe o ESAE se sklicevanje na člen
 183 nadomesti s
sklicevanjem na III-412. člen Ustave.
(3) V členu 172(4) Pogodbe o ESAE se sklicevanje na člen 177(5) nadomesti s sklicevanjem na III-
404. člen Ustave.
(4) V členih 38, 82, 96 in 98 Pogodbe o ESAE se beseda „direktiva “nadomesti z besedama
„evropska uredba “.
(5) V Pogodbi o ESAE se beseda „odlo čba“ nadomesti z besedama „evropski sklep “, razen v členih
18, 20 in 23 ter prvem odstavku člena 53 ter v primerih, ko odlo čbo sprejme Sodi šče Evropske unije.C 310/392 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(6) V Pogodbi o ESAE se poimenovanje „Sodi šče“nadomesti s poimenovanjem „Sodi šče
Evropske unije “.
8.člen
Člen 191 Pogodbe o ESAE se nadomesti z naslednjim besedilom:
„Člen 191
Skupnost u živa na ozemlju dr žavčlanic privilegije in imunitete, ki jih potrebuje za opravljanje svoje
naloge, pod pogoji iz Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije. “.
9.člen
Člen 198 Pogodbe o ESAE se nadomesti z naslednjim besedilom:
„Člen 198
Razen, če ni dolo čeno druga če, se dolo čbe te pogodbe uporabljajo za evropska ozemlja dr žavčlanic
in za neevropska ozemlja v njihovi pristojnosti.
Uporabljajo se tudi za evropska ozemlja, za katerih zunanje odnose je odgovorna dr žava članica.
Določbe te pogodbe se uporabljajo za Ålandske otoke s posebno ureditvijo, ki je bila prvotno
predvidena v pogodbi iz to čke d) drugega odstavka IV-437. člena Pogodbe o Ustavi za Evropo in ki je
bila vklju čena v Protokol k pogodbam in aktom o pristopu Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega
Kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, Helenske republike, Kraljevine Španije in Portugalske
republike ter Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.
Ne glede na prvi, drugi in tretji odstavek tega člena velja naslednje:
a) ta pogodba se ne uporablja za Ferske otoke in za Grenlandijo;
b) ta pogodba se ne uporablja za suverene cone Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne
Irske na Cipru;
c) ta pogodba se ne uporablja za tiste čezmorske de žele in ozemlja, ki imajo posebne odnose z
Zdru ženim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske in ki niso vklju čena na seznam iz
Priloge II k Pogodbi o Ustavi za Evropo;
d) ta pogodba se uporablja za Kanalske otoke in otok Man le, kolikor je to potrebno za izvajanja
ureditve, ki je za te otoke prvotno predvidena v pogodbi iz to čke a) drugega odstavka IV-
437. člena Pogodbe o Ustavi za Evropo in ki je bila vklju čena v Protokol k pogodbam in aktom o
pristopu Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske,16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/393
Helenske republike, Kraljevine Španije in Portugalske republike ter Republike Avstrije, Republike
Finske in Kraljevine Švedske. “.
10.člen
Člen 206 Pogodbe o ESAE se nadomesti z naslednjim besedilom:
„Člen 206
Skupnost lahko z eno ali ve čdržavami ali mednarodnimi organizacijami sklepa sporazume o
pridru žitvi, ki vklju čujejo vzajemne pravice in obveznosti ter skupne ukrepe in posebne postopke.
Take sporazume sklene Svet soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
Kadar ti sporazumi zahtevajo spremembe te pogodbe, je treba te najprej sprejeti v skladu s
postopkom iz IV-443. člena Pogodbe o Ustavi za Evropo. “.
11.člen
Včlenu 225 Pogodbe o ESAE se drugi odstavek nadomesti z naslednjim besedilom:
„Enako verodostojna so besedila pogodbe v angle škem, češkem, danskem, estonskem, finskem,
grškem, irskem, latvijskem, litovskem, mad žarskem, malte škem, poljskem, portugalskem, slova škem,
slovenskem, španskem in švedskem jeziku. “.
12. člen
Prihodki in odhodki Evropske skupnosti za atomsko energijo, razen prihodkov in odhodkov Agencije
za oskrbo in skupnih podjetij, se prikaž ejo v proračunu Unije.C 310/394 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
B. PRILOGE
K POGODBI O USTAVI ZA EVROPO16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/395
PRILOGA I
SEZNAM IZ III-226. ČLENA USTAVE
1—Številka Bruseljske nomenklature 2—Poimenovanje
POGLAVJE 1 Žive živali
POGLAVJE 2 Užitno meso in drobovina
POGLAVJE 3 Ribe, raki in mehku žci
POGLAVJE 4 Mleko in mle čni izdelki; pti čja jajca; naravni
med
POGLAVJE 5
0504 Čreva, mehur in želodec živali (razen rib), celi
ali v kosih
0515 Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni
in ne zajeti na drugem mestu; mrtve živali iz 1.
ali 3. poglavja, neuporabne za člove ško
prehrano
POGLAVJE 6 Živo drevje in druge rastline; čebulice, kore-
nine in podobno; rezano cvetje in okrasno
listje
POGLAVJE 7 Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji
POGLAVJE 8 Užitno sadje in ore ščki; lupine agrumov ali
dinj in lubenic
POGLAVJE 9 Kava, čaj in za čimbe, razen maté čaja
(št. 0903)
POGLAVJE 10 Žita
POGLAVJE 11 Proizvodi mlinske industrije; slad in škrob;
gluten; insulin;
POGLAVJE 12 Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena
in plodovi; industrijske in zdravilne rastline;
slama in krma
POGLAVJE 13
ex. 1303 PektinC 310/396 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
1—Številka Bruseljske nomenklature 2—Poimenovanje
POGLAVJE 15
1501 Masti in druge pra šičje ma ščobe, stiskane ali
topljene; perutninske ma ščobe, stiskane ali
topljene
1502 Maščobe živali vrste goved, ovac in koz, surove
ali topljene (vklju čno„premier jus “)
1503 Stearin iz už itne pra šičje masti; stearin iz olj;
olje iz už itne pra šičje masti; oleomargarina;
margarina, neemulgirani, neme šani ali kako
druga če pripravljeni
1504 Masti in olja rib ali morskih sesalcev, pre-
čiščene ali nepreč iščene
1507 Nehlapna rastlinska olja, teko ča ali trdna,
surova, rafinirana ali pre čiščena
1512 Živalske in rastlinske masti in olja, hidrogeni-
rani, rafinirani ali nerafinirani, toda
nepredelani
1513 Margarine, preparati iz masti ali olj živalskega
ali rastlinskega izvora
1517 Odpadki iz predelave masti ali olj ali voskov
živalskega ali rastlinskega izvora
POGLAVJE 16 Izdelki iz mesa, rib, rakov ali mehkuž cev
POGLAVJE 17
1701 Sladkor iz sladkorne pese in sladkornega trsa,
v trdnem stanju
1702 Drugi sladkorji; sirupi; umetni med in me ša-
nice umetnega in naravnega medu; karamelni
sladkor
1703 Melase, z dodatkom ali brez dodatka barvil
1705 (*) Sladkorji, sirupi in melase, z dodatki za
aromatiziranje ali barvili, razen sadnih sokov,
ki vsebujejo poljubno maso dodanega
sladkorja16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/397
1—Številka Bruseljske nomenklature 2—Poimenovanje
POGLAVJE 18
1801 Kakavova zrna, cela ali zlomljena, surova ali
pražena
1802 Kakavove lupine, olupki, ko žice in odpadki
POGLAVJE 20 Proizvodi iz vrtnin, sadja, ore škov ali drugih
delov rastlin
POGLAVJE 222204 Grozdni mo št, delno fermentiran, katerega
fermentacija je ustavljena brez dodajanja
alkohola
2205 Vino iz sve žega grozdja; grozdni mo št,
katerega fermentacija je ustavljena brez doda-janja alkohola
2207 Jabol čnik, hruš kovec, medica in druge fermen-
tirane pija če
ex. 2208 (*)ex. 2209 (*)Etanol in destilirane pija če, denaturirane in
nedenaturirane, s katero koli vsebnostjo
etanola, pridelane iz kmetijskih proizvodov
iz te priloge, razen žganj, likerjev in drugih
alkoholnih pija čin me šanih alkoholnih pri-
pravkov –esenc –za proizvodnjo pija č
ex. 2210 (*) Kis in nadomestki kisa
POGLAVJE 23 Ostanki in odpadki živilske industrije; priprav-
ljena krma za živali
POGLAVJE 24
2401 Nepredelani tobak; toba čni odpadki
POGLAVJE 45
4501 Pluta, naravna, surova ali enostavno predelana,
odpadki plute; zdrobljena, drobljena ali zmleta
plutaC 310/398 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
1—Številka Bruseljske nomenklature 2—Poimenovanje
POGLAVJE 54
5401 Lan, surov ali predelan, toda nepreden; predivo
in odpadki iz teh vlaken (vklju čno z odpadki
preje in razvlaknjenimi tekstilnimi surovinami)
POGLAVJE 575701 Konoplja (Cannabis sativa) , surova ali pred-
elana, toda nepredena; predivo in odpadki iz
teh vlaken (vklju čno z odpadki preje in
razvlaknjenimi tekstilnimi surovinami)
(*)Številka dodana s členom 1 Uredbe št. 7 Sveta Evropske gospodarske skupnosti z dne 18. decembra
1959 (UL 7, 30.1.1961, str. 71/61).16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/399
PRILOGA II
ČEZMORSKE DE ŽELE IN OZEMLJA, ZA KATERE SE UPORABLJAJO DOLO ČBE IV. NASLOVA III.
DELA USTAVE
—Grenlandija
—Nova Kaledonija in pridruž ena obmo čja
—Francoska Polinezija
—Francoska ju žna in antarkti čna ozemlja
—Walli ški in Futunski otoki
—Mayotte
—Saint Pierre in Miquelon
—Aruba
—Nizozemski Antili:
—Bonaire
—Curaçao
—Saba
—Sint Eustatius
—Sint Maarten
—Anguilla
—Kajmanski otoki
—Falklandski otoki
—Južna Georgia in otoki Ju žni Sandwich
—Montserrat
—Pitcairn
—Sveta Helena in pridruž ena obmo čja
—Britansko antarkti čno ozemlje
—Britansko ozemlje Indijskega oceana
—Otoki Turks in Caicos
—Britanski Devi ški otoki
—BermudiC 310/400 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
SKLEPNA LISTINA16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/401

KONFERENCA PREDSTAVNIKOV VLAD DR ŽAV ČLANIC, sklicana v Bruslju, dne 30. septembra
2003, z namenom, da bi v medsebojnem soglasju sprejeli Pogodbo o Ustavi za Evropo, je sprejela
naslednja besedila:
I. Pogodba o Ustavi za EvropoII. Protokoli, prilo ženi Pogodbi o Ustavi za Evropo
1. Protokol o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji
2. Protokol o uporabi na čel subsidiarnosti in sorazmernosti
3. Protokol o Statutu Sodi šča Evropske unije
4. Protokol o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke5. Protokol o Statutu Evropske investicijske banke
6. Protokol o dolo čitvi sede žev institucij ter nekaterih organov, uradov, agencij in slu žb
Evropske unije
7. Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije
8. Protokol o pogodbah in aktih o pristopu Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva
Velike Britanije in Severne Irske, Helenske republike, Kraljevine Španije in Portugalske
republike ter Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske
9. Protokol o Pogodbi ter o Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike
Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike
Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike
10. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
11. Protokol o konvergen čnih merilih
12. Protokol o Euroskupini
13. Protokol o nekaterih dolo čbah, ki se nana šajo na Zdru ženo kraljestvo Velike Britanije in
Severne Irske glede ekonomske in monetarne unije16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/403
14. Protokol o nekaterih dolo čbah, ki se nana šajo na Dansko, glede ekonomske in monetarne
unije
15. Protokol o nekaterih nalogah nacionalne banke Danske
16. Protokol o sistemu franka v Pacifi ški finan čni skupnosti
17. Protokol o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske unije
18. Protokol o uporabi nekaterih vidikov III-130. člena Ustave za Zdru ženo kraljestvo in Irsko
19. Protokol o stali šču Zdru ženega kraljestva in Irske glede politik mejnih kontrol, azila in
priseljevanja ter pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah in policijskem sodelovanju
20. Protokol o stali šču Danske
21. Protokol o zunanjih odnosih dr žavčlanic glede prehoda zunanjih meja
22. Protokol o azilu za dr žavljane dr žavčlanic
23. Protokol o stalnem strukturnem sodelovanju, vzpostavljenem na podlagi šestega odstavka
I-41. člena in III-312. člena Ustave
24. Protokol o drugem odstavku I-41. člena Ustave
25. Protokol o uvozu naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Evropsko Unijo
26. Protokol o pridobitvi nepremi čnin na Danskem
27. Protokol o sistemu javne radiotelevizije v dr žavah članicah
28. Protokol o III ‑214. členu Ustave
29. Protokol o ekonomski, socialni in teritorialni povezanosti
30. Protokol o posebni ureditvi za Grenlandijo31. Protokol o členu 40.3.3 irske ustave
32. Protokol o drugem odstavku I-9. člena Ustave o pristopu Unije k Evropski konvenciji o
človekovih pravicahC 310/404 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
33. Protokol o aktih in pogodbah, ki dopolnjujejo ali spreminjajo Pogodbo o ustanovitvi
Evropske skupnosti in Pogodbo o Evropski uniji
34. Protokol o prehodnih dolo čbah za institucije in organe Evropske unije
35. Protokol o finan čnih posledicah izteka Pogodbe o Evropski skupnosti za premog in jeklo ter
o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo
36. Protokol o spremembah Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti za atomsko energijo
III. Priloge k Pogodbi o Ustavi za Evropo:
1. Priloga I: Seznam iz III-226. člena Ustave
2. Priloga II: Čezmorske de žele in ozemlja, za katere se uporabljajo dolo čbe IV. naslova III. dela
Ustave
Konferenca je sprejela naslednje izjave, ki so prilo žene tej sklepni listini:
A. Izjave o dolo čbah Ustave
1. Izjava o I-6. členu
2. Izjava o drugem odstavku I-9. člena
3. Izjava o I-22., I-27. in I-28. členu
4. Izjava o sedmem odstavku I-24. člena o sklepu Evropskega sveta o predsedovanju Svetu
5. Izjava o I-25. členu
6. Izjava o I-26. členu
7. Izjava o I-27. členu
8. Izjava o I-36. členu
9. Izjava o I-43. in III-329. členu
10. Izjava o I-51. členu
11. Izjava o I-57. členu
12. Izjava o pojasnilih v zvezi z Listino o temeljnih pravicah16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/405
13. Izjava o III-116. členu
14. Izjava o III-136. in III-267. členu
15. Izjava o III-160. in III-322. členu
16. Izjava o točki c) drugega odstavka III-167. člena
17. Izjava o III-184. členu
18. Izjava o III-213. členu
19. Izjava o III-220. členu
20. Izjava o III-243. členu
21. Izjava o III-248. členu
22. Izjava o III-256. členu
23. Izjava o drugem pododstavku prvega odstavka III-273. člena
24. Izjava o III-296. členu
25. Izjava o III-325. členu o pogajanjih in sklepanju mednarodnih sporazumov dr žavčlanic v
zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice
26. Izjava o četrtem odstavku III-402. člena
27. Izjava o III-419. členu
28. Izjava o sedmem odstavku IV ‑440. člena
29. Izjava o drugem odstavku IV-448. člena
30. Izjava o ratifikaciji Pogodbe o Ustavi za Evropo
B. Izjave o protokolih, prilo ženih Ustavi
Izjave o Protokolu o pogodbah in aktih o pristopu Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega
kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, Helenske republike, Kraljevine Španije in Portugalske
republike ter Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.
31. Izjava o Ålandskih otokih
32. Izjava o LaponcihC 310/406 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Izjave o Protokolu o Pogodbi ter Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike
Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike
Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike
33. lzjava o suverenih conah Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske na Cipru
34. Izjava Komisije o suverenih conah Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske na
Cipru
35. Izjava o jedrski elektrarni Ignalina v Litvi
36. Izjava o tranzitu oseb po kopnem med obmo čjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske
federacije
37. Izjava o enoti 1 in enoti 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slova škem
38. Izjava o Cipru39. Izjava o Protokolu o Danski
40. Izjava o Protokolu o prehodnih dolo čbah v zvezi z institucijami in organi Unije
41. Izjava o Italiji
Konferenca se je tudi seznanila z naslednjimi izjavami, ki so prilo žene tej sklepni listini:
42. Izjava Kraljevine Nizozemske o I-55. členu
43. Izjava Kraljevine Nizozemske o IV-440. členu
44. Izjava Zvezne republike Nem čije, Irske, Republike Madž arske, Republike Avstrije in Kraljevine
Švedske
45. Izjava Kraljevine Španije in Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske
46. Izjava Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske o opredelitvi izraza „državljani “
47. Izjava Kraljevine Španije o opredelitvi izraza „državljani “16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/407
48. Izjava Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske o volilni pravici za volitve v
Evropski parlament
49. Izjava Kraljevine Belgije o nacionalnih parlamentih
50. Izjava Republike Latvije in Republike Madž arske o črkovanju imena enotne valute v Pogodbi
o Ustavi za EvropoC 310/408 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Hecho en Roma, el veintinueve de octubre del dos mil cuatro.
VŘímědne dvacátého devátého října dva tisíce čtyři
Udfærdiget i Rom den niogtyvende oktober to tusind og fire.Geschehen zu Rom am neunundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne üheksandal päeval RoomasΈγινε στη Ρώμη, στις είκοσι εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Rome on the twenty ‑ninth day of October in the year two thousand and four.
Fait à Rome, le vingt ‑neuf octobre deux mille quatre.
