PRILOGA VI
Seznam iz 20. člena Protokola: Prehodni ukrepi, Bolgarija
1. PROSTO GIBANJE OSEB
Pogodba o Ustavi za Evropo
31968 R 1612: Uredba Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (UL
L 257, 19. 10. 1968, str. 2), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
— 32004 L 0038: Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. 4. 2004 (UL L 158, 30. 4.
2004, str. 77);
31996 L 0071: Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na
delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21. 1. 1997, str. 1);
32004 L 0038: Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici dr žavljanov
Unije in njihovih dru žinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju dr žavčlanic, ki spreminja Uredbo
(EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/
EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30. 4. 2004, str. 77).
1. III-133. člen in prvi odstavek III-144. člena Ustave se v zvezi s prostim gibanjem delavcev in svobodo
opravljanja storitev, ki vklju čuje za časno gibanje delavcev, kakor je opredeljeno v členu 1 Direktive 96/71/ES, med
Bolgarijo na eni strani in vsako od sedanjih dr žavčlanic na drugi strani v celoti uporabljata le ob upo števanju
prehodnih dolo čb iz drugega do štirinajstega odstavka.
2. Ne glede na člene 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68 in do konca dveletnega obdobja od dne pristopa bodo
sedanje dr žave članice uporabljale nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih sporazumov, ki urejajo dostop
bolgarskih dr žavljanov na njihove trge dela. Sedanje dr žavečlanice lahko uporabljajo take ukrepe do konca petletnega
obdobja od dne pristopa.
Bolgarski dr žavljani, ki na dan pristopa zakonito delajo v sedanji dr žavičlanici in se jim je dovolil dostop na trg dela
v tej dr žavičlanici za neprekinjeno obdobje 12 mesecev ali ve č, bodo imeli dostop na trg dela te dr žave članice,
vendar ne na trg dela drugih dr žavčlanic, ki uporabljajo nacionalne ukrepe.
Bolgarski dr žavljani, ki se jim je dovolil dostop na trg dela v sedanji dr žavičlanici po pristopu za neprekinjeno
obdobje 12 mesecev ali ve č, tudi u živajo iste pravice.
Bolgarski dr žavljani iz drugega in tretjega pododstavka zgoraj prenehajo u živati pravice iz teh pododstavkov, če
prostovoljno zapustijo trg dela zadevne sedanje dr žavečlanice.
Bolgarski dr žavljani, ki na dan pristopa ali v obdobju, ko se uporabljajo nacionalni ukrepi, zakonito delajo v sedanji
državičlanici in ki se jim je dovolil dostop na trg dela te dr žavečlanice za obdobje kraj še od 12 mesecev, ne u živajo
teh pravic.L 157/104 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
3. Pred koncem dveletnega obdobja od dne pristopa Svet na podlagi poro čila Komisije ponovno preu či delovanje
prehodnih dolo čb iz prej šnjega odstavka.
Ob zaklju čku tega ponovnega pregleda in najkasneje pred koncem dveletnega obdobja od dne pristopa sedanje dr žave
članice uradno obvestijo Komisijo, če bodo še naprej uporabljale nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih
sporazumov oz. če bodo od takrat dalje uporabljale člene 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68. Če takega uradnega
obvestila ni, se uporabljajo členi 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68.
4. Na zaprosilo Bolgarije se lahko izvede nadaljnji ponovni pregled. Uporabi se postopek iz tretjega odstavka, ki se
končavšestih mesecih od prejema zaprosila Bolgarije.
5. Dr žava članica, ki do konca petletnega obdobja iz drugega odstavka ohrani nacionalne ukrepe ali ukrepe iz
dvostranskih sporazumov, lahko v primeru resnih motenj na svojem trgu dela ali gro žnje le-teh in po tem, ko uradno
obvesti Komisijo, nadaljuje z uporabo teh ukrepov do konca sedemletnega obdobja od dne pristopa. Če takega
uradnega obvestila ni, se uporabljajo členi 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68.
6. V sedemletnem obdobju od dne pristopa tiste dr žavečlanice, v katerih se na podlagi tretjega, četrtega ali petega
odstavka za bolgarske dr žavljane uporabljajo členi 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68 in ki bolgarskim dr žavljanom
v tem obdobju za namene spremljanja izdajajo delovna dovoljenja, jih izdajajo avtomati čno.
7. Tiste dr žave članice, v katerih se na podlagi tretjega, četrtega ali petega odstavka za bolgarske dr žavljane
uporabljajo členi 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68, lahko do konca sedemletnega obdobja od dne pristopa uporabljajo
postopke iz spodnjih pododstavkov.
Čed ržavačlanica iz prvega pododstavka ima ali pri čakuje motnje na svojem trgu dela, ki bi lahko resno ogrozile
življenjsko raven ali raven zaposlenosti v dolo čeni regiji ali poklicu, ta dr žavačlanica o tem obvesti Komisijo in druge
državečlanice in jim priskrbi vse potrebne podrobnosti. Na podlagi teh podatkov lahko dr žavačlanica zaprosi, da
Komisija popolnoma ali delno odlo ži uporabo členov 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68, da bi se ponovno vzpostavilo
normalno stanje v tej regiji oz. poklicu. Komisija odlo či o odlo žitvi uporabe ter o njenem trajanju in obsegu
najpozneje v dveh tednih po prejemu takega zaprosila in o svoji odlo čitvi uradno obvesti Svet. Vsaka dr žavačlanica
lahko v dveh tednih od dne odlo čitve Komisije Svet zaprosi, da odlo čitev odpravi ali spremeni. Svet o zaprosilu odlo či
s kvalificirano ve čino v dveh tednih.
Državačlanica iz prvega pododstavka lahko v nujnih in izjemnih primerih odlo ži uporabo členov 1 do 6 Uredbe
(EGS) št. 1612/68 in o tem Komisiji poda naknadno utemeljeno uradno obvestilo.
8. Dokler je uporaba členov 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68 odlo žena na podlagi drugega do petega in sedmega
odstavka zgoraj, se člen 23 Direktive 2004/38/ES o pravici dru žinskih članov delavcev do pridobitve zaposlitve
uporablja v Bolgariji glede dr žavljanov sedanjih dr žavčlanic in v sedanjih dr žavah članicah glede bolgarskih
državljanov pod naslednjimi pogoji:
— zakonec delavca in njuni potomci, ki so stari manj kot 21 let ali so vzdr ževani dru žinski člani in na dan pristopa
zakonito prebivajo z delavcem na ozemlju dr žavečlanice, imajo po pristopu neposreden dostop na trg dela te
državečlanice. Ta dolo čba