Arna dhéanamh sa Róimh, an naoú lá fichead de Dheireadh Fómhair sa bhliain dhá mhíle is a
ceathair
Fatto a Roma, addi' ventinove ottobre duemilaquattro.Rom ā, divi t ūksto ši ceturt āgada divdesmit dev ītajāoktobr ī
Priimta du t ūkstan čiai ketvirt ųmetųspalio dvide šimt devint ądien ąRomoje
Kelt Rómában, a kétezer-negyedik év október havának huszonkilencedik napjánMagħmul f'Ruma fid-disa' u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħaGedaan te Roma, de negenentwintigste oktober tweeduizendvier.Sporz ądzono w Rzymie dnia dwudziestego dziewi ątego pa ździernika roku dwutysi ęcznego
czwartego
Feito em Roma, em vinte e nove de Outubro de dois mil e quatro
V Ríme dvadsiatehodeviateho októbra dvetisíc štyri
V Rimu, devetindvajsetega oktobra leta dva tiso čštiri
Tehty Roomassa kahdentenakymmenentenäy hdeksäntenä päivänä lokakuuta vuonna
kaksituhattaneljä.Som skedde i Rom den tjugonionde oktober tjugohundrafyra.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/409
Pour Sa Majesté le Roi des Belges
Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen
Für Seine Majestät den König der Belgier
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté
germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap,
het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische
Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
Za prezidenta České republiky
For Hendes Majestæt Danmarks Dronning
C 310/410 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland
Eesti Vabariigi Presidendi nimel
Για τον Πρόεδρο της Ελληνικής Δημοκρατίας
Por Su Majestad el Rey de España
16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/411
Pour le Président de la République française
Thar ceann Uachtarán na hÉireann
For the President of Ireland
Per il Presidente della Repubblica italiana
C 310/412 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Για τον Πρόεδρο της Κυπριακής Δημοκρατίας
Latv ĳas Republikas Valsts prezidentes v ārdā
Lietuvos Respublikos Prezidento vardu
16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/413
Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg
A Magyar Köztársaság Elnöke részér ől
Għall-President ta' Malta
C 310/414 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden
Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich
Za Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej
16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/415
Pelo Presidente da República Portuguesa
Za predsednika Republike Sloven ĳe
Za prezidenta Slovenskej republiky
C 310/416 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Suomen Tasavallan Presidentin puolesta
För Republiken Finlands President
För Konungariket Sveriges regering
For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/417
Han firmado asimismo la presente Acta final, en su condición de Estados candidatos a la adhesión a
la Unión Europea, observadores ante la Conferencia:
Tento záv ěrečný akt rovn ěžpodepsali pozorovatelé p ři Konferenci, jakož to státy kandidující na
přistoupení k Evropské unii:
Følgende observatører ved konferencen har ligeledes undertegnet denne slutakt i deres egenskab af
kandidatstater til Den Europæiske Union:
Als Beobachter bei der Konferenz haben in ihrer Eigenschaft als Kandidaten für den Beitritt zur
Europäischen Union ferner diese Schlussakte unterzeichnet:
Käesoleva lõppakti on allkirjastanud Euroopa Liidu kandidaatriikide esindajatena ka konverentsi
vaatlejad:
Την παρούσα Τελική Πράξη υπέγραψαν επίσης ,υπό την ιδιότητά τους ως υποψηφίων για προσχώρηση
στην Ευρωπαϊκή Ένωση κρατών ,οι παρατηρητές κατά τη Διάσκεψη :
The following have also signed this Final Act, in their capacity as candidate States for accession to the
European Union, having been observers to the Conference:
Ont également signé le présent acte final, en leur qualité d'États candidats à l'adhésion de l'Union
européenne, observateurs auprès de la Conférence:
Shínigh na breathnóirí seo a leanas ag an gComhdháil an Ionstraim Chríochnaítheach seo freisin ina
gcáil mar Stáit iarrthacha don Aontas Eorpach:
Hanno altresì firmato il presente atto finale, in qualità di Stati candidati all'Unione europea,
osservatori nella Conferenza
Šo Nobeiguma aktu k āEiropas Savien ības pievieno šanās kandid ātvalstu vadī tāji ir parakstī jušia rīš ādi
Konferences nov ērotāji:
Baigiam ąjįaktą taip pat pasira šoįEuropos S ąjung ąstojan čios valstyb ės kandidat ės, Konferencijos
stebėtojos:
Ezt az záróokmányt a Európai Unió tagjelölt államaiként, amelyek a Konferencián megfigyel őként
vettek részt, a következ ők is aláírták:
Iffirmaw ukoll dan l-Att Finali, fil-kapa ċità tag ħhom ta' Stati kandidati ta' l-Unjoni Ewropea, b ħala
osservaturi għall-K onferenza:
Deze Slotakte is tevens ondertekend door de volgende kandidaat-lidstaten van de Europese Unie,
waarnemers bij de Conferentie:
Niniejszy Akt Koń cowy zosta łrównie żpodpisany przez Pa ństwa kandyduj ące do przyst ąpienia do
Unii Europejskiej, b ędące obserwatorami przy Konferencji:
Assinaram igualmente a presente Acta Final, na qualidade de Estados candidatos à adesão à União
Europeia, observadores na Conferência:
V postavení štátov uchádzajúcich sa o pristúpenie k Európskej únii a v postavení pozorovateľ ov na
konferencii podpísali tento záverečný akt:To sklepno listino so kot dr žave kandidatke za pristop k Evropski uniji in kot opazovalke Konference,
podpisali tudiTämän päätösasiakirjan ovat Euroopan unionin jäsenehdokasvaltioina a llekirjoittaneet myös
konferenssiin tarkkailijoina osallistuneet:Nedanstående observatörer vid konferensen har, i sin egenskap av kandidatstater inför anslutning till
Europeiska unionen, likaledes undertecknat denna slutakt:C 310/418 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
ЗaP e публика Бьлгария
Pentru România
Türkiye Cumhuriyeti Adı na
16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/419
A. IZJAVE O DOLO ČBAH USTAVE
1. Izjava o I-6. členu
Konferenca ugotavlja, da dolo čbe I-6. člena odra žajo obstoječo sodno prakso Sodi šča Evropskih
skupnosti in Sodi šča prve stopnje.
2. Izjava o drugem odstavku I-9. člena
Konferenca se strinja, da se pristop Unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in temeljnih
svobošč inah uredi tako, da se ohranijo posebne zna čilnosti prava Unije. S tem v zvezi Konferenca
ugotavlja, da obstaja redni dialog med Sodišč em Evropske unije in Evropskim sodi ščem za človekove
pravice; ta dialog se lahko okrepi s pristopom Evropske unije k tej Konvenciji.
3. Izjava o I-22., I-27. in I-28. členu
Pri izbiranju oseb, pozvanih k opravljanju funkcij predsednika Evropskega sveta, predsednika
Komisije in ministra za zunanje zadeve Unije, je treba ustrezno upo števati potrebo po spoš tovanju
geografske in demografske raznolikosti Unije in njenih dr žavčlanic.
4. Izjava o sedmem odstavku I-24. člena o sklepu Evropskega sveta o predsedovanju Svetu
Konferenca izjavlja, da bi Svet moral za četi s pripravo evropskega sklepa o izvajanju evropskega
sklepa Evropskega sveta o izvr ševanju predsedovanja Svetu takoj po podpisu Pogodbe o Ustavi za
Evropo in dati politič no soglasje v šestih mesecih. Osnutek evropskega sklepa Evropskega sveta, ki bo
sprejet na dan za četka veljavnosti omenjene Pogodbe, je naveden spodaj.
OSNUTEK EVROPSKEGA SKLEPA EVROPSKEGA SVETA O PREDSEDOVANJU SVETU
1.Člen
(1) Svetu, razen v primeru Sveta za zunanje zadeve, predsedujejo vnaprej dolo čene skupine treh
državčlanic za obdobje 18 mesecev. Skupine so sestavljene po na čelu enakopravne rotacije med
državami članicami ob upo števanju njihove raznolikosti in geografskega ravnovesja v Uniji.
(2) Vsak član skupine izmeni čno predseduje za obdobje šest mesecev vsem sestavam Sveta, razen
Svetu za zunanje zadeve. Ostali člani skupine pomagajo predsedniku pri opravljanju vseh njegovih
obveznosti na podlagi skupnega programa. Člani skupine se lahko med sabo dogovorijo za druga čno
ureditev.C 310/420 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
2.Člen
Odboru stalnih predstavnikov vlad dr žavčlanic predseduje predstavnik dr žavečlanice, ki predseduje
Svetu za splo šne zadeve.
Politič no-varnostnemu odboru predseduje predstavnik ministra za zunanje zadeve Unije.
Predsedstvo pripravljalnih organov sestav Sveta, razen Sveta za zunanje zadeve, pripada članu
skupine, ki predseduje ustrezni sestavi, kolikor ni v skladu s 4. členom tega sklepa adlo čeno druga če.
3.Člen
Svet za splo šne zadeve, v sodelovanju s Komisijo, zagotavlja v okviru ve čletnega programiranja
usklajenost in kontinuiteto dela razli čnih sestav Sveta. Predsedujo čed r žave članice ob pomo či
generalnega sekretariata Sveta sprejmejo vse ukrepe, potrebne za organizacijo in nemoten potek dela
Sveta.
4.Člen
Svet sprejme evropski sklep o dolo čitvi izvedbenih ukrepov za ta sklep.
5. Izjava o I-25. členu
Konferenca izjavlja, da bo Svet sprejel evropski sklep o izvajanju I-25. člena na dan za četka
veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo. Osnutek sklepa je navaden spodaj:
OSNUTEK SKLEPA SVETA O IZVAJANJU I-25. ČLENA
SVET EVROPSKE UNIJE –
ob upo števanju naslednjega:
(1)Šteje se, da je primerno sprejeti dolo čbe, ki bodo dopu ščale nemoten prehod s sistema odlo čanja
v Svetu s kvalificirano ve čino, kakor je opredeljen v Pogodbi iz Nice in dolo čen v drugem
odstavku 2. člena Protokola o prehodnih dolo čbah v zvezi z institucijami in organi Unije, ki je
prilo žen Ustavi in se bo še naprej uporabljal do 31. oktobra 2009, na volilni sistem po 25. členu
Ustave, ki se bo začel uporabljati 1. novembra 2009.
(2) Opozarja se, da je praksa Sveta takš na, da se po najbolj ših mo čeh posve ča krepitvi demokrati čne
legitimnosti odlo čitev, ki se sprejemajo s kvalificirano ve čino.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/421
(3) Ocenjuje se, da je primerno ohraniti v veljavi sedanji sklep toliko časa, kolikor je potrebno, da bi
zagotovili nemoten prehod na nov sistem glasovanja, predviden v Ustavi –
SKLENE:
1.Člen
Čečlani Sveta, ki predstavljajo:
a) najmanj tri četrtine prebivalstva, ali
b) najmanj tri četrtine števila dr žavčlanic,
potrebnih za manj šino, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, ki izhaja iz uporabe prvega ali drugega
odstavka I-25. člena, izrazijo nasprotovanje temu, da bi Svet sprejel akt s kvalificirano ve čino, Svet
razpravlja o zadevi.
2.Člen
Svet med to razpravo stori vse kar lahko, da bi v razumnem roku in ne glede na obvezne roke,
dolo čene s pravom Unije, dosegel zadovoljivo re šitev pri obravnavi pomislekov članov Sveta iz
prejš njega člena.
3.Člen
V ta namen predsednik Sveta ob pomo či Komisije in ob spoš tovanju poslovnika Sveta sprejme
pobude, potrebne za doseganje širše podlage za soglasje v Svetu. Člani sveta mu nudijo svojo pomo č.
4.Člen
Ta sklep za čne veljati 1. novembra 2009. Ostane v veljavi vsaj do leta 2014. Potem lahko Svet
sprejme evropski sklep o njegovi razveljavitvi.
6. Izjava o I-26. členu
Konferenca meni, da naj potem, ko v Komisiji ne bo ve čdržavljanov vseh dr žavčlanic, Komisija
posebno pozornost posveti potrebi po zagotavljanju polne preglednosti v odnosih z vsemi dr žavami
članicami. Skladno s tem naj Komisija vzdr žuje tesne stike z vsemi dr žavami članicami, ne glede na
to, ali je njihov dr žavljan član Komisije ali ne, in v tej zvezi posve ča posebno pozornost potrebi po
izmenjavi informacij in posvetovanju z vsemi dr žavami članicami.
Konferenca prav tako meni, da mora Komisija sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da sev celoti upo števa politi čna, socialna in gospodarska stvarnost v vseh dr žavah članicah, tudi tistih, kiC 310/422 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
med člani Komisije nimajo svojega dr žavljana. S temi ukrepi naj se zagotovi tudi to, da se stali ščat e h
državčlanic upo števajo z ustrezno organizacijsko ureditvijo.
7. Izjava o I-27. členu
Konferenca meni, da sta Evropski parlament in Evropski svet v skladu z dolo čbami Ustave skupaj
odgovorna za nemoten potek postopka za izvolitev predsednika Evropske komisije. Pred odlo čitvijo
Evropskega sveta predstavniki Evropskega parlamenta in Evropskega sveta tako opravijo potrebna
posvetovanja v okviru, ki velja za najprimernej šega. V skladu s prvim odstavkom I-27. člena se ta
posvetovanja osredoto čijo na strokovne izku šnje kandidatov za predsednika Komisije, pri čemer se
upoštevajo volitve v Evropski parlament. Ureditev takih posvetovanj se lahko dolo či pravočasno z
medsebojnim dogovorom med Evropskim parlamentom in Evropskim svetom.
8. Izjava o I-36. členu
Konferenca se seznani z namero Komisije, da nadaljuje s posveti s strokovnjaki, ki jih imenujejo
državečlanice, glede priprave delegiranih evropskih uredb na podro čju finan čnih storitev v skladu z
ustaljeno prakso.
9. Izjava o I-43. in III-329. členu
Ne glede na ukrepe Unije za izpolnitev svojih solidarnostnih obveznosti do dr žavečlanice, ki je žrtev
teroristi čnega napada, naravne nesreč e ali nesre če, ki jo je povzro čilčlovek, nobena od dolo čb I-43.
in III-329. člena Ustave ne vpliva na pravico druge dr žavečlanice, da izbere najbolj primerna sredstva
za izpolnitev lastne solidarnostne obveznosti do te dr žave članice.
10. Izjava o I-51. členu
Konferenca izjavlja, da se ustrezno upo šte vajo značilnosti zadeve, kadar bi pravila o varstvu osebnih
podatkov, ki jih je treba sprejeti na podlagi I-51. člena, lahko neposredno vplivala na nacionalno
varnost. Opozarja, da zakonodaja, ki se trenutno uporablja (glej zlasti Direktivo 95/46/ES), vklju čuje
posebne izjeme glede tega.
11. Izjava o I-57. členu
Unija bo upo števala posebne okoli ščine teritorialno majhnih de žel in z njimi vzdr ževala specifi čne
sosedske odnose.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/423
12. Izjava o pojasnilih glede Listine o temeljnih pravicah
Konferenca se seznani s pojasnili glede Listine o temeljnih pravicah, oblikovanimi pod vodstvom
predsedstva Konvencije, ki je listino sestavil, in dopolnjenimi pod vodstvom predsedstva Evropskekonvencije, kakor je navedeno spodaj.
POJASNILA GLEDE LISTINE O TEMELJNIH PRAVICAH
Ta pojasnila so bila prvotno pripravljena pod vodstvom predsedstva Konvencije, ki je sestavil osnutekListine Evropske unije o temeljnih pravicah. V lu či priprave dopolnitev besedila Listine s strani
Evropske konvencije (zlasti členov 51 in 52 (
1)) in nadaljnjega razvoja prava Unije so bila ta pojasnila
posodobljena pod vodstvom predsedstva Evropske konvencije. Čeprav sama nimajo pravne veljave,
so dragoceno razlagalno orodje, namenjeno pojasnjevanju dolo čb Listine.
PREAMBULA
Evropski narodi so pri oblikovanju vse tesnej še zveze odlo čeni na podlagi skupnih vrednot deliti
mirno prihodnost.
Unija, ki se zaveda svoje duhovne in moralne dedišč ine, temelji na nedeljivih in univerzalnih
vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, enakopravnosti in solidarnosti; temelji na na čelu
demokracije in na na čelu pravne dr žave. Posameznika postavlja v sredi šče svojih dejavnosti z
vzpostavitvijo dr žavljanstva Unije in oblikovanjem obmo čja svobode, varnosti in pravice.
Ob spoš tovanju raznolikosti kultur in tradicij evropskih narodov ter nacionalne identitete dr žav
članic in organizacije njihovih organov oblasti na dr žavni, regionalni in lokalni ravni prispeva Unija k
ohranjanju in razvijanju teh skupnih vrednot; prizadeva si za spodbujanje uravnote ženega in
trajnostnega razvoja ter zagotavlja prosti pretok oseb, storitev, blaga in kapitala ter svobodo
ustanavljanja.
V ta namen je treba glede na spremembe v dru žbi, socialni napredek ter znanstveni in tehnični razvoj
okrepiti varstvo temeljnih pravic z listino, ki te pravice še bolj poudari.
Ta listina ob upo števanju pristojnosti in nalog Unije ter na čela subsidiarnosti potrjuje pravice, kot
izhajajo zlasti iz skupnih ustavnih tradicij in mednarodnih obveznosti dr žavčlanic, Evropske
konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svobo ščin, socialnih listin, ki sta jih sprejela Unija
in Svet Evrope, ter sodne prakse Sodi šča Evropske unije in Evropskega sodi ščaz a človekove pravice. V
tem okviru sodi šča Unije in dr žavčlanic Listino razlagajo ob ustreznem upo števanju pojasnil,C 310/424 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-111. in II-112. člen Ustave.
oblikovanih pod vodstvom predsedstva konvencije, ki je Listino sestavila in ki so bila dopolnjena pod
vodstvom predsedstva Evropske konvencije.
Uživanje teh pravic je povezano z odgovornostmi in dol žnostmi do soljudi, člove ške skupnosti in
prihodnjih generacij.Zato Unija priznava pravice, svobošč ine in na čela, navedena v nadaljevanju.
NASLOV I
DOSTOJANSTVO
Člen 1 (1)
Človekovo dostojanstvo
Človekovo dostojanstvo je nedotakljivo. Treba ga je spoš tovati in varovati.
Pojasnilo
Človekovo dostojanstvo ni zgolj samo po sebi temeljna pravica, temve čpredstavlja osnovo temeljnih pravic. V Splo šni
deklaraciji človekovih pravic iz leta 1948 je človekovo dostojanstvo zapisano v preambuli: „Ker pomeni priznanje
prirojenega človeškega dostojanstva vseh članov človeške druž be in njihovih enakih in neodtujljivih pravic temelj
svobode, pravi čnosti in miru na svetu. “
V svoji sodbi z dne 9. oktobra 2001 v zadevi C-377/98 Nizozemska proti Evropskemu parlamentu in Svetu, 2001 PSES
7079, obrazlo žitev v to čkah št. 70-77, je Sodišč e potrdilo, da je temeljna pravica človekovega dostojanstva del prava
Unije.
Iz tega izhaja, da se nobena od pravic iz te listine ne sme uporabiti za škodovanje dostojanstvu druge osebe in da je
človekovo dostojanstvo del bistva pravic v tej listini. Zaradi tega ga je treba spo štovati, tudi kadar je dolo čena pravica
omejena.
Člen 2 (2)
Pravica do življenja
1. Vsakdo ima pravico do življenja.
2. Nih če ne sme biti obsojen na smrtno kazen ali usmr čen.
Pojasnilo
1. Prvo odstavek tega člena temelji na prvem stavku prvega odstavka 2. člena Evropske konvencije o varstvu
človekovih pravic in temeljnih svobo ščin (EK ČP), ki se glasi:
„1. Pravica vsakogar do življenja je zavarovana z zakonom... “16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/425
(1) II-61. člen Ustave.
(2) II-62. člen Ustave.
2. Drugi stavek dolo čbe, ki se nana ša na smrtno kazen, je bil nadome ščen z za četkom veljavnosti 1. člena Protokola
št. 6 k EKČ P, ki se glasi:
„Smrtna kazen se odpravi. Nih če ne sme biti obsojen na takš no kazen ali usmr čen.“
Drugi odstavek člena 2 Listine (1) temelji na tej dolo čbi.
3. Dolo čbečlena 2 Listine (2) ustrezajo tistim iz zgornjih členov EKČ P in njenega Protokola. V skladu s tretjim
odstavkom člena 52 Listine (3) imajo enak pomen in podro čje uporabe. Zato je na „negativne “opredelitve v EK ČP
prav tako treba gledati kot na sestavni del Listine:
a) Drugi odstavek 2. člena EKČ P:
„Kot kr šitev tega člena se ne šteje odvzem življenja, če je posledica uporabe nujno potrebne sile:
a) pri obrambi katerekoli osebe pred nezakonitim nasiljem,
b) pri zakonitem odvzemu prostosti ali pri prepre čitvi bega osebi, ki ji je zakonito odvzeta prostost,
c) pri zakonitem dejanju, ki ima namen zadu šiti upor ali vstajo. “
b) 2. člen Protokola št. 6 k EKČ P:
„Država lahko dolo či v svoji zakonodaji smrtno kazen za dejanja, storjena med vojno ali ob neposredni vojni
nevarnosti; takš na kazen se sme uporabiti le v primerih, ki so dolo čeni v zakonu in v skladu z dolo čbami
zakona... “
Člen 3 (4)
Pravica do osebne celovitosti
1. Vsakdo ima pravico do spo štovanja telesne in du ševne celovitosti.
2. Na podro čju medicine in biologije je treba spoš tovati zlasti:
a) svobodno privolitev po predhodni seznanitvi prizadete osebe v skladu s postopki, dolo čenimi z
zakonom;
b) prepoved evgeni čnih postopkov, zlasti tistih, katerih cilj je selekcija ljudi;C 310/426 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) Drugi odstavek II-62. člena Ustave.
(2) II-62. člen Ustave.
(3) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
(4) II-63. člen Ustave
c) prepoved uporabe človeškega telesa in njegovih delov zaradi premo ženjske koristi;
d) prepoved reproduktivnega kloniranja člove ških bitij.
Pojasnilo
1. V svoji sodbi z dne 9. oktobra 2001 v zadevi C-377/98 Nizozemska proti Evropskemu parlamentu in Svetu, 2001,
PSES 7079, obrazlo žitev v to čkah št. 70, 78-80, je Sodi šče potrdilo, da je temeljna pravica človekovega
dostojanstva del prava Unije in vklju čuje, v okviru medicine in biologije, svobodno privolitev po predhodni
seznanitvi darovalca in prejemnika.
2. Nač elačlena 3 Listine (1)s o že vklju čena v Konvencijo o človekovih pravicah v zvezi z biomedicino, ki jo je sprejel
Svet Evrope (ETS 164 in dodatni protokol ETS 168). Listine se ne oddaljuje od teh na čel in zato prepoveduje le
reproduktivno kloniranje. Drugih oblik kloniranja niti ne odobrava niti ne prepoveduje. Zato na noben na čin
zakonodajnim telesom ne prepre čuje prepovedi drugih oblik kloniranja.
3. Sklicevanje na evgeni čne postopke, zlasti tiste, katerih cilj je selekcija ljudi, se nana ša na morebitne razmere, v
katerih bi se organizirali in izvajali selekcijski programi, ki bi med drugim vklju čevali sterilizacijske kampanje,
prisilne nose čnosti, obvezne etni čne poroke, kar so vse dejanja, ki se po Statutu Mednarodnega kazenskega sodi šča,
sprejetem v Rimu 17. julija 1998 (glej njegovo to čko g), prvega odstavka 7. člena), štejejo za mednarodna kazniva
dejanja.
Člen 4 (2)
Prepoved mu čenja in ne človeš kega ali poniž ujočega ravnanja ali kaznovanja
Nihče ne sme biti podvr žen mučenju ali ne člove škemu ali poniž ujočemu ravnanju ali kaznovanju.
PojasniloPravica v členu 4 (
2) je pravica, zagotovljena s 3. členom EKČ P, ki ima enako besedilo: „Nikogar se ne sme mu čiti ali
nečloveško in poni žujoče z njim ravnati ali ga kaznovati. “Zato ima na podlagi tretjega odstavka člena 52 (3) Listine
enak pomen in podro čje uporabe kot člen EKČ P.
Člen 5 (4)
Prepoved su ženjstva in prisilnega dela
1. Nikogar se ne sme dr žati v su ženjstvu ali podlo žništvu.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/427
(1) II-63. člen Ustave.
(2) II-64. člen Ustave.
(3) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
(4) II-65. člen Ustave.
2. Od nikogar se ne sme zahtevati, da opravlja prisilno ali obvezno delo.
3. Trgovina z ljudmi je prepovedana.
Pojasnilo
1. Pravica v prvem in drugem odstavku člena 5 (1) ustreza prvemu in drugemu odstavku 4. člena EKČ P, ki ima enako
besedilo. Zato ima v skladu s tretjim odstavkom člena 52 Listine (2) enak pomen in podro čje uporabe kot člen
EKČP. Zaradi tega:
—nobena omejitev ne more legitimno vplivati na pravico, zagotovljeno v prvem odstavku;
—v drugem odstavku je treba „prisilno ali obvezno delo“ razumeti v lu či„negativnih “opredelitev iz tretjega
odstavka 4. člena EK ČP:
„Pojem prisilno ali obvezno delo v zvezi s tem členom ne vklju čuje:
a) dela, ki se zahteva pri rednem prestajanju zapora v skladu z določ bami 5. člena te Konvencije ali med
pogojnim odpustom s prestajanja zaporne kazni,
b) katerekoli služ be voja ške narave, služ be, ki jo zahtevajo namesto obveznega služ enja vojske v dr žavah v
katerih je ugovor vesti dopusten,
c) služ be, ki je komu dodeljena ob nevarnosti ali ob nesre či, ko je ogro ženo življenje ljudi ali blaginja
skupnosti,
d) del ali slu žb, ki so sestavni del obi čajnih dr žavljanskih dol žnosti. “
2. Tretji odstavek izvira neposredno iz človekovega dostojanstva in upo števa nedavni razvoj organiziranega kriminala,
kot so mre že organizacij pridobitni škega nezakonitega priseljevanja ali spolnega izkori ščanja. Priloga h Konvenciji
Europol vsebuje naslednje opredelitve, ki se nana šajo na trgovino z namenom spolnega izkori ščanja: „trgovina z
ljudmi pomeni izpostavljanje osebe pravemu in nezakonitemu vplivu drugih oseb z uporabo nasilja ali gro ženj ali z
zlorabo oblasti ali intrigo z namenom izkori ščanja prostitucije, oblik spolnega izkori ščanja in zlorabe
mladoletnikov ali trgovine z zapu ščenimi otroki “. Poglavje 6 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,
ki je bilo vklju čeno v pravni red Unije, v katerem sodelujeta Zdru ženo kraljestvo in Irska, v členu 27(1) vsebuje
naslednje besedilo, ki se nana šan am r e že za nezakonito priseljevanje: „Pogodbenice ustrezno kaznujejo osebo, ki
zaradi dobi čka tujcu pomaga ali posku ša pomagati vstopiti ali prebivati na ozemlju ene od pogodbenic v nasprotju
z zakonodajo te pogodbenice o vstopu in prebivanju tujcev. “Svet je 19. julija 2002 sprejel okvirni sklep (2002/
629/PNZ) o boju proti trgovanju z ljudmi (UL L 203, str. 1), ki v členu 1 podrobno opredeljuje kazniva dejanja v
zvezi s trgovanjem z ljudmi za namene izkori ščanja delovne sile ali spolnega izkori ščanja, za katere morajo dr žave
članice na podlagi tega okvirnega sklepa zagotoviti, da so kazniva.C 310/428 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-65. člen Ustave.
(2) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
NASLOV II
SVOBO ŠČINE
Člen 6 (1)
Pravica do svobode in varnosti
Vsakdo ima pravico do svobode in varnosti.
Pojasnilo
Pravice v členu 6 (1) so pravice, ki jih zagotavlja 5. člen EKČ P in imajo v skladu s tretjim odstavkom člena 52 Listine (2)
enak pomen in podro čje uporabe. Zaradi tega omejitve, ki se jih zanje lahko legitimno uvede, ne smejo presegati
omejitev, kot jih dovoljuje EK ČP v besedilu 5. člena:
„1. Vsakdo ima pravico do prostosti in osebne varnosti. Nikomur se ne sme odvzeti prostost, razen v naslednjih
primerih in v skladu s postopkom, ki je predpisan z zakonom:
a) zakonit pripor, odrejen s sodbo pristojnega sodi šča,
b) zakonit odvzem prostosti osebi, ki se ne pokori zakoniti odloč bi sodi šča, ali zato, da bi zagotovili izpolnitev
kakšne z zakonom nalož ene obveznosti,
c) zakonit odvzem prostosti, ki je potreben zato, da bi osebo privedli pred pristojno sodno oblast ob
utemeljenem sumu, da je storila kaznivo dejanje, ali kadar je to utemeljeno nujno zato, da bi prepre čili storitev
kaznivega dejanja ali beg po storjenem kaznivem dejanju,
d) pridr žanje mladoletnika na podlagi zakonite odlo čbe zaradi vzgojnega nadzorstva ali zakonit odvzem
prostosti mladoletniku zato, da bi ga privedli pred pristojno oblast,
e) zakonito pridr žanje oseb, da bi prepre čiliširjenje nalezljivih bolezni, ali du ševno bolnih oseb, alkoholikov,
narkomanov in potepuhov,
f) zakonit odvzem prostosti osebi z namenom, da bi ji prepre čili nedovoljen vstop v dr žavo, ali pripor osebe,
proti kateri te če postopek za izgon ali za izro čitev.
2. Ob odvzemu prostosti je treba vsakogar takoj pou čiti v jeziku, ki ga razume, o vzrokih za odvzem prostosti in česa
ga dol žijo.
3. Vsakogar, ki mu je bila odvzeta prostost v skladu z določ bami t č. c 1. odstavka tega člena, je treba takoj privesti
pred sodnika ali drugo uradno osebo, ki na podlagi zakona izvr šuje sodno oblast; vsakdo ima pravico, da mu
sodijo v razumen roku ali ga izpustijo. Izpustitev na prostost je lahko pogojena z jamstvi, da bo priš el na sojenje.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/429
(1) II-66. člen Ustave.
(2) Tretji odstavek, II-112. člena Ustave.
4. Vsakdo, ki mu je bila odvzeta prostost ima pravico za četi postopek, v katerem bo sodi šče hitro odlo čilo o
zakonitosti odvzema prostosti in odredilo njegovo izpustitev, če je bil odvzem prostosti nezakonit.
5. Kdor je bil žrtev odvzema prostosti v nasprotju z dolo čili tega člena, ima izto žljivo pravico do od škodnine. “
Pravice, zapisane v členu 6 (1), je treba spoš tovati, zlasti kadar Evropski parlament in Sveta sprejemata
zakone in okvirne zakone na podro čju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah na podlagi III-
270., III-271. in III-273. člena Ustave, predvsem, da se dolo čijo najmanj še skupne dolo čbe o
kategorizaciji kr šitev in kazni ter nekateri vidiki procesnega prava.
Člen 7 (2)
Spoštovanje zasebnega in dru žinskega življenja
Vsakdo ima pravico do spo štovanja njegovega zasebnega in dru žinskega življenja, stanovanja in
komunikacij.
Pojasnilo
Pravice, zagotovljene s členom 7 (2) ustrezajo pravicam, zagotovljenim z 8. členom EKČ P. Zaradi upo števanja
tehnolo škega razvoja je bila beseda „dopisovanje “zamenjana z „komunikacijami “.
V skladu s tretjim odstavkom člena 52 (3) sta pomen in podro čje uporabe te pravice enaka kot v ustreznem členu EKČ P.
Zaradi tega so omejitve, ki se jih lahko legitimno uvede na to pravico, enake tistim, kot jih dovoljuje 8. člen EK ČP:
„1. Vsakdo ima pravico do spo štovanja svojega zasebnega in dru žinskega življenja, svojega doma in dopisovanja.
2. Javna oblast se ne sme vmeš avati v izvr ševanje te pravice, razen če je to dolo čeno z zakonom in nujno v
demokrati čni druž bi zaradi dr žavne varnosti, javne varnosti ali ekonomske blaginje dr žave, zato, da se prepre či
nered ali zloč in, da se zavaruje zdravje ali morala ali da se zavarujejo pravice in svobo ščine drugih ljudi. “C 310/430 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-66. člen Ustave.
(2) II-67. člen Ustave.
(3) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
Člen 8 (1)
Varstvo osebnih podatkov
1. Vsakdo ima pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nana šajo nanj.
2. Osebni podatki se morajo obdelovati po šteno, za dolo čene namene in na podlagi privolitve
prizadete osebe ali na drugi legitimni podlagi, dolo čeni z zakonom. Vsakdo ima pravico dostopa do
podatkov, zbranih o njem, in pravico zahtevati, da se ti podatki popravijo.
3. Spo štovanje teh pravil nadzira neodvisen organ.
Pojasnilo
Tačlen temelji na členu 286 Pogodbe o ES in Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu
posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23. 11. 1995, str. 31), kot
tudi na 8. členu EKČ P in na Konvenciji Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na
avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, ki so jo ratificirale vse dr žavečlanice.
Člen 286 Pogodbe ES je sedaj nadomestil I-51. člen Ustave. Prav tako je vklju čeno sklicevanje na
Uredbo ES št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih
podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8,
12.1.2002, str. 1). Zgoraj omenjeni direktiva in uredba vsebujeta pogoje in omejitve pri izvajanju
pravice do varovanja osebnih podatkov.
Člen 9 (2)
Pravica sklepanja zakonske zveze in pravica ustvarjanja dru žine
Pravica sklepanja zakonske zveze in pravica ustvarjanja dru žine sta zagotovljeni v skladu z
nacionalnimi zakoni, ki urejajo uresni čevanje teh pravic.
Pojasnilo
Tačlen temelji na 12. členu EKČ P, ki se glasi: „Moški in ženske, zreli za zakon, imajo pravico skleniti zakonsko zvezo in
ustanoviti druž ino v skladu z doma čimi zakoni, ki urejajo uveljavljanje te pravice. “Besedilo tega člena je bilo
posodobljeno tako, da vklju čuje primere, kjer nacionalna zakonodaja priznava ureditve, ki niso poroka za oblikovanje
družine. Ta člen niti ne prepoveduje niti ne zagotavlja statusa poroke zvezam med človekoma istega spola. Ta pravica je
torej podobna tisti, ki jo daje EK ČP, vendar pa je njeno podro čje uporabe lahko širše, kadar tako dolo ča nacionalna
zakonodaja.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/431
(1) II-68. člen Ustave.
(2) II-69. člen Ustave.
Člen 10 (1)
Svoboda misli, vesti in vere
1. Vsakdo ima pravico do svobode misli, vesti in vere. Ta pravica vklju čuje svobodo spreminjanja
vere ali prepri čanja ter svobodo izraž anja svoje vere ali svojega prepri čanja, posamezno ali skupaj z
drugimi, javno ali zasebno, pri bogoslu žju, pouku, obi čajih in obredih.
2. Pravica do ugovora vesti se priznava v skladu z nacionalnimi zakoni, ki urejajo uresni čevanje te
pravice.
Pojasnilo
Pravica, zagotovljena v prvem odstavku ustreza pravici, ki jo zagotavlja 9. člen EKČ P in ima, v skladu s tretjim
odstavkom člena 52 Listine (2), enak pomen in podro čje uporabe. Omejitve morajo v ta namen upo števati drugi
odstavek 9. člena EKČ P, ki se glasi: „Svoboda izpovedovanja vere ali prepri čanja se sme omejiti samo v primerih, ki jih
dolo ča zakon, in če je to nujno v demokrati čni druž bi zaradi javne varnosti, za za ščito javnega reda, zdravja ali morale
ali zaradi varstva pravic in svobo ščin drugih ljudi. “
Pravica, zagotovljena v drugem odstavku, ustreza nacionalnim ustavnim tradicijam in razvoju nacionalne zakonodaje na
tem podro čju.
Člen 11 (3)
Svoboda izra žanja in obvešč anja
1. Vsakdo ima pravico do svobodnega izra žanja. Ta pravica vklju čuje svobodo mnenja ter
sprejemanja in širjenja vesti ali idej brez vmeš avanja javnih organov in ne glede na dr žavne meje.
2. Spo štuje se svoboda in pluralnost medijev.
Pojasnilo
1. Člen 11 (3) ustreza 10. členu EKČ P, ki se glasi:
„1. Vsakdo ima pravico do svobodnega izra žanja. Ta pravica obsega svobodo mi šljenja ter sprejemanja in sporo čanja
obvestil in idej brez vme šavanja javne oblasti in ne glede na meje. Ta člen ne prepre čuje dr žavam, da zahtevajo
dovoljenje za delo radijskih, televizijskih in kinematografskih podjetij.C 310/432 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-69. člen Ustave.
(2) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
(3) II-71. člen Ustave.
2. Izvr ševanje teh svobo ščin vklju čuje tudi dol žnosti in odgovornosti in je zato lahko podvr ženo obli čnostim
pogojem, omejitvam ali kaznim, ki jih določ a zakon in ki so nujne v demokrati čni druž bi zaradi varnosti dr žave,
njene ozemeljske celovitosti, zaradi javne varnosti, prepre čevanja neredov ali zlo činov, za zavarovanje zdravja ali
morale, za zavarovanje ugleda ali pravic drugih ljudi, za prepre čitev razkritja zaupnih informacij ali za varovanje
avtoritete in nepristranskosti sodstva. “
V skladu s tretjim odstavkom člena 52 Listine (1) sta pomen in podro čje uporabe te pravice enaka tistima, ki ju
zagotavlja EK ČP. Zato omejitve, ki se jih lahko uvede, ne smejo presegati omejitev iz drugega odstavka 10. člena
Konvencije, ne glede na omejitve, ki jih zakonodaja o konkurenci v Uniji lahko nalaga dr žavam članicam glede uvedbe
dogovora o izdaji dovoljenj iz tretjega stavka prvega odstavka 10. člena EKČ P.
2. Drugi odstavek tega člena poudarja posledice prvega odstavka za svobodo medijev. Predvsem temelji na sodni
praksi Sodi šča o televiziji, zlasti na zadevi C-288/89 (sodba z dne 25. julija 1991 Stichting Collectieve
Antennevoorziening Gouda in drugi [1991] PSES I-4007) in na Protokolu o sistemu javne radiotelevizije v drž avah
članicah, ki je priloga Pogodbi ES in sedaj Ustavi, ter na Direktivi sveta 89/552/ES o usklajevanju nekaterih zakonov in
drugih predpisov dr žavčlanic o opravljanju dejavnosti raz širjanja televizijskih programov (UL L 298, 17.10.1989,
str. 23) (zlasti njeni sedemnajsti uvodni izjavi).
Člen 12 (2)
Svoboda zbiranja in zdru ževanja
1. Vsakdo ima pravico do mirnega zbiranja in svobodnega zdru ževanja na vseh ravneh, zlasti na
podro čju politi čnih, sindikalnih in dr žavljanskih zadev, kar vklju čuje pravico vsakogar, da skupaj z
drugimi zaradi za ščite svojih interesov ustanavlja sindikate in se vanje v članjuje.
2. Politič ne stranke na ravni Unije prispevajo k izraž anju politi čne volje dr žavljanov Unije.
Pojasnilo
1. Prvi odstavek tega člena ustreza 11. členu EK ČP, ki se glasi:
„1. Vsakdo ima pravico, da mirno zboruje in se svobodno zdru žuje, vklju čno s pravico, da ustanavlja sindikate in se
jim pridruž i, da bi zavaroval svoje interese.
2. Izvr ševanje teh pravic je mogo če omejiti samo z zakonom, če je to nujno v demokrati čni druž bi zaradi dr žavne ali
javne varnosti, za prepre čitev neredov ali zlo činov, za za ščito zdravja ali morale ali za zavarovanje pravic in
svobo ščin drugih ljudi. Ta člen ne prepre čuje, da bi pripadnikom oboro ženih sil, policije ali dr žavne uprave z
zakonom omejili izvr ševanje teh pravic. “16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/433
(1) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
(2) II-72. člen Ustave.
Pomen dolo čb prvega odstavka člena 12 Listine (1) je enak tistemu iz EK ČP, vendar pa je njihovo podro čje uporabe širše,
ker veljajo na vseh ravneh, vklju čno na evropski ravni. V skladu s tretjim odstavkom člena 52 Listine (2), omejitve te
pravice ne smejo presegati tistih, ki veljajo za upravi čene v po drugem odstavku 11. člena EKČ P.
2. Ta pravica prav tako temelji na členu 11 Listine Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah
delavcev.
3. Drugi odstavek tega člena ustreza četrtemu odstavku I-46 člena.
Člen 13 (3)
Svoboda umetnosti in znanosti
Umetnostno ustvarjanje in znanstveno raziskovanje sta svobodni. Spoš tuje se akademska svoboda.
Pojasnilo
Ta pravica je izvedena predvsem iz pravice do svobode misli in izra žanja. Izvaja se ob upo števanju člena 1 (4) in je lahko
predmet omejitev iz 10. člena EK ČP.
Člen 14 (5)
Pravica do izobra ževanja
1. Vsakdo ima pravico do izobra ževanja in dostopa do poklicnega in nadaljnjega usposabljanja.
2. Ta pravica vklju čuje mo žnost brezpla čnega obveznega šolanja.
3. Svoboda ustanavljanja izobra ževalnih zavodov ob spoš tovanju demokrati čnih na čel in pravica
staršev, da svojim otrokom zagotovijo izobra ževanje in pouk v skladu s svojim verskim,
svetovnonazorskimi in pedago škimi prepri čanji se spoš tujeta v skladu z nacionalnimi zakoni, ki
urejajo njuno uresni čevanje.
Pojasnilo
1. Ta člen temelji na skupnih ustavnih tradicijah dr žavčlanic in na 2. členu Protokola k EK ČP, ki se glasi:
„Nikomur ne sme biti odvzeta pravica do izobra ževanja. Pri izvajanju funkcij, ki so v zvezi z vzgojo in
izobra ževanjem, mora dr žava spo štovati pravico star šev, da zagotovijo svojim otrokom takš no vzgojo in
izobra ževanje, ki sta v skladu z njihovim lastnim verskim in filozofskim prepri čanjem. “C 310/434 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-72. člen Ustave.
(2) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
(3) II-73. člen Ustave.
(4) II-61. člen Ustave.
(5) II-74. člen Ustave.
Zdelo se je smiselno ta člen raz širiti na dostop do poklicnega in nadaljnjega usposabljanja (glej to čko 14 Listine
Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev in člen 10 Socialne listine) in dodati na čelo brezpla čnega
obveznega šolanja. Besedilo slednjega pomeni zgolj, da ima pri obveznem šolanju vsak otrok mo žnost obiskovanja
ustanove, ki ponuja brezpla čno izobra ževanje. To ne zahteva, da so vse ustanove, ki ponujajo izobra ževanje ali
poklicno in nadaljnje izobra ževanje, zlasti zasebne, brezpla čne. Prav tako ne izklju čuje, da je treba nekatere
posebne oblike izobra ževanja plač evati, čed ržave sprejmejo ukrepe, ki zagotavljajo finan čno nadomestilo. V meri,
v kakr šni Listina velja za Unijo, to pomeni, da mora Unija pri svojih politikah usposabljanja spo štovati brezpla čno
obvezno šolanje, vendar to seveda ne vzpostavlja novih pristojnosti. Glede pravice star šev jo je treba razlagati v
povezavi z dolo čbami člena 24 (1).
2. Pravica ustanavljanja javnih ali zasebnih izobra ževalnih ustanov je zagotovljena kot eden od vidikov pravice do
gospodarske pobude, vendar je omejena s spo štovanjem demokrati čnih na čel in se jo izvaja v skladu z ureditvami,
ki jih dolo ča nacionalna zakonodaja.
Člen 15 (2)
Svoboda izbire poklica in pravica do dela
1. Vsakdo ima pravico do dela in do opravljanja svobodno izbranega ali sprejetega poklica.
2. Vsakemu dr žavljanu Unije je v kateri koli dr žavičlanici zagotovljena svoboda iskanja zaposlitve,
dela, ustanavljanja in opravljanja storitev.3. Dr žavljani tretjih dr žav, ki smejo delati na ozemlju dr žavčlanic, imajo pravico do enakih
delovnih pogojev dr žavljani Unije.
Pojasnilo
Pravico do izbire poklica, kot je zagotovljena v prvem odstavku člena 15 (2), priznava sodna praksa Sodi šča (glej med
drugim sodbo z dne 14. maja 1974, zadeva 4/73 Nold, 1974, PSES 491, odstavki 12 do 14 obrazlo žitve, sodba z dne
13. decembra 1979, zadeva 44/79 Hauer, 1979, PSES 3727, sodba z dne 8. oktobra 1986, zadeva 234/85 Keller, 1986,
PSES 2897, odstavek 8 obrazlo žitve).
Ta odstavek se prav tako sklicuje na drugi odstavek člena 1 Evropske socialne listine, ki je bila podpisana 18. oktobra
1961 in so jo ratificirale vse dr žavečlanice, ter na to čko 4 Listine Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev z
dne 9. decembra 1989. Izraz „delovni pogoji “je treba razumeti v smislu III-213. člena Ustave.
Drugi odstavek obravnava tri pravice, ki jih zagotavljajo I-4., III-133., III-137. in III-144. členi Ustave, to so pravica do
prostega gibanja delavcev, pravica do ustanavljanja in pravica opravljanja storitev.
Tretji odstavek temelji na četrti alinei člena 137(3) PES, ki jo je sedaj nadomestila to čka g prvega odstavka III-
210. člena, ter na členu 19(4) Evropske socialne listine, ki je bila podpisana 18. oktobra 1961 in so jo ratificirale vse16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/435
(1) II-84. člen Ustave.
(2) II-75. člen Ustave.
države članice. Drugi odstavek člena 52 Listine se zato uporablja. Vpra šanje nova čenja mornarjev z dr žavljanstvom
tretjih dr žav za člane posadk plovil pod zastavo dr žavečlanice Unije ureja zakonodaja Unije ter nacionalna zakonodaja
in praksa.
Člen 16 (1)
Svoboda gospodarske pobude
Svoboda gospodarske pobude je priznana v skladu s pravom Unije in nacionalnimi zakonodajami in
običaji.
Pojasnilo
Tačlen temelji na sodni praksi Sodišč a, ki je priznalo pravico do izvajanja gospodarske ali trgovske dejavnosti (glej med
drugim sodbi z dne 14. maja 1974, zadeva 4/73 Nold, 1974, PSES 491, odstavek 14 obrazlo žitve, in z dne 27. septembra
1979, zadeva 230-78 SPA Eridiana in drugi, 1979, PSES 2749, odstavka 20 in 31 obrazlo žitve) in pravico do sklepanja
pogodb (glej med drugim sodbo Sukkerfabriken Nykøbing, zadeva 151/78, 1979, PSES 1, odstavek 19 obrazlo žitve, in
sodbo z dne 5. oktobra 1999, C-240/97 Španija proti Komisiji, 1999, PSES I-6571, odstavek 99 obrazlo žitve), ter na
drugem odstavku I-3. člena, ki priznava svobodno konkurenco. Seveda se to pravico izvaja ob spo štovanju zakonodaje
Unije in nacionalne zakonodaje. Lahko je predmet omejitev, predvidenih v prvem odstavku člena 52 Listine (2).
Člen 17 (3)
Lastninska pravica
1. Vsakdo ima pravico imeti posest nad svojo zakonito pridobljeno lastnino, jo uporabljati, z njo
razpolagati in jo zapustiti z oporoko. Lastnina se nikomur ne sme odvzeti, razen v javno korist ter v
primerih in pod pogoji, ki jih dolo ča zakon, vendar le proti pravi čni in pravoč asni od škodnini za
njeno izgubo. U živanje lastnine se lahko uredi z zakonom, kolikor je to potrebno zaradi splo šnega
interesa.
2. Zagotovljeno je varstvo intelektualne lastnine.
Pojasnilo
Tačlen temelji na 1. členu Protokola k EK ČP:
„Vsaka fizi čna ali pravna oseba ima pravico do spo štovanja svojega premo ženja. Nikomur ne sme biti lastnina odvzeta,
razen če je to v javnem interesu v skladu s pogoji, ki jih določ a zakon, in ob spo štovanju sploš nih na čel mednarodnega
prava.
Ta dolo čba pa nikakor ne omejuje pravice dr žav, da uveljavijo zakone, za katere menijo, da so potrebni za nadzor nad
uporabo premo ženja v skladu s splo šnim interesom ali za zagotovitev plač ila davkov, drugih prispevkov ali denarnih
kazni. “C 310/436 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-76. člen Ustave.
(2) Prvi odstavek II-112. člena Ustave.
(3) II-77. člen Ustave.
To je temeljna pravica, skupna vsem nacionalnim ustavam. Sodi šče jo je v svoji sodni praksi ve čkrat priznalo, najprej v
sodbi Hauer (13. decembra 1979, PSES [1979] 3727). Besedilo je bilo posodobljeno, vendar sta, v skladu s tretjim
odstavkom člena 52 Listine (1), pomen in podro čje uporabe enaka tistima iz pravice, ki jo zagotavlja EK ČP in omejitve
ne smejo presegati tistih, ki so predvidene tam.
Varovanje intelektualne lastnine, ki je en vidik lastninske pravice, je zaradi vedno ve čjega pomena in zaradi sekundarne
zakonodaje Unije posebej omenjeno v drugem odstavku. Intelektualna lastnina ne vklju čuje zgolj literarne in
umetnostne lastnine, temve čmed drugim tudi patentne pravice, pravice blagovne znamke in povezane pravice.
Zagotovila iz prvega odstavka se smiselno uporabljajo za intelektualno lastnino.
Člen 18 (2)
Pravica azila
Ob upo števanju pravil Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in Protokola z dne 31. januarja
1967 o statusu beguncev in v skladu z Ustavo je priznana pravica azila.
Pojasnilo
Besedilo člena temelji na členu 63 PES, ki ga je sedaj nadomestil III-266. člen, ki Uniji nalaga, da spo štuje Ženevsko
konvencijo o beguncih. Primerno je sklicevati se na protokol o Zdru ženem kraljestvu in Irski, ki je prilo žen Ustavi in o
Danski, da se dolo či, v kolik šnem obsegu te dr žavečlanice izvajajo zakonodajo Unije na tem podro čju in v kolik šnem
obsegu ta člen velja zanje. Ta člen je usklajen s Protokolom o azilu, ki je prilo žen Ustavi.
Člen 19 (3)
Varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izro čitve
1. Kolektivni izgoni so prepovedani.
2. Nikogar se ne sme odstraniti, izgnati ali izro čiti dr žavi, v kateri obstaja zanj resna nevarnost, da
bo podvr žen smrtni kazni, mučenju ali drugemu ne člove škemu ali poniž ujočemu ravnanju ali
kaznovanju.
Pojasnilo
Prvi odstavek tega člena ima enak pomen in podro čje uporabe kot 4. člen Protokola št. 4 k EKČ P glede kolektivnega
izgona. Njegov namen je zagotoviti, da je vsaka odlo čitev utemeljena na posebni obravnavi in da z enim ukrepom ni
mogo če izgnati vseh oseb, ki imajo dr žavljanstvo posamezne dr žave (glej tudi člen 13 Pakta o dr žavljanskih in politi čnih
pravicah).
Drugi odstavek vklju čuje ustrezno sodno prakso Evropskega sodi ščaz a človekove pravice glede 3. člena EKČ P (glej
Ahmed proti Avstriji, sodba z dne 17. decembra 1996, [1996] PSES VI-2206 in Soering, sodba z dne 7. julija 1989).16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/437
(1) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
(2) II-78. člen Ustave.
(3) II-79. člen Ustave.
NASLOV III
ENAKOST
Člen 20 (1)
Enakost pred zakonom
Pred zakonom so vsi enaki.
Pojasnilo
Tačlen ustreza sploš nemu pravnemu na čelu, ki je vklju čen v vse evropske ustave in ga je tudi Sodišč e priznalo kot
osnovno na čelo prava Skupnosti (sodba z dne 13. novembra 1984, zadeva 283/83 Racke, [1984] PSES 3791, sodba z
dne 17. aprila 1997, zadeva 15/95 EARL, [1997] PSES I-1961 in sodba z dne 13. aprila 2000, zadeva 292/97 Karlsson,
[2000] PSES 2737).
Člen 21 (2)
Prepoved diskriminacije
1. Prepovedana je vsakr šna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve ko že, etni čnega ali
socialnega porekla, genetskih zna čilnosti, jezika, vere ali prepri čanja, politi čnega ali drugega mnenja,
pripadnosti narodnostni manj šini, premo ženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.
2. Na podro čju uporabe Ustave in ne glede na njene posebne dolo čbe je prepovedana vsakr šna
diskriminacija na podlagi dr žavljanstva.
Pojasnilo
Prvi odstavek glede genetske dedi ščine izhaja iz člena 13 Pogodbe ES, ki ga je sedaj nadomestil III-124. člen, 14. člena
EKČPi n1 1 . člena Konvencije o človekovih pravicah v zvezi z biomedicino. Če ustreza 14. členu EKČ P, se uporablja v
skladu s slednjim.
Med prvim odstavkom in III-124. členom ni neskladja ali nezdru žljivosti, saj ima slednji drugo podro čje uporabe in
namen: III-124. člen Uniji dodeljuje pristojnost, da sprejema zakonodajne akte, vklju čno z usklajevanjem zakonov in
drugih predpisov dr žavčlanic za boj proti nekaterim oblikam diskriminacije, ki so iz črpno na štete v tem členu. Taka
zakonodaja lahko vklju čuje dejavnosti organov dr žavčlanic (kot tudi odnose med posamezniki) na vseh podro čjih v
okviru pristojnosti Unije. V nasprotju s tem pa dolo čbe prvega odstavka člena 21 (2) ne vzpostavljajo nobenih pooblastil
za uzakonitev protidiskriminacijskih zakonov na tem podro čju delovanja dr žavčlanic ali posameznikov, niti ne
dolo čajo splo šne prepovedi diskriminacije na tako širokih podro čjih. Namesto tega se nana šajo zgolj na diskriminacijo s
strani samih institucij in teles Unije, kadar izvajajo pristojnosti, dodeljene po drugih členih I. in III. dela Ustave, in sC 310/438 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-80. člen Ustave.
(2) II-81. člen Ustave.
strani dr žavčlanic, ko izvajajo zakonodajo Unije. Prvi odstavek torej ne spreminja obsega pristojnosti iz III-124. člena
niti ne razlage tega člena.
Drugi odstavek ustreza drugemu odstavku I-4. člena in ga je treba uporabljati ob upo števanju tega člena.
Člen 22 (1)
Kulturna, verska in jezikovna raznolikost
Unija spoš tuje kulturno, versko in jezikovno raznolikost.
Pojasnilo
Tačlen temelji na členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in na členu 151(1) in (4) Pogodbe o ES, ki sta ju sedaj nadomestila
prvi in četrti odstavek III-280. člena, ki se nana šata na kulturo. Spo štovanje kulturne in jezikovne raznolikosti je sedaj
zapisano tudi tretjem odstavku I-3. člena Ustave. Ta člen se prav tako zgleduje po izjavi št. 11 sklepne listine
Amsterdamske pogodbe o statusu cerkva in nekonfesionalnih organizacij, ki je sedaj prevzeta v I-52. člen Ustave.
Člen 23 (2)
Enakost med in ženskami in moš kimi
Enakost med ženskami in mo škimi se mora zagotoviti na vseh podro čjih, vklju čno z zaposlovanjem,
delom in pla čilom za delo.
Načelo enakosti ne prepre čuje ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifi čnih ugodnostih v korist
nezadostno zastopanega spola.
PojasniloPrvi odstavek temelji na členih 2 in 3(2) Pogodbe ES, ki sta ju sedaj nadomestila I-3. in III-116. člen Ustave, ki Uniji
zastavljata cilj spodbujati enakost med ženskami in mo škimi, ter na členu 141(1) Pogodbe ES, ki ga je sedaj nadomestil
prvi odstavek III-214. člena. Izhaja iz člena 20 Evropske socialne listine (spremenjene) z dne 3. maja 1996 in iz to čke 16
iz Listine Skupnosti o pravicah delavcev.
Prav tako temelji na členu 141(3) Pogodbe ES, ki ga je sedaj nadomestil tretji odstavek III-214. člena, in na členu 2(4)
Direktive Sveta 76/207/EGS o izvr ševanju na čela enakega obravnavanja mo ških in žensk v zvezi z dostopom do
zaposlitve, poklicnega izobra ževanja in napredovanja ter delovnih pogojev (UL L 39, 14.2.1976, str. 40).
Drugi odstavek na kratko povzema četrti odstavek III-214. člena, ki dolo ča, da na čelo enakega obravnavanja ne
prepre čuje ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifi čnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olaj ša16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/439
(1) II-82. člen Ustave.
(2) II-83. člen Ustave.
opravljanje poklicne dejavnosti ali prepre či ali izravna neugoden polo žaj v poklicni karieri. V skladu z drugim
odstavkom člena 52 Listine (1) ta odstavek ne spreminja četrtega odstavka III-214. člena.
Člen 24 (2)
Pravice otroka
1. Otroci imajo pravico do potrebnega varstva in skrbi za zagotovitev njihove dobrobiti. Svoje
mnenje lahko svobodno izraž ajo. Njihovo mnenje se upo števa v stvareh, ki jih zadevajo, v skladu z
njihovo starostjo in zrelostjo.
2. Pri vseh ukrepih javnih organov ali zasebnih ustanov, ki se nana šajo na otroke, se morajo
upoštevati predvsem koristi otroka.
3. Vsak otrok ima pravico do rednih osebnih odnosov in neposrednih stikov z obema star šema, če
to ni v nasprotju z njegovimi koristmi.
Pojasnilo
Tačlen temelji na newyor ški Konvenciji o otrokovih pravicah, ki je bila podpisana 20. novembra 1989 in so jo
ratificirale vse dr žavečlanice, zlasti na 3., 9., 12. in 13. členu te konvencije.
Tretji odstavek upo števa dejstvo, da zakonodaja Unije o civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, katere pristojnosti
izhajajo iz III-269. člena, lahko kot del oblikovanja obmo čja svobode, varnosti in pravice vklju čuje tudi pravico do
obiska, s katero se zagotovi, da lahko otrok redno vzdr žuje osebni in neposredni stik z obema star šema.
Člen 25 (3)
Pravice starej ših
Unija priznava in spoš tuje pravico starej ših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v
družbenem in kulturnem življenju.
PojasniloTačlen izhaja iz člena 23 Evropske socialne listine (spremenjene) in iz členov 24 in 25 Listine Skupnosti o temeljnih
socialnih pravicah delavcev. Seveda sodelovanje v dru žbenem in kulturnem življenju vklju čuje tudi sodelovanje v
politi čnem življenju.C 310/440 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) Drugi odstavek II-112. člena Ustave.
(2) II-84. člen Ustave.
(3) II-85. člen Ustave.
Člen 26 (1)
Vklju čenost invalidov
Unija priznava in spoš tuje pravico invalidov do ukrepov za zagotavljanje njihove samostojnosti,
socialne in poklicne vklju čenosti ter sodelovanja v življenju skupnosti.
Pojasnilo
Načelo tega člena temelji na členu 15 Evropske socialne listine in izhaja tudi iz to čke 26 Listine Skupnosti o temeljnih
socialnih pravicah delavcev.
NASLOV IV
SOLIDARNOST
Člen 27 (2)
Pravica delavcev do obveščenosti in posvetovanja v podjetju
Delavcem ali njihovim predstavnikom se morajo na ustreznih ravneh pravo časno zagotoviti
informacije in mo žnost posvetovanja v primerih in pod pogoji, dolo čenimi s pravom Unije ter
nacionalnimi zakonodajami in obi čaji.
PojasniloTačlen se pojavi v Evropski socialni listini (spremenjeni) ( člen 21) in v Listini Skupnosti o pravicah delavcev (to čki 17 in
18). Velja ob pogojih, kot jih dolo ča pravo Unije in nacionalne zakonodaje. Sklicevanje na ustrezne ravni se nanaš an a
ravni, kot jih dolo ča pravo Unije ali nacionalne zakonodaje in prakse, ki lahko vklju čujejo evropsko raven, kadar tako
dolo ča zakonodaja Unije. To podro čje v veliki meri ureja pravni red Unije: III-211. in III-212. člen Ustave ter direktive
94/45/ES (evropski sveti delavcev), 98/59/ES (kolektivni odpusti), 2001/23/ES (prenos podjetij) in 2002/14/ES (splo šni
okvir za obve ščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti).
Člen 28 (3)
Pravica do kolektivnih pogajanj in ukrepov
Delavci in delodajalci ali njihove organizacije imajo v skladu s pravom Unije in nacionalnimi
zakonodajami in obi čaji pravico pogajati se in sklepati kolektivne pogodbe na ustreznih ravneh, v
primeru nasprotja interesov pa do kolektivnih ukrepov za obrambo svojih interesov, vklju čno s
stavko.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/441
(1) II-86. člen Ustave.
(2) II-87. člen Ustave.
(3) II-88. člen Ustave.
Pojasnilo
Tačlen temelji na členu 6 Evropske socialne listine in na Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev (to čki
12 in 14). Pravico do kolektivnih ukrepov je Evropsko sodi ščez a človekove pravice priznalo kot enega izmed elementov
pravic sindikatov, ki jih določ a1 1 . člen EKČ P. Glede ustreznih ravni, na katerih lahko potekajo kolektivna pogajanja, glej
razlago zgoraj navedenega člena. Nač ine in omejitve izvajanja kolektivnih ukrepov, vklju čno s stavko, dolo čajo
nacionalne zakonodaje in prakse, vklju čno z vpra šanjem, ali se lahko hkrati izvaja v ve čdržavah članicah.
Člen 29 (1)
Pravica dostopa do služ b za posredovanje zaposlitev
Vsakdo ima pravico brezpla čnega dostopa do slu žb za posredovanje zaposlitev.
PojasniloTačlen temelji na členu 1(3) Evropske socialne listine in na to čki 13 Listine Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah
delavcev.
Člen 30 (2)
Varstvo v primeru neupravi čene odpustitve
Vsak delavec ima pravico do varstva pred neupravi čeno odpustitvijo v skladu s pravom Unije ter
nacionalnimi zakonodajami in obi čaji.
PojasniloTačlen izhaja iz člena 24 Socialne listine (spremenjene). Glej tudi Direktivo 2001/23/ES v zvezi z ohranjanjem pravic
delavcev v primeru prenosa podjetij (UL L 82, 22.3.2001, str. 16) in Direktivo 80/987/EGS o varstvu delavcev v primeru
plačilne nesposobnosti njihovega delodajalca (UL L 283, 28.10.1980, str. 23).
Člen 31 (3)
Pošteni in pravi čni delovni pogoji
1. Vsak delavec ima pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev ter delovnih pogojev, ki
spoštujejo njegovo dostojanstvo.
2. Vsak delavec ima pravico do omejenega delovnega časa, dnevnega in tedenskega po čitka ter
plačanega letnega dopusta.C 310/442 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-89. člen Ustave.
(2) II-90. člen Ustave.
(3) II-91. člen Ustave.
Pojasnilo
1. Prvi odstavek tega člena temelji na Direktivi 89/391/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izbolj šav varnosti in
zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 13). Izhaja tudi iz člena 3 Socialne listine in to čke 19 iz Listine
Skupnosti o pravicah delavcev ter, glede dostojanstva pri delu, iz člena 26 Socialne listine (spremenjene). Izraz „delovni
pogoji “je treba razumeti v smislu III-213. člena.
2. Drugi odstavek temelji na Direktivi 93/104/ES o določ enih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 307,
13.12.1993, str. 18) in členu 2 Evropske socialne listine in na to čki 8 Listine Skupnosti o pravicah delavcev.
Člen 32 (1)
Prepoved dela otrok in varstvo mladih pri delu
Delo otrok je prepovedano. Ne glede na pravila, ki so za mlade ugodnej ša, in razen v primerih
omejenih izjem najni žja starost za zaposlitev ne sme biti ni žja od starosti za dokon čanje obveznega
šolanja.
Zaposlenim mladim je treba zagotoviti delovne pogoje, primerne njihovi starosti, in jih za ščititi pred
gospodarskim izkori ščanjem in kakr šnim koli delom, ki bi lahko škodovalo njihovi varnosti, zdravju
ali telesnemu, du ševnemu, moralnemu ali socialnemu razvoju ali ki bi lahko ogrozilo njihovo vzgojo.
Pojasnilo
Tačlen temelji na Direktivi 94/33/ES o varstvu mladih ljudi pri delu (UL L 216, 20.8.1994, str. 12), členu 7 Evropske
socialne listine in na to čkah 20 do 23 Listine Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev.
Člen 33 (2)
Družinsko in poklicno življenje
1. Dru žina u živa pravno, ekonomsko in socialno varstvo.
2. Za uskladitev dru žinskega in poklicnega življenja ima vsakdo pravico do varstva pred
odpustitvijo zaradi materinstva ter pravico do plačanega porodni škega in star ševskega dopusta ob
rojstvu ali posvojitvi otroka.
Pojasnilo
Prvi odstavek člena 33 (2) temelji na členu 16 Evropske Socialne listine.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/443
(1) II-92. člen Ustave.
(2) II-93. člen Ustave.
Drugi odstavek izhaja iz Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izbolj šav na podro čju varnosti in
zdravja pri delu nose čih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo in Direktive 96/34/ES o okvirnem
sporazumu o star ševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC. Temelji tudi na členu 8 (za ščita
materinstva) Evropske socialne listine in izhaja iz člena 27 (pravica delavcev z druž inskimi obveznostmi do enakih
možnosti in enakega obravnavanja) Socialne listine (spremenjene). „Materinstvo“ je obdobje od spo četja do prenehanja
dojenja.
Člen 34 (1)
Socialna varnost in socialna pomo č
1. Unija priznava in spoš tuje pravico dostopa do dajatev socialne varnosti in socialnih slu žb, ki
nudijo varstvo v primerih, kot so materinstvo, bolezen, nesre če pri delu, odvisnost ali starost ter v
primeru izgube zaposlitve v skladu s pravili, ki jih dolo čajo pravo Unije ter nacionalne zakonodaje in
običaji.
2. Vsakdo, ki v Uniji zakonito prebiva in zakonito spreminja prebivali šče, ima pravico do dajatev
socialne varnosti in socialnih ugodnosti v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in
običaji.
3. V boju proti socialni izklju čenosti in revšč ini Unija priznava in spo štuje pravico do socialne
pomo či in pomo či pri pridobitvi stanovanj, ki naj zagotovita dostojno življenje za vse, ki nimajo
zadostnih sredstev, v skladu s pravili, ki jih dolo čajo pravo Unije ter nacionalne zakonodaje in obi čaji.
Pojasnilo
Načelo iz prvega odstavka člena 34 (1) temelji na členih 137 in 140 Pogodbe ES, ki se sedaj nadomestita s III-210. in III-
213. členom, ter na členu 12 Evropske socialne listine in členu 10 Listine Skupnosti o pravicah delavcev. Unija ga mora
spoštovati pri izvajanju pristojnosti, ki so ji dodeljene s III-210. in III-213. členom. Sklicevanje na storitve socialnega
skrbstva se nana ša na primere, v katerih so bile tak šne storitve vzpostavljene z namenom zagotoviti določ ene prednosti,
vendar to ne pomeni, da je treba takš ne storitve uvesti, če ne obstajajo. „Materinstvo“ je treba razumeti enako kot v
prejšnjem členu.
Drugi odstavek temelji na členih 12(4) in 13(4) Evropske socialne listine in to čki 2 Listine Skupnosti o temeljnih
socialnih pravicah delavcev ter odraž a pravila, ki izhajajo iz Uredbe št. 1408/71 in Uredbe št. 1612/68.
Tretji odstavek izhaja iz člena 13 Evropske socialne listine in členov 30 in 31 Socialne listine (spremenjene) ter to čke 10
Listine Skupnosti. Unija ga mora spo štovati v okviru politik, ki temeljijo na III-210. členu.C 310/444 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-94. člen Ustave.
Člen 35 (1)
Varovanje zdravja
Vsakdo ima pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravni ške oskrbe v skladu s
pogoji, ki jih dolo čajo nacionalne zakonodaje in obi čaji. Pri opredeljevanju izvajanju vseh politik in
dejavnosti Unije se zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi.
Pojasnilo
Načela iz tega člena temeljijo na členu 152 Pogodbe ES, ki se sedaj nadomesti s III-278. členom Ustave, ter na členih 11
in 13 Evropske socialne listine. Drugi stavek člena ustreza prvemu odstavku III-278. člena.
Člen 36 (2)
Dostop do služ b splo šnega gospodarskega pomena
Unija priznava in spo štuje dostop do storitev splo šnega gospodarskega pomena, ki je v skladu z
Ustavo dolo čen v nacionalnih zakonodajah in obi čajih, s čimer pospe šuje socialno in teritorialno
povezanost Unije.
Pojasnilo
Tačlen je v celoti usklajen s III-122. členom in ne uvaja nove pravice. Dolo čal en a čelo, v skladu s katerim Unija spo štuje
dostop do služ b sploš nega gospodarskega pomena, kakor predvidevajo nacionalne dolo čbe,če so navedene dolo čbe
združ ljive s pravom Unije.
Člen 37 (3)
Varstvo okolja
V politike Unije je treba vklju čevati visoko raven varstva in izbolj šanje kakovosti okolja, ki se
zagotavljata v skladu z na čelom trajnostnega razvoja.
Pojasnilo
Načela iz tega člena so nastala na podlagi členov 2, 6 in 174 Pogodbe ES, ki se sedaj nadomestijo s tretjim odstavkom I-
3.člena, III-119. in III-233. členom.
Izhaja tudi iz dolo čb nekaterih nacionalnih ustav.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/445
(1) II-95. člen Ustave.
(2) II-96. člen Ustave.
(3) II-97. člen Ustave.
Člen 38 (1)
Varstvo potro šnikov
Politike Unije zagotavljajo visoko raven varstva potro šnikov.
Pojasnilo
Načela iz tega člena so nastala na podlagi člena 153 Pogodbe ES, ki se sedaj nadomesti s III-235. členom Ustave.
NASLOV V
PRAVICE DR ŽAVLJANOV
Člen 39 (2)
Pravica voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament
1. Vsak dr žavljan Unije ima pravico, da v dr žavičlanici, v kateri prebiva, pod enakimi pogoji kakor
državljani te dr žave voli in je voljen na volitvah v Evropski parlament.
2. Člani Evropskega parlamenta se volijo s splo šnim, neposrednim, svobodnim in tajnim
glasovanjem.
Pojasnilo
Člen 39 (2) se v skladu z drugim odstavkom člena 52 Listine (3) uporablja pod pogoji, dolo čenimi v I. in II. delu Ustave.
Prvi odstavek člena 39 (2) ustreza pravici, zagotovljeni z drugim odstavkom I-10. člena Ustave (prim. tudi pravno
podlago v III-126. členu za sprejetje podrobne ureditve za uresni čevanje navedene pravice), drugi odstavek člena 39 pa
ustreza I-20. členu Ustave. Drugi odstavek člena 39 (2) povzema osnovna na čela volilnega sistema v demokrati čni
državi.
Člen 40 (4)
Pravica voliti in biti voljen na ob činskih volitvah
Vsak dr žavljan Unije ima pravico, da v dr žavičlanici, v kateri prebiva, pod enakimi pogoji kakor
državljani te dr žave voli in je voljen na ob činskih volitvah.C 310/446 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-98. člen Ustave.
(2) II-99. člen Ustave.
(3) Drugi odstavek II-112. člena Ustave.
(4) II-100. člen Ustave.
Pojasnilo
Tačlen ustreza pravici iz drugega odstavka I-10. člena Ustave. (prim. tudi pravno podlago v III-126. členu za sprejetje
podrobne ureditve za uresni čevanje navedene pravice). V skladu z drugim odstavkom člena) 52 Listine (1) se uporablja
pod pogoji, dolo čenimi v omenjenih členih I. in III. dela Ustave.
Člen 41 (2)
Pravica do dobrega upravljanja
1. Vsakdo ima pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo
nepristransko, pravi čno in v razumnem roku.
2. Ta pravica vklju čuje predvsem:
a) pravico vsake osebe, da se izjasni pred sprejetjem kakr šnega koli posami čnega ukrepa, ki jo
prizadene;
b) pravico dostopa vsake osebe do svojega spisa, ob spoš tovanju legitimnih interesov zaupnosti ter
poklicne in poslovne tajnosti;
c) obveznost uprave, da svoje odlo čitve obrazlo ži.
3. Vsakdo ima pravico, da mu Unija v skladu s splo šnimi na čeli, ki so skupna pravnim ureditvam
državčlanic, nadomesti kakr šno koli škodo, ki so jo povzro čile institucije ali njeni uslu žbenci pri
opravljanju svojih dol žnosti.
4. Vsakdo se lahko na institucije Unije obrne v enem od jezikov Ustave in mora prejeti odgovor vistem jeziku.
Pojasnilo
Člen 41 (2) temelji na obstoju Unije kot skupnosti, ki upo števa na čela pravne dr žave, katere zna čilnosti so se razvile v
okviru sodne prakse, ki je med drugim utemeljila dobro upravljanje kot splo šno pravno na čelo (glej med drugim sodbo
Sodišč a z dne 31. marca 1992 v zadevi C-255/90 P, Burban [1992] PSES I-2253, in sodbe Sodi šča prve stopnje z dne
18. septembra 1995 v zadevi T-167/94 Nölle [1995] PSES II-2589, in z dne 9. julija 1999 v zadevi T-231/97 New
Europe Consulting in drugi [1999] PSES II-2403). Besedilo navedene pravice v prvih dveh odstavkih izhaja iz sodne
prakse (sodba Sodišč a z dne 15. oktobra 1987 v zadevi 222/86 Heylens [1987] PSES 4097, odstavek 15 obrazlo žitve,
sodba z dne 18. oktobra 1989 v zadevi 374/87 Orkem [1989] PSES 3283, sodba z dne 21. novembra 1991 v zadevi C-
269/90 TU München [1991] PSES I-5469, in sodbe Sodi šča prve stopnje z dne 6. decembra 1994 v zadevi T-450/93
Lisrestal [1994] PSES II-1177, z dne 18. septembra 1995 v zadevi T-167/94 Nölle [1995] PSES II-258) in besedilo gledeobveznosti navedbe razlogov izhaja iz člena 253 Pogodbe ES, ki se sedaj nadomesti z drugim odstavkom I-38. člena
Ustave (prim. tudi pravno podlago v III-398. členu za sprejetje zakonodajnih aktov za odprto, u činkovito in neodvisno
evropsko upravo).16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/447
(1) Drugi odstavek II-112. člena Ustave.
(2) II-101. člen Ustave.
Tretji odstavek povzema pravico, ki je sedaj zagotovljena s III-431. členom Ustave. Četrti odstavek povzema pravico, ki
je sedaj zagotovljena s to čko d) drugega odstavka II-10. člena in III-129. členom Ustave. V skladu z drugim odstavkom
člena 52 Listine (1) je treba navedene pravice uporabljati pod pogoji in v mejah, določ enih s III. delom Ustave.
Pravica do uč inkovitega pravnega sredstva, ki je pomemben vidik tega vpra šanja, je zagotovljena s členom47 Listine (2).
Člen 42 (3)
Pravica dostopa do dokumentov
Vsak dr žavljan Unije in vsaka fizič na ali pravna oseba s prebivali ščem ali statutarnim sede žem v eni
od dr žavčlanic ima pravico dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije ne
glede na nosilec dokumenta.
Pojasnilo
Pravica, zagotovljena s tem členom, je bila povzeta iz člena 255 Pogodbe ES, na podlagi katerega je bila naknadno
sprejeta Uredba 1049/2001. Evropska konvencija je to pravico raz širila na dokumente institucij, organov in agencij v
sploš nem, ne glede na njihovo obliko (glej tretji odstavek I-50. člena Ustave). V skladu z drugim odstavkom člena 52
Listine (1) se pravica dostopa do dokumentov uresni čuje pod pogoji in omejitvami, iz tretjega odstavka I-50. člena in III-
399. člena.
Člen 43 (4)
Evropski varuh človekovih pravic
Vsak dr žavljan Unije in vsaka fizič na ali pravna oseba s prebivali ščem ali statutarnim sede žem v eni
od dr žavčlanic ima pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti
pri delovanju institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen glede Sodi šča Evropske unije pri
opravljanju njegove sodne funkcije.
Pojasnilo
Pravica, zagotovljena s tem členom, je pravica, zagotovljena s I-10. členom in III-335. členom Ustave. V skladu z drugim
odstavkom člena 52 Listine (1) se uporablja pod pogoji iz teh dveh členov.C 310/448 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) Drugi odstavek II-112. člena Ustave.
(2) II-107. člen Ustave.
(3) II-102. člen Ustave.
(4) II-103. člen Ustave.
Člen 44 (1)
Pravica do peticije
Vsak dr žavljan Unije in vsaka fizič na ali pravna oseba s prebivali ščem ali statutarnim sede žem v eni
od dr žavčlanic ima pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament.
Pojasnilo
Pravica, zagotovljena s tem členom, je pravica, zagotovljena s I-10. in III-334. členom Ustave. V skladu z drugim
odstavkom člena 52 Listine (2) se uporablja pod pogoji iz teh dveh členov.
Člen 45 (3)
Svoboda gibanja in prebivanja
1. Vsak dr žavljan Unije ima pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žavčlanic.
2. Svoboda gibanja in prebivanja se lahko v skladu z Ustavo prizna dr žavljanom tretjih dr žav, ki
zakonito prebivajo na ozemlju ene od dr žavčlanic.
PojasniloPravica, zagotovljena s prvim odstavkom, je pravica, zagotovljena s to čko a) drugega odstavka I-10. člena Ustave (prim.
tudi pravno podlago v III-125. členu; in sodbo Sodišč a z dne 17. septembra 2002, C-413/99 Baumbast, [2002] PSES
709). V skladu z drugim odstavkom člena 52 Listine (
2) se uporablja pod pogoji in v mejah, dolo čenih v III. delu Ustave.
Drugi odstavek se nana ša na pristojnost, dodeljeno Uniji s III-265. do III-267. členom Ustave. Dodelitev te pravice je
zato odvisna od institucij, ki izvajajo to pristojnost.
Člen 46 (4)
Diplomatska in konzularna za ščita
Vsak dr žavljan Unije ima na območju tretje dr žave, v kateri dr žavačlanica, katere dr žavljan je, nima
svojega predstavni štva, pravico do za ščite diplomatskih ali konzularnih organov katere koli dr žave
članice pod enakimi pogoji kakr šni veljajo za dr žavljana te dr žave.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/449
(1) II-104. člen Ustave.
(2) Drugi odstavek II-112. člena Ustave.
(3) II-105. člen Ustave.
(4) II-106. člen Ustave.
Pojasnilo
Pravica, zagotovljena s tem členom, je pravica, zagotovljena z I-10. členom Ustave (prim. tudi pravno podlago v III-
127. členu Ustave). V skladu z drugim odstavkom člena 52 Listine (1) se uporablja pod pogoji iz teh členov.
NASLOV VI
SODNO VARSTVO
Člen 47 (2)
Pravica do u činkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodi šča
Vsakdo, ki so mu kr šene pravice in svobošč ine, zagotovljene s pravom Unije, ima pravico do
učinkovitega pravnega sredstva pred sodi ščem v skladu s pogoji, dolo čenimi v tem členu.
Vsakdo ima pravico, da o njegovi zadevi pravi čno in javno ter v razumnem roku odlo ča neodvisno,
nepristransko in z zakonom predhodno ustanovljeno sodi šče. Vsakdo ima mo žnost svetovanja,
obrambe in zastopanja.
Osebam, ki nimajo zadostnih sredstev, se odobri pravna pomo č, kolikor je ta potrebna za u činkovito
zagotovitev dostopa do sodnega varstva.
Pojasnilo
Prvi odstavek temelji na 13. členu EKČ P:
„Vsakdo, čigar pravice in svobo ščine, zajam čene s to Konvencijo, so kr šene, ima pravico do uč inkovitih pravnih sredstev
pred doma čimi oblastmi, in to tudi čej ek r šitev storila uradna oseba pri opravljanju uradne dol žnosti. “
Vendar pa je varstvo v okviru prava Unije širše, saj zagotavlja pravico do uč inkovitega pravnega sredstva pred sodi ščem.
Sodišč e je v svoji sodbi z dne 15. maja 1986 navedeno pravico utemeljilo kot splo šno na čelo prava Unije (zadeva 222/
84 Johnston [1986] PSES 1651; glej tudi sodbo z dne 15. oktobra 1987, zadeva 222/86 Heylens [1987] PSES 4097in
sodbo z dne 3. decembra 1992, zadeva C-97/91 Borelli [1992] PSES I-6313). Po mnenju Sodi šča se navedeno sploš no
načelo prava Unije uporablja tudi za dr žave članice pri njihovem izvajanju prava Unije. Vklju čitev te sodne prakse v
Listino ni bila namenjena spremembi sistema sodnega nadzora, dolo čenega v pogodbah, zlasti ne pravil o dopustnosti
neposrednih to žb pred Sodi ščem Evropske unije. Evropska konvencija je preu čila sistem sodnega nadzora Unije,
vklju čno s pravili o dopustnosti, ter ga potrdila in hkrati spremenila nekatere njegove vidike, kot je prikazano v III-353.
do III-381. členu Ustave, in zlasti v četrtem odstavku III-365. člena Ustave. Člen 47 (2) se uporablja za institucije Unije in
državečlanice pri njihovem izvajanju prava Unije in velja za vse pravice, zagotovljene s pravom Unije.C 310/450 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) Drugi odstavek II-112. člena Ustave.
(2) II-107. člen Ustave.
Drugi odstavek ustreza prvemu odstavku 6. člena EK ČP, ki se glasi:
„Vsakdo ima pravico, da o njegovih civilnih pravicah in obveznostih ali o kakr šnihkoli kazenskih obto žbah zoper njega
pravi čno in javno ter v razumnem roku odlo ča neodvisno in nepristransko z zakonom ustanovljeno sodi šče. Sodba
mora biti izre čena javno, toda tisk in javnost sta lahko izlo čena iz sojenja deloma ali v celoti v interesu morale, javnega
reda ali dr žavne varnosti, če to v demokrati čni druž bi zahtevajo koristi mladoletnikov ali varovanje zasebnega življenja
strank, pa tudi tedaj, kadar bi po mnenju sodi šča zaradi posebnih okoli ščin javnost sojenja škodovala interesom
pravi čnosti. “
V pravu Unije pravica do po štene obravnave ni omejena na spore, ki se nana šajo na pravice in obveznosti civilnega
prava. To je ena od posledic dejstva, da je Unija skupnost, ki temelji na na čelih pravne dr žave, kot navaja Sodi ščev
zadevi 294/83, „Les Verts “proti Evropskemu parlamentu (sodba z dne 23. aprila 1986, [1988] PSES 1339). Kljub temu
se jamstva, zagotovljena z EK ČP, v vseh pogledih, razen glede njihovega podro čja uporabe, uporabljajo na podoben
način za Unijo.
V zvezi s tretjim odstavkom je treba opozoriti na dejstvo, da je v skladu s sodno prakso Evropskega sodi ščaz a človekove
pravice potrebno poskrbeti za pravno pomo č,če bi bilo v primeru, da takš ne pomo či ni, nemogo če zagotoviti
učinkovito pravno sredstvo (sodba EK ČP z dne 9. 10. 1979, Airey, serija A, zvezek 32, 11). Obstaja tudi sistem pravne
pomo či za zadeve, ki so na Sodišč u Evropske unije.
Člen 48 (1)
Domneva nedol žnosti in pravica do obrambe
1. Obdol ženec velja za nedol žnega, dokler njegova krivda ni dokazana v skladu z zakonom.
2. Vsakemu obdol žencu je zagotovljena pravica do obrambe.
Pojasnilo
Člen 48 (1) je enak drugemu in tretjemu odstavku 6. člena EKČ P, ki se glasi:
„2. Kdor je obdol žen kaznivega dejanja, velja za nedol žnega, dokler ni v skladu z zakonom dokazana njegova krivda.
3. Kdor je obdol žen kaznivega dejanja, ima naslednje minimalne pravice:
a) da ga takoj in nadrobno seznanijo v jeziku, ki ga razume, z bistvom in vzroki obto žbe, ki ga
bremeni;
b) da ima primeren čas in mo žnosti za pripravo svoje obrambe;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/451
(1) II-108. člen Ustave.
c) da se brani sam ali z zagovornikom po lastni izbiri ali če nima dovolj sredstev za pla čilo
zagovornika, da ga dobi brezpla čno, če to zahtevajo interesi pravi čnosti;
d) da zasli šuje oziroma zahteva zasli šanje obremenilnih pri čin da dose že navzo čnost in zasli šanje
razbremenilnih pri čob enakih pogojih, kot veljajo za obremenilne pri če;
e) da ima brezpla čno pomo čtolma ča,če ne razume ali ne govori jezika, ki se uporablja pred
sodišč em“.
V skladu s tretjim odstavkom člena 52 Listine (1) ima ta pravica enak pomen in podro čje uporabe kot
pravica, zagotovljena z EKČ P.
Člen 49 (2)
Načeli zakonitosti in sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni
1. Nih če ne sme biti obsojen zaradi storitve ali opustitve za katero v času, ko je bila storjena,
nacionalno ali mednarodno pravo ni dolo čalo, da je kazniva. Prav tako se mu ne sme izre čit ežja
kazen od tiste, ki je bila zagro žena v času storitve dejanja. Če je bilo v času po storitvi dejanja z
zakonom predpisana milej ša kazen, se uporabi ta.
2. Ta člen ne izklju čuje sojenja in kaznovanja osebe zaradi storitve ali opustitve, ki je bilo v času, ko
je bila storjena, kazniva po splo šnih na čelih, ki jih priznava skupnost narodov.
3. Kazen ne sme bit nesorazmerna s kaznivim dejanjem.
Pojasnilo
Tačlen upoš teva obi čajno pravilo o prepovedi retroaktivnosti zakonov in kazni. Dodano je bilo pravilo retroaktivnosti
milej še kazenskega zakona, ki obstaja v številnih dr žavah članicah in je podano v členu 15 Mednarodnega pakta o
državljanskih in politi čnih pravicah.
V7 . členu EKČ P je zapisano:
„1. Nih če ne sme biti obsojen za katero koli dejanje, izvr šeno s storitvijo ali opustitvijo, ki ni bilo določ eno kot kaznivo
dejanje po domač em ali po mednarodnem pravu v času, ko je bilo storjeno. Prav tako se ne sme izre či stro žja kazen
od tiste, ki jo je bilo mogo če izre čivčasu, ko je bilo kaznivo dejanje storjeno.
2. Ta člen ni ovira za sojenje in kaznovanje oseb za kako storitev ali opustitev, ki je bila v času, ko je bila storjena,
kazniva po splo šnih pravnih na čelih, ki jih priznavajo civilizirani narodi. “C 310/452 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
(2) II-109. člen Ustave.
V drugem odstavku se je črtala beseda „civilizirani “; to ne spreminja pomena tega odstavka, ki se nana ša predvsem
na zlo čine zoper človeštvo. V skladu z tretjim odstavkom člena 52 Listine (1) ima tukaj zagotovljena pravica torej
enak pomen in podro čje uporabe kot pravica, zagotovljena z EK ČP.
Tretji odstavek podaja splo šno na čelo sorazmernosti kazni in kaznivih dejanj, ki je utemeljeno z ustavnimi
tradicijami, skupnimi vsem dr žavam članicam, in s sodno prakso Sodišč a Skupnosti.
Člen 50 (2)
Pravica, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat
Nihče ne sme biti ponovno v kazenskem postopku ali kaznovan zaradi kaznivega dejanja, za katero je
bil v Uniji v skladu z zakonom s pravnomo čno sodbo že opro ščen ali obsojen.
Pojasnilo
člen Protokola št. 7 k EKČ P se glasi:
„1. Pravosodni organi iste dr žave ne smejo nikogar ne kazensko preganjati ne kaznovati za kaznivo dejanje, za katero
je bil na podlagi zakona in v skladu s kazenskim postopkom te dr žave s pravnomo čno sodbo že opro ščen ali
obsojen.
2. Dolo čbe prej šnjega odstavka ne prepre čujejo obnove kazenskega postopka na podlagi zakona in skladno s
kazenskim postopkom prizadete dr žave, če obstajajo dokazi o novih ali na novo odkritih dejstvih ali pa čej ev
prejšnjih postopkih pri šlo do bistvene napake, ki bi lahko vplivala na izid sojenja.
3. Dolo čila tega člena se ne smejo derogirati s sklicevanjem na 15. člen Konvencije. “
Pravilo „non bis in idem “se uporablja v pravu Unije (glej med obse žno sodno prakso sodbo z dne 5. maja 1966, zadevi
18/65 in 35/65, Gutmann proti Komisiji [1966] PSES 103 in za novej šo zadevo sodbo Sodi šča prve stopnje z
dne 20. aprila 1999, združ ene zadeve T-305/94 in druge, Limburgse Vinyl Maatschappij NV proti Komisiji [1999] PSES
II-931). Pravilo o prepovedi kumulacije se nana ša na kumulacijo dveh kazni enake vrste, v tem primeru kazni, izre čene
na kazenskem sodi šču.
V skladu s členom 50 (2) se pravilo „non bis in idem “ne uporablja zgolj v okviru pristojnosti ene dr žave, temve čtudi v
okviru pristojnosti ve čdržavčlanic. To ustreza pravnemu redu v pravu Unije; glej člene 54 do 58 Schengenske
konvencije in sodbo Sodišč a z dne 11. februarja 2003, C-187/01 Gözütok, člen 7 Konvencije o varstvu finan čnih
interesov Skupnosti in člen 10 Konvencije o boju proti korupciji. Zelo omejene izjeme v navedenih konvencijah, ki
državam članicam omogo čajo izjemo od pravila „non bis in idem “, so dolo čene s horizontalno klavzulo iz prvega
odstavka člena 52 Listine (3) glede omejitev. Kar zadeva razmere iz 4. člena Protokola št. 7 EKČ P, tj. uporabo na čela v isti
državičlanici, ima zagotovljena pravica enak pomen in podro čje uporabe kot ustrezna pravica v EK ČP.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/453
(1) Tretji odstavek II-112. člena Ustave.
(2) II-110. člen Ustave.
(3) Prvi odstavek II-112. člena Ustave.
NASLOV VII
SPLO ŠNE DOLO ČBE O RAZLAGI IN UPORABI LISTINE
Člen 51 (1)
Področ je uporabe
1. Določbe te listine se uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije Unije ob spo štovanju
načela subsidiarnosti, za dr žave članice pa samo, ko izvajajo pravo Unije. Zato spoš tujejo pravice,
upoštevajo na čela in spodbujajo njihovo uporabo v skladu s svojimi pristojnostmi in ob spoš tovanju
meja pristojnosti Unije, ki so ji dodeljene v drugih delih Ustave.
2. Ta listina ne raz širja podro čja uporabe prava Unije preko pristojnosti Unije in ne ustvarja
nikakr šnih novih pristojnosti ali nalog Unije, pa tudi ne spreminja pristojnosti in nalog, opredeljenih
v drugih delih Ustave.
Pojasnilo
Namen člena 51 Listine (1) je opredeliti podro čje uporabe Listine. Prizadeva si jasno določ iti, da se Listina ob
upoš tevanju na čela subsidiarnosti uporablja zlasti za institucije in organe Unije. Ta dolo čba je bila sestavljena v skladu s
členom 6(2) Pogodbe o Evropski uniji, ki od Unije zahteva, da upo števa temeljne pravice, in v skladu z mandatom,
podeljenim v okviru Evropskega sveta v Kölnu. Izraz „institucije “je utemeljen v I. delu Ustave. V Ustavi se izraz „organi,
uradi in agencije “navadno uporablja za ozna čevanje vseh teles, ustanovljenih z Ustavo ali sekundarno zakonodajo (glej
npr. I-50. ali I-51. člen Ustave).
V zvezi z dr žavami članicami sodna praksa Sodišč a nedvoumno dolo ča, da je zahteva po spo štovanju temeljnih pravic,
opredeljenih v okviru Unije, zavezujo čaz ad r žave članice le tedaj, ko ukrepajo znotraj podro čja uporabe prava Unije
(sodba z dne 13. julija 1989, zadeva 5/88 Wachauf [1989] PSES 2609; sodba z dne 18. junija 1991, ERT [1991] PSES I-
2925); sodba z dne 18. decembra 1997 (C-309/96 Annibaldi [1997] PSES I-7493). Sodi šče je potrdilo to sodno prakso
pod naslednjimi pogoji: „Treba je tudi upo števati, da so zahteve, ki izhajajo iz varstva temeljnih pravic v pravnem redu
Skupnosti, zavezujo če tudi za dr žavečlanice pri njihovem izvajanju pravil Skupnosti... “(sodba z dne 13. aprila 2000,
zadeva C-292/97, [2000] PSES 2737, odstavek 37 obrazlo žitve). Seveda se to pravilo, utemeljeno v tej listini, uporablja
za centralne organe in regionalne ali lokalne organe ter za javne organizacije pri njihovem izvajanju prava Unije. Sevedase to pravilo, utemeljeno v tej listini, uporablja za centralne organe in regionalne ali lokalne organe ter za javne
organizacije pri njihovem izvajanju prava Unije.
Drugi odstavek skupaj z drugim stavkom prvega odstavka potrjuje, da Listina ne more povzro čitiširitve pristojnosti in
nalog, ki so z drugimi deli Ustave dodeljene Uniji. Gre za to, da se izrecno navedejo logi čne posledice, nastale zaradi
načela subsidiarnosti in zaradi dejstva, da ima Unija samo tiste pristojnosti, ki so ji bile dodeljene. Temeljne pravice,
zagotovljene v Uniji, nimajo nikakr šnih posledic, razen v okviru pristojnosti, dolo čenih v I. in III. delu Ustave. Zato
obveznost institucij Unije, da v skladu z drugim stavkom prvega odstavka spodbujajo na čela, podana v Listini, lahko
obstaja le v mejah teh pristojnosti.C 310/454 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-111. člen Ustave.
Drugi odstavek tudi potrjuje, da Listina ne more povzro čitiširitve podro čja uporabe prava Unije preko njenih
pristojnosti, dolo čenih v drugih delih Ustave. Sodišč ej eže opredelilo to pravilo v zvezi s temeljnimi pravicami, ki štejejo
kot del prava Unije (sodba z dne 17. februarja 1998, C-249/96 Grant, 1998 PSES I-621, odstavek 45 obrazlo žitve). V
skladu s tem pravilom je samoumevno, da vklju čitev Listine v Ustavo ne more sama po sebi pomeniti širitve obsega
ukrepov dr žavčlanic, ki štejejo kot „izvajanje prava Unije “(v smislu prvega odstavka in zgoraj navedene sodne prakse).
Člen 52 (1)
Podro čje uporabe in razlaga pravic in na čel
1. Kakr šno koli omejevanje uresni čevanja pravic in svobo ščin, ki jih priznava ta listina, mora biti
predpisano z zakonom in spoš tovati bistveno vsebino teh pravic in svobo ščin. Ob upo števanju na čela
sorazmernosti so omejitve dovoljene samo, če so potrebne in če dejansko izpolnjujejo cilje v
splo šnem interesu, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi za ščite pravic in svobo ščin drugih.
2. Pravice, ki jih priznava ta listina in ki urejajo dolo čbe drugih delov Ustave, se uresni čujejo v
skladu s pogoji in v mejah, opredeljenih v teh delih.
3. Kolikor ta listina vsebuje pravice, ki ustrezajo pravicam, zagotovljenim z Evropsko konvencijo o
varstvu človekovih pravic in temeljnih svobo ščin, sta vsebina in obseg teh pravic enaka kot vsebina in
obseg pravic, ki ju dolo ča navedena konvencija. Ta dolo čba ne prepre čuješiršega varstva po pravu
Unije.
4. Kolikor so v tej listini priznane temeljne pravice, kot izhajajo iz skupnih ustavnih tradicij dr žav
članic, je treba te pravice razlagati skladno s temi tradicijami.5. Določbe te listine, v katerih so dolo čena na čela, se lahko izvajajo z akti institucij, organov, uradov
in agencij Unije ter akti dr žavčlanic za izvajanje prava Unije v skladu z njihovimi pristojnostmi.
Nanje se sme pred sodišč i sklicevati samo pri razlagi teh aktov in pri odlo čanju o njihovi zakonitosti.
6. Nacionalne zakonodaje in obi čaji se morajo v celoti upo števati v skladu s to listino.
7. Sodi šča Unije in dr žavčlanic ustrezno upo števajo pojasnila, pripravljena kot vodilo za razlago
Listine o temeljnih pravicah.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/455
(1) II-112. člen Ustave.
Pojasnilo
Namen člena 52 (1) je opredeliti obseg pravic in na čel Listine ter dolo čiti pravila za njihovo razlago. Prvi odstavek
obravnava podrobnosti glede omejevanja pravic. Besedilo temelji na sodni praksi Sodi šča:„...skladno z ustaljeno sodno
prakso Sodišč a je mogo če uvesti omejitve pri uresni čevanju temeljnih pravic, zlasti v okviru skupne ureditve trga, pod
pogojem, da navedene omejitve dejansko ustrezajo ciljem splo šnega interesa, za katere se zavzema Skupnost, in da ne
povzro čajo glede na želeni cilj čezmernega in neutemeljenega motenja, ki bi ogro žalo samo bistvo navedenih pravic “
(sodba z dne 13. aprila 2000, zadeva C-292/97, odstavek 45 obrazlo žitve). Sklicevanje na splo šne interese, ki jih
priznava Unija, zajema cilje iz I-2 člena in druge interese, ki so za ščiteni s posebnimi določ bami Ustave, na primer
prvim odstavkom I-5. člena, tretjim odstavkom III-133. člena in III-154. ter III-436. členom.
Drugi odstavek se nana ša na pravice, ki jih že izrecno zagotavlja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in priznava
Listina in se sedaj nahajajo v drugih delih Ustave (predvsem pravice, ki izhajajo iz dr žavljanstva Unije). Pojasnjuje, da za
takšne pravice še nadalje veljajo pogoji in omejitve, ki se uporabljajo za pravo Unije, na katerem te pravice temeljijo, in
ki so sedaj predvideni v I. in III. delu Ustave. Listina ne spreminja sistema pravic, ki so bile dodeljene s Pogodbo ES in so
sedaj povzete v I. in III. delu Ustave.
Namen tretjega odstavka je zagotoviti potrebno usklajenost med Listino in EK ČP z vzpostavitvijo pravila, da sta vsebina
in obseg navedenih pravic, vklju čno z dovoljenimi omejitvami, enaka kot vsebina in pomen pravic, ki ju dolo čaE K ČP,
kolikor pravice v tej listini ustrezajo tudi pravicam, zagotovljenim z EK ČP. To zlasti pomeni, da mora zakonodajalec pri
dolo čanju omejitev navedenih pravic upo števati enaka merila, dolo čena s podrobno ureditvijo o omejitvah, podano v
EKČP, ki tako postanejo veljavna za pravice, zajete v tem odstavku, ne da bi to škodilo avtonomiji prava Unije in Sodi šča
Evropske unije.
Sklicevanje na EK ČP zajema Konvencijo in njene protokole. Vsebina in obseg zagotovljenih pravic nista dolo čena le z
besedilom navedenih aktov, temve čtudi s sodno prakso Evropskega sodi ščaz a člo vekove pravice in Sodišč a Evropske
unije. Namen zadnjega stavka v odstavku je Uniji omogoč iti, da zagotavlja širše varstvo. V vsakem primeru raven
varstva, ki jo nudi Listina, ne sme biti ni žja od ravni, ki jo zagotavlja EK ČP.
Listina ne vpliva na mo žnost dr žavčlanic, da uporabijo 15. člen EK ČP, ki dovoljuje razveljavitve pravic EK ČP v primeru
vojne ali ob drugi sploš ni nevarnosti, ki ogro žaživljenje naroda, če sprejmejo ukrepe na podro čju nacionalne obrambe
v primeru vojne ali na podro čju vzdrž evanja javnega reda in miru v skladu z njihovimi obveznostmi iz prvega odstavka
I-5. člena, in III-131. ter III-262. člena Ustave.
Seznam pravic, za katere bi lahko v sedanji fazi in brez izklju čitve razvoja na podro čju prava, zakonodaje in pogodb,
veljalo, da ustrezajo pravicam v EK ČP v smislu tega odstavka, je podan v nadaljevanju. Ne vklju čuje pravic, ki so dodane
pravicam v EK ČP.
1. Členi, katerih pomen in podro čje uporabe sta enaka kot pomen in podro čje uporabe ustreznih členov EK ČP:
— člen 2 (2) ustreza 2. členu EKČ P;C 310/456 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-112. člen Ustave.
(2) II-62. člen Ustave.
— člen 4 (1) ustreza 3. členu EKČ P;
—prvi in drugi odstavek člena 5 (2) ustrezata 4. členu EKČ P;
— člen 6 (3) ustreza 5. členu EKČ P;
— člen 7 (4) ustreza 8. členu EKČ P;
—prvi odstavek člena 10 (5) ustreza 9. členu EKČ P;
— člen 11 (6) ustreza 10. členu EKČ P ne glede na omejitve, ki jih pravo Unije lahko nalo žid ržavam članicam
glede pravice do uvedbe dogovora o izdaji dovoljenj iz tretjega stavka prvega odstavka 10. člena EKČ P;
— člen 17 (7) ustreza 1. členu Protokola k EK ČP;
—prvi odstavek člena 19 (8) ustreza 4. členu Protokola št. 4;
—drugi odstavek člena 19 (9) ustreza 3. členu EKČ P, kakor ga razlaga Evropsko sodi ščez a človekove pravice;
— člen 48 (10) ustreza drugemu in tretjemu odstavku 6. člena EK ČP;
—prvi odstavek (razen zadnjega stavka) in drugi odstavek člena 49 (11) ustrezata 7. členu EKČ P.
2. Členi, katerih pomen je sicer enak kot pomen ustreznih členov EKČ P, njihovo podro čje uporabe pa širše:
— člen 9 (12) zajema enako podro čje kot 12. člen EKČ P, vendar pa se njegovo podro čje uporabe lahko razš iri na
druge vrste poroke, če slednje predvideva nacionalna zakonodaja;16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/457
(1) II-64. člen Ustave.
(2) II-65. člen Ustave.
(3) II-66. člen Ustave.
(4) II-67. člen Ustave.
(5) II-70. člen Ustave.
(6) II-71. člen Ustave.
(7) II-77. člen Ustave.
(8) II-79. člen Ustave.
(9) II-79. člen Ustave.
(10) II-108. člen Ustave.
(11) II-109. člen Ustave.
(12) II-69. člen Ustave.
—prvi odstavek člena 12 (1) ustreza 11. členu EKČ P, vendar se njegovo podro čje uporabe raz širi na raven Unije;
—prvi odstavek člena 14 (2) ustreza 2. členu Protokola k EK ČP, vendar se njegovo podro čje uporabe razš iri, tako
da zajema dostop do poklicnega in nadaljnjega usposabljanja;
—tretji odstavek člena 14 (2) ustreza 2. členu Protokola k EK ČP, kar zadeva pravice star šev;
—drugi in tretji odstavek člena 47 (3) ustrezata prvemu odstavku 6. člena EKČ P, vendar omejitev na odlo čanje o
civilnih pravicah in obveznostih ali o kazenskih obto žbah ne velja, kar zadeva pravo Unije in njegovo
izvajanje;
— člen 50 (4) ustreza 4. členu Protokola št. 7 k EK ČP, vendar se njegovo podro čje uporabe razš iri na raven
Evropske unije med sodi ščad ržavčlanic;
—končno se dr žavljane Evropske unije ne sme obravnavati kot tujce v okviru podro čja uporabe prava Unije, in
sicer zaradi prepovedi vsakr šne diskriminacije glede na dr žavljanstvo. Zanje se omejitve, predvidene s
16.členom EKČ P v zvezi s pravicami tujcev, v tem okviru ne uporabljajo.
Pravilo o razlagi, vsebovano v četrtem odstavku, temelji na besedilu člena 6(2) Pogodbe o Evropski uniji (prim.
sedaj besedilo tretjega odstavka I-9. člena Ustave) in ustrezno upo števa pristop do skupnih ustavnih tradicij, ki mu
sledi Sodišč e (npr. sodba z dne 13. decembra 1979, zadeva 44/79 Hauer [1979] PSES 3727; sodba z dne 18. maja
1982, zadeva 155/79, AM&S, [1982] PSES 1575). Po tem pravilu je treba zadevne pravice iz Listine namesto s
strogim pristopom „najni žjega skupnega imenovalca “razlagati na na čin, ki nudi visoko raven varstva, ustrezno
pravu Unije in skladno s skupnimi ustavnimi tradicijami.
Peti odstavek pojasnjuje razlikovanje v okviru Listine med „pravicami “in„načeli“. V skladu s tem razlikovanjem je
pravice posameznikov treba spo štovati, medtem ko je na čela treba upo števati (prvi odstavek člena 51 (5)). Nač ela se
lahko izvajajo z zakonodajnimi ali izvr šilnimi akti (sprejetimi s strani Unije v skladu z njenimi pristojnostmi in s
strani dr žavčlanic samo pri njihovem izvajanju prava Unije); za sodi šča postanejo torej pomembna šele ob razlagi
ali reviziji teh aktov. Vendar niso razlog za neposredne zahteve po pozitivnem ukrepanju institucij Unije ali
organov dr žavčlanic. To je v skladu s sodno prakso Sodi šča (prim. zlasti sodno prakso v zvezi s „previdnostnim
načelom “izčlena 174(2) PES (se nadomesti s III-233. členom Ustave), sodbo Sodišč a prve stopnje z dne
11. septembra 2002, T-13/99, Pfizer proti Svetu, s številnimi sklicevanji na prej šnjo sodno prakso, in vrsto sodb v
zvezi s členom 33 Pogodbe o ES glede na čel kmetijskega prava, npr. sodba Sodišč a C-265/85, Van den Berg, 1987
PSES 1155: ocena na čela stabilizacije trga in legitimnih pri čakovanj) in s pristopom v ustavnih sistemih dr žavčlanicC 310/458 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
(1) II-72. člen Ustave.
(2) II-74. člen Ustave.
(3) II-107. člen Ustave.
(4) II-110. člen Ustave.
(5) II-111. člen Ustave.
do„načel“, zlasti na podro čju socialnega prava. Za ponazoritev, primeri, da se v Listini priznavajo na čela, so členi
25, 26 in 37 (1). V nekaterih primerih lahko člen Listine vsebuje zna čilnosti pravic in na čel, kot npr. členi 23, 33 in
34 (2).
Šesti odstavek se nana ša na razne člene v Listini, ki se v duhu subsidiarnosti sklicujejo na nacionalne predpise in
običaje.
Člen 53 (3)
Raven varstva
Nobena dolo čba te listine se ne sme razlagati kot omejevanje ali zo ževanje človekovih pravic in
temeljnih svobo ščin, ki jih priznavajo pravo Unije, mednarodno pravo in mednarodni sporazumi,
katerih pogodbenice so Unija ali vse dr žave članice, predvsem Evropska konvencija o varstvu
človekovih pravic in temeljnih svobo ščin ter ustave dr žavčlanic.
Pojasnilo
Namen te dolo čbe je ohraniti raven varstva, ki jo na svojih podro čjih uporabe trenutno nudijo pravo Unije, nacionalno
pravo in mednarodno pravo. EK ČP se omenja zaradi njenega pomena.
Člen 54 (4)
Prepoved zlorabe pravic
Nobene dolo čbe te listine se ne sme razlagati, kot da podeljuje pravico opravljanja kakr šne koli
dejavnosti ali storitve kakr šnega koli dejanja, katerega cilj bi bil odpraviti pravice in svobo ščine,
priznane v tej listini, ali jih omejiti bolj, kakor je predvideno v tej listini.
PojasniloTačlen ustreza 17. členu EK ČP:
„Nobene dolo čbe v tej Konvenciji ni mogo če razlagati tako, kot da vsebuje za katerokoli dr žavo, skupino ali
posameznika pravico do kakr šenkoli dejavnosti ali dejanja, ki je usmerjeno h kr šenju katerihkoli pravic ali svobo ščin, ki
so tu dolo čene, ali k njihovemu omejevanju v ve čjem obsegu, kot je dolo čeno v tej Konvenciji. “16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/459
(1) II-85., II-86. in II-97. člen Ustave.
(2) II-83., II-93. in II-94. člen Ustave.
(3) II-113. člen Ustave.
(4) II-114. člen Ustave.
13. Izjava o III-116. členu
Konferenca se strinja, da se Unija v svojih splo šnih prizadevanjih za odpravo neenakosti med
ženskami in mo škimi v okviru svojih razli čnih politik trudi boriti proti vsem oblikam nasilja v
družini. Dr žave članice morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za prepre čevanje in kaznovanje teh
kaznivih dejanj ter za podporo in za ščitožrtev.
14. Izjava o III-136. in III-267. členu
Kadar Konferenca meni, da bi osnutek evropskega zakona ali okvirnega zakona na podlagi drugega
odstavka III-267. člena Ustave vplival na temeljne vidike sistema socialne varnosti dr žave članice,
vklju čno z njegovim podro čjem uporabe, stro ški ali finan čno strukturo, ali bi vplival na finan čno
uravnotež enost tega sistema, kot je dolo čeno v drugem odstavku III-136. člena Ustave, se morajo
interesi te dr žavečlanice ustrezno upo števati.
15. Izjava o III-160. in III-322. členu
Konferenca opozarja, da spoš tovanje temeljnih pravic in svobo ščin pomeni predvsem posve čanje
primerne pozornosti za ščiti in izvajanju procesnih pravic zadevnih posameznikov ali subjektov do
predpisanega. Za ta namen in da se zagotovi temeljit pravni pregled odlo čitev, zaradi katerih so
posamezniki ali subjekti izpostavljeni omejevalnim ukrepom, morajo take odlo čitve temeljiti na
jasnih in razlo čnih merilih. Ta merila se morajo prilagoditi posebnim pogojem vsakega omejevalnega
ukrepa posebej.
16. Izjava o to čki c) drugega odstavka III-167. člena
Konferenca ugotavlja, da se dolo čbe to čke c) drugega odstavka III-167. člena Ustave razlagajo v skladu
z obstoje čo sodno prakso Sodi šča Evropskih skupnosti in Sodi šča prve stopnje glede uporabe dolo čb
o pomo či, dodeljeni nekaterim obmo čjem Zvezne republike Nem čije, ki jih je prizadela delitev
Nem čije.
17. Izjava o III-184. členu
Konferenca v zvezi s III-184. členom Ustave potrjuje, da sta dvig potenciala rasti in zagotavljanje
zdravega proračunskega stanja dva stebra, na katerih temelji gospodarska in prora čunska politika
Unije in dr žavčlanic. Pakt stabilnosti in rasti je pomemben instrument za dosego teh ciljev.
Konferenca ponovno potrjuje svojo zavezanost dolo čbam Pakta stabilnosti in rasti kot okviru za
usklajevanje prora čunskih politik v dr žavah članicah Evropske unije.
Konferenca potrjuje, da je sistem, ki temelji na pravilih, najbolj še zagotovilo za izpolnjevanje
obveznosti in enakovredno obravnavanje vseh dr žavčlanic.C 310/460 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
V tem okviru Konferenca nadalje ponovno potrjuje svojo zavezanost ciljem Lizbonske strategije:
ustvarjanje novih delovnih mest, strukturna reforma in socialna povezanost.
Cilj Unije je dose či uravnotež eno gospodarsko rast in stabilnost cen. Gospodarske in prora čunske
politike morajo zato dolo čiti ustrezne prednostne naloge glede gospodarskih reform, inovacij,
konkuren čne sposobnosti ter krepitve zasebnih nalo žb in potroš nje v času šibke gospodarske rasti.
To bi se moralo odraziti v usmeritvah proračunskih odlo čitev na nacionalni ravni in ravni Unije, zlasti
s prestrukturiranjem javnofinan čnih prihodkov in odhodkov, pri čemer se ohrani proračunska
disciplina v skladu z Ustavo ter Paktom stabilnosti in rasti.Prora čunski in gospodarski izzivi, s katerimi se soočajo dr žave članice, poudarjajo pomen zdrave
prorač unske politike v celotnem gospodarskem ciklu.
Konferenca se strinja, da dr žave članice uporabljajo obdobja gospodarske o živitve dejavno, da bi
utrdile javne finance in izbolj šale svoj prora čunski polo žaj. Cilj tega je postopoma dose či prora čunski
prese žek v obdobju gospodarskega vzpona, ki ustvarja potreben manevrski prostor za soo čanje z
gospodarsko recesijo, in tako prispevati k dolgoro čni uravnotež enosti javnih financ.
Državečlanice z zanimanjem pri čakujejo morebitne predloge Komisije in nadaljnje prispevke dr žav
članic v zvezi s krepitvijo in pojasnitvijo izvajanja Pakta stabilnosti in rasti. Dr žave članice bodo
sprejele vse potrebne ukrepe za dvig potenciala rasti svojega gospodarstva. Izbolj šano usklajevanje
gospodarske politike bi lahko prispevalo k uresni čevanju tega cilja. Ta izjava ne vpliva na prihodnjo
razpravo o Paktu stabilnosti in rasti.
18. Izjava o III-213. členu
K 
onferenca potrjuje, da politike, opisane v III-213. členu Ustave, spadajo ve činoma v pristojnost
državčlanic. Ukrepi za spodbujanje in pospeš evanje usklajevanja, ki jih je treba sprejeti na ravni Unije
v skladu s tem členom, so dopolnilne narave. Njihov glavni namen je krepiti sodelovanje med
državami članicami in ne usklajevanje nacionalnih sistemov. To ne bo vplivalo na jamstva in prakse,
ki obstajajo v vsaki dr žavičlanici glede odgovornosti socialnih partnerjev.
Ta izjava ne vpliva na dolo čbe Ustave, ki prena šajo pristojnost na Unijo, vklju čno na podro čju
socialnih zadev.
19. Izjava o III-220. členu
Konferenca meni, da lahko sklicevanje na oto ška območja iz III-220. člena Ustave vklju čuje tudi
otoške dr žave v celoti, če izpolnjujejo vse potrebne pogoje.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/461
20. Izjava o III-243. členu
Konferenca ugotavlja, da se dolo čbe III-243. člena Ustave uporabljajo v skladu z obstoje čo prakso.
Izraz „ukrepi potrebni za nadomestilo gospodarske škode, ki jo je delitev Nem čije povzro čila v
gospodarstvu nekaterih obmo čij Zvezne republike, prizadetih zaradi te delitve “se razlaga v skladu z
obstoje čo sodno prakso Sodi šča Evropskih skupnosti in Sodi šča prve stopnje.
21. Izjava o III-248. členu
Konferenca se strinja, da bo delovanje Unije na podro čju raziskav in tehnolo škega razvoja upo števalo
temeljne usmeritve in izbore raziskovalnih politik dr žavčlanic.
22. Izjava o III-256. členu
Konferenca meni, da III-256. člen Ustave ne vpliva na pravico dr žavčlanic, da sprejmejo ukrepe, ki so
potrebni za zagotovitev njihove oskrbe z energijo pod pogoji iz III-131. člena Ustave.
23. Izjava o drugem pododstavku prvega odstavka III-273. člena
Konferenca meni, da morajo evropski zakoni iz drugega pododstavka prvega odstavka III-273. člena
Ustave upo števati nacionalna pravila in obi čaje v zvezi z uvedbo kazenskih preiskav.
24. Izjava o III-296. členu
Konferenca izjavlja, da morajo takoj po podpisu Pogodbe o Ustavi za Evropo generalni sekretar Sveta,
visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko, Komisija in dr žave članice začeti
pripravljalno delo za ustanovitev Evropske slu žbe za zunanjepoliti čno delovanje.
25. Izjava o III-325. členu o pogajanjih in sklepanju mednarodnih sporazumov dr žavčlanic
v zvezi z obmo čjem svobode, varnosti in pravice
K
onferenca potrjuje, da se lahko dr žavečlanice pogajajo in sklepajo sporazume s tretjimi dr žavami in
mednarodnimi organizacijami na podro čjih iz 3., 4. in 5. oddelka IV. poglavja III. naslova III. dela,
kolikor so ti sporazumi v skladu s pravom Unije.C 310/462 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
26. Izjava o četrtem odstavku III-402. člena
Četrti odstavek III-402. člena Ustave predvideva, da če Svet ni sprejel evropskega zakona o novem
finan čnem okviru do izteka prejš njega finan čnega okvira, se zgornje meje in druge dolo čbe, ki
ustrezajo zadnjemu letu tega okvira, podalj šajo do sprejetja omenjenega zakona.
Konferenca izjavlja, da če Svet ni sprejel evropskega zakona o novem finan čnem okviru do konca leta
2006 in kolikor Akt o pristopu z dne 16. aprila 2003 predvideva obdobje postopnega uvajanja za
dodelitev odobrenih sredstev novim dr žavam članicam, ki se zaklju či v letu 2006, se dodelitev
odobrenih sredstev z letom 2007 dolo či na podlagi takš nih meril, kakr šna se uporabljajo za vse
države članice.
27. Izjava o III-419. členu
Konferenca izjavlja, da lahko dr žave članice ob pro šnji za vzpostavitev okrepljenega sodelovanja
navedejo, ali nameravajo že v tej fazi uporabiti dolo čbe iz III-422. člena Ustave, ki predvideva
možnost glasovanja s kvalificirano ve čino oziroma uporabo rednega zakonodajnega postopka.
28. Izjava o sedmem odstavku IV-440. člena
Visoke pogodbenice se strinjajo, da Evropski svet, ob uporabi sedmega odstavka IV-440. člena
Ustave, sprejme evropski sklep, ki spreminja status Mayotte v odnosu do Unije, tako da postane to
ozemlje najbolj oddaljena regija v smislu drugega odstavka IV-440. člena in III-424. člena Ustave, če
francoske oblasti Evropski svet in Komisijo obvestijo, da to dovoljuje trenutni razvoj notranjegastatusa otoka.
29. Izjava o drugem odstavku IV-448. člena
Konferenca meni, da mo žnost uradnega prevoda Pogodbe v jezikih iz drugega odstavka IV-448. člena
Pogodbe, prispeva k izpolnjevanju cilja spoš tovanja bogate kulturne in jezikovne raznolikosti Unije,
kot je dolo čeno
v tretjem odstavku I-3. člena Ustave. V tej zvezi Konferenca potrjuje zavezanost Unije
kulturni raznolikosti Evrope in posebno pozornost, ki jo bo še naprej namenjala tem in drugim
jezikom.
Konferenca predlaga tistim dr žavam članicam, ki želijo koristiti mo žnost iz drugega odstavka IV-
448. člena Pogodbe, da v šestih mesecih po podpisu Pogodbe Svetu sporo čijo jezik ali jezike, v katere
bo prevedena ta pogodba.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/463
30. Izjava o ratifikaciji Pogodbe o Ustavi za Evropo
Konferenca ugotavlja, da če bo Pogodbo o Ustavi za Evropo dve leti po njenem podpisu ratificiralo
štiri petine dr žavčlanic, ena ali ve čdržavčlanic pa bodo imele te žave v postopku ratifikacije, se bo
zadevo predalo Evropskemu svetu.C 310/464 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
B. IZJAVE O PROTOKOLIH, PRILO ŽENIH USTAVI
IZJAVE O PROTOKOLU O POGODBAH IN AKTIH O PRISTOPU KRALJEVINE DANSKE, IRSKE IN
ZDRU ŽENEGA KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE, HELENSKE REPUBLIKE,
KRALJEVINE ŠPANIJE IN PORTUGALSKE REPUBLIKE TER REPUBLIKE AVSTRIJE, REPUBLIKE
FINSKE IN KRALJEVINE ŠVEDSKE
31. Izjava o Ålandskih otokih
Konferenca priznava, da je ureditev iz petega odstavka IV-440. člena Pogodbe, ki se uporablja za
Ålandske otoke, vzpostavljena ob upo števanju posebnega statusa, ki ga ti otoki u živajo po
mednarodnem pravu.
V ta namen Konferenca poudarja, da so bile vklju čene posebne dolo čbe v 5. oddelek 5. naslova
Protokola o pogodbah in aktih o pristopu Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike
Britanije in Severne Irske, Helenske republike, Kraljevine Španije in Portugalske republike ter
Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.
32. Izjava o Laponcih
Ob upo števanju 60. in 61. člena Protokola o pogodbah in aktih o pristopu Kraljevine Danske, Irske in
Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, Helenske republike, Kraljevine Španije in
Portugalske republike ter Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske Konferenca
priznava obveznosti in zaveze Švedske in Finske glede Laponcev po nacionalnem in mednarodnem
pravu.
Konferenca ugotavlja, da sta se Švedska in Finska zavezali k ohranjanju in razvijanju sredstev za
življenje, jezik, kulturo in na čina življenja Laponcev in upo števa, da sta tradicionalna laponska
kultura in pre življanje odvisna od osnovnih gospodarskih dejavnosti, kakor je reja severne jelenjadi
na obmo čjih, ki jih tradicionalno naseljujejo Laponci.
V ta namen Konferenca poudarja, da so bile vklju čene posebne dolo čbe v 6. oddelek V. naslova
Protokola o pogodbah in aktih o pristopu Kraljevine Danske, Irske in Zdru ženega kraljestva Velike
Britanije in Severne Irske, Helenske republike, Kraljevine Španije in Portugalske republike ter
Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/465
IZJAVE O PROTOKOLU O POGODBI TER AKTU O PRISTOPU ČEŠKE REPUBLIKE, REPUBLIKE
ESTONIJE, REPUBLIKE CIPER, REPUBLIKE LATVIJE, REPUBLIKE LITVE, REPUBLIKE MADŽARSKE,
REPUBLIKE MALTE, REPUBLIKE POLJSKE, REPUBLIKE SLOVENIJE IN SLOVA ŠKE REPUBLIKE
33. Izjava o suverenih conah Zdru ženega kraljestva Velike Britanije
in Severne Irske na Cipru
KONFERENCA –
ob sklicevanju na Skupno izjavo o suverenih conah Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne
Irske na Cipru, prilo ženo Sklepni listini Pogodbe o pristopu Zdru ženega kraljestva k Evropskim
skupnostim, ki predvideva, da se bo ureditev, ki se uporablja za odnose med Evropsko gospodarsko
skupnostjo in suverenima conama, opredelila v okviru aran žmajev med Skupnostjo in Republiko
Ciper,
ob upo števanju dolo čb o suverenih conah iz Pogodbe o ustanovitvi Republike Ciper (v nadaljnjem
besedilu „Pogodba o ustanovitvi “) in pripadajo če izmenjave not z dne 16. avgusta 1960,
upoštevajo č, da je eden izmed glavnih namenov izmenjave not med Vlado Zdru ženega kraljestva in
Vlado Republike Ciper o upravi suverenih con z dne 16. avgusta 1960 in prilo žene izjave Zdru ženega
kraljestva zavarovanje interesov oseb, ki prebivajo ali delajo v suverenih conah, in ob ugotovitvi, da
morajo imeti omenjene osebe tako v mo žnem obsegu isto obravnavanje kot tiste, ki prebivajo ali
delajo v Republiki Ciper,
upoštevajo čnadalje dolo čbe Pogodbe o ustanovitvi carinske ureditve med suverenima conama in
Republiko Ciper, predvsem tiste iz Priloge F omenjene pogodbe,
upoštevajo čtudi zavezo Zdru ženega kraljestva, da ne bo postavljalo carinarnic ali drugih ovir na meji
med suverenima conama in Republiko Ciper ter upo števajo čaran žmaje, ki so bili sklenjeni na podlagi
Pogodbe o ustanovitvi, v skladu s katerimi organi Republike Ciper v suverenih conah upravljajo s
številnimi javnimi slu žbami, vklju čno na podro čjih kmetijstva, carin in obdav čitve,
potrjujo č, da pristop Republike Ciper k Uniji ne sme vplivati na pravice in obveznosti sopogodbenic
Pogodbe o ustanovitvi,
ob spoznanju potrebe uporabljati nekatere dolo čbe Ustave in aktov Unije v suverenih conah in
potrebe predvideti posebno ureditev glede izvajanja teh dolo čb v suverenih conahC 310/466 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
Poudarja, da so bile posebne dolo čbe v ta namen vklju čene v III. naslovu drugega dela Protokola o
Pogodbi ter Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije,
Republike Litve, Republike Madž arske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in
Slova ške republike.
34. Izjava Komisije o suverenih conah
Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske na Cipru
Komisija poudarja, da dolo čbe prava Unije, ki se uporabljajo za suvereni coni v skladu s III. naslovom
drugega dela Protokola o Pogodbi in Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike
Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike Poljske,
Republike Slovenije in Slova ške republike, vklju čujejo naslednje:
a) Uredbo Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih re žimih za nekatero blago,
pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov;
b) Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splo šnih dolo čbah o Strukturnih
skladih, v obsegu, kolikor to za financiranje ukrepov za razvoj pode želja v suverenih conah v
okviru Jamstvenega oddelka EKUJS zahteva Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999
o podpori za razvoj podež elja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada
(EKUJS).
35. Izjava o jedrski elektrarni Ignalina v Litvi
KONFERENCA –
ob izjavi, da je Unija pripravljena zagotavljati zadostno dodatno pomo člitovskim naporom pri
razgradnji tudi po pristopu Litve k Evropski uniji, v obdobju do 2006 in tudi dlje, in ob upo števanju,
da se je Litva upo števajo čta izraz solidarnosti Unije zavezala, da bo zaprla Enoto 1 Jedrske elektrarne
Ignalina pred letom 2005 in Enoto 2 do leta 2009,
ob spoznanju, da je razgradnja Jedrske elektrarne Ignalina z dvema reaktorjema tipa RBMK z mo čjo
1 500 MW, ki sta bila podedovana od biv še Sovjetske zveze, brez primere in predstavlja za Litvo
izjemno finan čno breme, ki je nesorazmerno velikosti in gospodarski mo čid r žave, in da se bo
razgradnja nadaljevala prek trenutnega finan čnega na črta, opredeljenega v Medinstitucionalnem
sporazumu z dne 6. maja 1999,
ob upo števanju potrebe, da se sprejmejo izvedbene dolo čbe o dodatni pomo či Unije za soočenje s
posledicami zaprtja in razgradnje Jedrske elektrarne Ignalina,
ob upo števanju, da bo Litva ob uporabi pomo či Unije posvetila potrebno pozornost regijam, ki jih
zaprtje Jedrske elektrarne Ignalina najbolj prizadene,16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/467
ob izjavi, da se dolo čeni ukrepi, ki se jih bo podpiralo z javno pomo čjo, štejejo za zdru žljive z
notranjim trgom, kot na primer razgradnja Jedrske elektrarne Ignalina, sanacija okolja v skladu s
pravnim redom in posodobitev obstoje čih zmogljivosti proizvodnje elektrike, ki so potrebne za
nadomestitev reaktorjev Jedrske elektrarne Ignalina po njihovem zaprtju –
Poudarja, da so bile posebne dolo čbe v ta namen vklju čene v IV. naslov drugega dela Protokola o
Pogodbi ter Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije,
Republike Litve, Republike Madž arske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in
Slova ške republike.
36. Izjava o tranzitu oseb po kopnem med obmo čjem Kaliningrada
in drugimi deli Ruske federacije
KONFERENCA –
ob upo števanju posebne situacije obmo čja Kaliningrad Ruske federacije v okviru širitve Unije,
ob priznavanju obveznosti in zavez Litve glede pravnega reda, ki ustanavlja obmo čje svobode,
varnosti in pravice,
ob ugotovitvi, da mora Litva popolnoma uporabljati in izvajati pravni red Unije glede seznama dr žav,
katerih dr žavljani morajo imeti vizum za prestop zunanjih meja in tistih, katerih dr žavljani so od teh
zahtev izvzeti, kakor tudi pravni red Unije glede formata za vizum najkasneje od pristopa dalje,ob spoznanju, da tranzit oseb po kopnem med obmo čjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske
federacije po ozemlju Unije zadeva Unijo kot celoto in mora biti zato obravnavan kot tak ter ne sme
imeti neugodnih posledic za Litvo,
ob upo števanju odlo čitve, ki jo sprejme Svet o odstranitvi kontrol na notranjih mejah po tem, ko je
preveril, da so potrebni pogoji v ta namen izpolnjeni,odlo čeni pomagati Litvi pri izpolnjevanju pogojev za čim hitrej še polno sodelovanje v obmo čju
Schengena brez notranjih meja –
Poudarja, da so bile posebne dolo čbe v ta namen vklju čene v V. naslov drugega dela Protokola o
Pogodbi ter Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije,
Republike Litve, Republike Madž arske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in
Slova ške republike.C 310/468 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
37. Izjava o enoti 1 in enoti 2 jedrske elektrarne Bohunice V1
na Slova škem
KONFERENCA –
ob upo števanju zaveze Slova ške o zaprtju Enote 1 in Enote 2 Jedrske elektrarne Bohunice V1 do
konca leta 2006 oziroma leta 2008 in ob izjavi, da je Unija pripravljena zagotavljati finan čno pomo č
v podporo slova škim naporom pri razgradnji, kot nadaljevanje predpristopne pomo či, na črtovane v
okviru programa Phare, do leta 2006,
ob upo števanju potrebe o sprejetju izvedbenih dolo čb o nadaljnji pomo či Skupnosti –
Poudarja, da so bile posebne dolo čbe v ta namen vklju čene v IX. naslov drugega dela Protokola o
Pogodbi ter Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije,
Republike Litve, Republike Madž arske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in
Slova ške republike.
38. Izjava o Cipru
KONFERENCA –
ponovno potrjujo čsvojo zavezanost celoviti re šitvi ciprskega vpra šanja skladno z zadevnimi
resolucijami Varnostnega sveta Zdru ženih narodov ter svojo podporo prizadevanjem generalnega
sekretarja Zdru ženih narodov v tej zvezi,
ob upo števanju, da celovit dogovor o ciprskem vpra šanju še ni bil dose žen,
ob upo števanju, da je zato treba predvideti odlo žitev uporabe pravnega reda na tistih obmo čjih
Republike Ciper, kjer Vlada Republike Ciper ne izvr šuje dejanskega nadzora,
ob upo števanju, da se ta odlo žitev v primeru dogovora o ciprskem vpra šanju prekine,
ob upo števanju, da je Unija pripravljena sprejeti pogoje takega dogovora skladno z na čeli, na katerih
temelji Unija,ob upo števanju, da je treba dolo čiti pogoje, pod katerimi se bodo zadevne dolo čbe prava Unije
uporabljale glede črte med zgoraj omenjenimi obmo čji ter tako območji pod dejanskim nadzorom
Vlade Republike Ciper kot tudi obmo čjem Vzhodne suverene cone Zdru ženega Kraljestva Velike
Britanije in Severne Irske,vželji, da bi imeli koristi od pristopa Cipra k Uniji vsi ciprski dr žavljani in da bi predstavljal
spodbudo za mir in spravo,ob upo števanju, da ni čv X. naslovu drugega dela Protokola o Pogodbi ter Aktu o pristopu Češke
republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/469
Mad žarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške republike ne
izklju čuje ukrepov, usmerjenih k temu cilju,
upoštevajo č, da takš ni ukrepi ne vplivajo na uporabo pravnega reda, pod pogoji, dolo čenimi v tem
protokolu, v nobenem drugem delu Republike Ciper –
Poudarja, da so bile posebne dolo čbe v ta namen vklju čene v X. naslov drugega dela Protokola o
Pogodbi ter Aktu o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije,
Republike Litve, Republike Madž arske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in
Slova ške republike.
39. Izjava o Protokolu o stali šču Danske
Konferenca ugotavlja, da glede na pravne akte, ki jih bo Svet sprejel sam ali skupaj z Evropskim
parlamentom, ki vsebujejo dolo čbe, ki se uporabljajo za Dansko, tako kot tudi dolo čbe, ki se ne
uporabljajo za Dansko, ker imajo pravno osnovo, za katero se uporablja I. del Protokola o stali šču
Danske, Danska izjavlja, da ne bo uporabila svoje glasovalne pravice, da bi prepre čila sprejetje dolo čb,
ki se ne nana šajo na Dansko.
Poleg tega Konferenca ugotavlja, da na podlagi Izjave Konference o I-42. in III-231. členu Ustave
Danska izjavlja, da bo dansko sodelovanje v to žbah ali pravnih aktih na podlagi I-43. in III-329. člena
Ustave potekalo v skladu s I. in II. delom Protokola o stali šču Danske.
40. Izjava o Protokolu o prehodnih dolo čbah
za institucije in organe Europske unije
Skupno stali šče, ki ga bodo sprejele dr žave članice na konferencah o pristopu Romunije in/ali
Bolgarije k Uniji o porazdelitvi sede žev v Evropskem parlamentu in ponderiranju glasov v Evropskem
svetu in Svetu, bo naslednje:
1.Če bosta Romunija in/ali Bolgarija k Uniji pristopili pred za četkom veljavnosti sklepa Evropskega
sveta iz drugega odstavka I-20. člena Ustave, bo razdelitev sede žev v Evropskem parlamentu v
mandatnem obdobju 2004-2009 opravljena v skladu z naslednjo razpredelnico za Unijo 27
državčlanic.
DRŽAVE ČLANICE SEDEŽIVE P
Nem čija 99
Združ eno kraljestvo 78
Francija 78
Italija 78
Španija 54C 310/470 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
DRŽAVE ČLANICE SEDEŽIVE P
Poljska 54
Romunija 35
Nizozemska 27
Grčija 24
Češka 24
Belgija 24
Mad žarska 24
Portugalska 24
Švedska 19
Bolgarija 18
Avstrija 18
Slova ška 14
Danska 14
Finska 14
Irska 13
Litva 13
Latvija 9
Slovenija 7
Estonija 6
Ciper 6
Luksemburg 6
Malta 5
SKUPAJ 785
V Pogodbi o pristopu k Uniji bo ne glede na drugi odstavek I-20. člena Ustave zato predvideno,
da lahko število poslancev Evropskega parlamenta za preostanek parlamentarnega mandata
2004-2009 za časno presega 750.
2. V drugem odstavku 2. člena Protokola o prehodnih dolo čbah za institucije in organe Europske
unije je ponderiranje glasov Romunije in Bolgarije v Evropskem svetu in Svetu dolo čeno na 14
oziroma 10.
3. Ob vsakem pristopu se prag iz Protokola o prehodnih dolo čbah za institucije in organe Europske
unije izrač una po dolo čbah iz tretjega odstavka 2. člena navedenega protokola.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/471
41. Izjava o Italiji
Konferenca upo števa, da Protokol o Italiji, ki je bil leta 1957 prilo žen Pogodbi o ustanovitvi Evropske
gospodarske skupnosti, in kot je bil spremenjen od sprejema Pogodbe o Evropski uniji, dolo ča:
„VISOKE POGODBENICE SO SE
VŽELJI, da bi uredile nekatere posebne probleme, ki zadevajo Italijo,
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so priloga k tej pogodbi:
DRŽAVE ČLANICE SKUPNOSTI
SE SEZNANIJO z dejstvom, da italijanska vlada izvaja desetletni program gospodarskega razvoja za
uravnove šenje strukturnih neskladij italijanskega gospodarstva, zlasti z opremljanjem manj razvitih
obmo čij ju žne Italije in otokov ter z ustvarjanjem novih delovnih mest za odpravljanje
brezposelnosti,
OPOZARJAJO na to, da so na čela in cilje tega programa italijanske vlade preu čile in odobrile
organizacije za mednarodno sodelovanje, katerih članice so,
PRIZNAVAJO , da je doseganje ciljev italijanskega programa v njihovem skupnem interesu,
SE DOGOVORIJO , da z namenom olaj šati italijanski vladi izpolnitev te naloge priporo čijo institucijam
Skupnosti uporabo vseh sredstev in postopkov iz te pogodbe, zlasti ustrezno uporabo sredstev
Evropske investicijske banke in Evropskega socialnega sklada,
SO MNENJA , da bi morale institucije Skupnosti pri uporabi te pogodbe upo števati obremenitve
italijanskega gospodarstva v naslednjih letih in izkoristiti prilo žnost, da se prepre či ustvarjanje
nevarnih napetosti, zlasti v pla čilni bilanci ali ravni zaposlenosti, ki bi lahko ogrozile uporabo te
pogodbe v Italiji,
PRIZNAVAJO , da je zlasti pri uporabi členov 109 h in 109 i treba zagotoviti, da ukrepi, ki se jih zahteva
od italijanske vlade, ne ogrozijo izvajanja njenega programa gospodarskega razvoja in zvi ševanja
življenjske ravni prebivalstva. “C 310/472 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004
IZJAVE DRŽAV ČLANIC
42. Izjava Kraljevine Nizozemske o I-55. členu
Kraljevina Nizozemska bo soglaš ala z evropskim sklepom iz četrtega odstavka I-55. člena Ustave, ko
bo revizija evropskega zakona iz tretjega odstavka I-54. člena Ustave Nizozemski zagotovila
zadovoljivo re šitev za njen pretirano negativen polo žaj kot neto pla čnica v prora čun Evropske unije.
43. Izjava Kraljevine Nizozemske o IV-440. členu
Kraljevina Nizozemska izjavlja, da bo pobuda za evropski sklep iz sedmega odstavka IV-440. člena
Ustave, namenjena spremembi statusa Nizozemskih Antilov in/ali Arube v odnosu do Evropske unije,
predlo žena na podlagi odlo čitve, sprejete v skladu s Statutom Kraljevine Nizozemske.
44. Izjava Zvezne republike Nem čije, Irske, Republike Madž arske, Republike Avstrije in
Kraljevine Švedske
Nem čija, Irska, Mad žarska, Avstrija in Švedska ugotavljajo, da temeljne dolo čbe Pogodbe o
ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo od za četka njene veljavnosti niso bile bistveno
spremenjene in jih je treba posodobiti. Zato podpirajo zamisel o sklicu Konference predstavnikov
vlad dr žavčlanic v najkraj šem mo žnem času.
45. Izjava Kraljevine Španije in
Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske
Pogodba o Ustavi za Evropo se uporablja za Gibraltar kot evropsko ozemlje, za katerega zunanjeodnose je odgovorna dr žava članica. To ne pomeni sprememb stali ščzadevnih dr žavčlanic.
46. Izjava Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske
o opredelitvi izraza „državljani “
Zdr
uženo kraljestvo v zvezi s Pogodbo o Ustavi za Evropo ali Pogodbo o ustanovitvi Evropske
skupnosti za atomsko energijo ali s katerim koli aktom, ki izhaja iz navedenih pogodb ali v skladu s
temi pogodbami ostaja v veljavi, ponovno poudarja izjavo z dne 31. decembra 1982 o opredelitvi
izraza „državljani “, izraz „državljani britanskih odvisnih ozemelj “se vedno razume kot „državljani
britanskih čezmorskih ozemelj “.16.12.2004 SL Uradni list Evropske unije C 310/473
47. Izjava Kraljevine Španije o opredelitvi izraza „državljani “
Španija ugotavlja, da je v skladu s I-8. členom Ustave vsak dr žavljan dr žavečlanice dr žavljan Unije.
Španija prav tako upo števa dejstvo, da v sedanji fazi evropske integracije, ki jo odra ža Ustava, zgolj
državljani dr žavčlanic u živajo posebne pravice, ki izhajajo iz evropskega dr žavljanstva, razen če
pravo Unije izrecno dolo čad r u g a če. V tej zvezi Španija poudarja, da v skladu s I-20. in I-46. členom
Ustave, Evropski parlament zastopa dr žavljane Unije."
48. Izjava Zdru ženega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske
o volilni pravici za volitve v Evropski parlament
Zdru ženo kraljestvo ugotavlja, da namen I-20. člena Pogodbe o Ustavi za Evropo ni spremeniti
podlage volilne pravice za volitve v Evropski parlament.
49. Izjava Kraljevine Belgije o nacionalnih parlamentih
Belgija pojasnjuje, da v skladu z njenim ustavnim pravom, tako Dom predstavnikov in Senat
Zveznega parlamenta kot tudi parlamentarne skup ščine skupnosti in regij delujejo, na podlagi
pristojnosti, ki jih izvaja Unija, kot sestavni deli nacionalnega parlamentarnega sistema ali kot domovi
nacionalnega parlamenta.
50. Izjava Republike Latvije in Republike Madž arske
očrkovanju imena enotne valute
v Pogodbi o Ustavi za Evropo
Ne da bi to vplivalo na poenoteno črkovanje imena enotne valute Evropske unije v Pogodbi o Ustavi
za Evropo, kakor je odtisnjeno na bankovcih in kovancih, Latvija in Mad žarska izjavljata, da črkovanje
imena enotne valute, vklju čno z njegovimi izpeljankami, ki se uporabljajo v latvijskem in
madž arskem besedilu Pogodbe o Ustavi za Evropo, nikakor ne vpliva na obstoje ča pravila latvijskega
in madž arskega jezika.C 310/474 SL Uradni list Evropske unije 16.12.2004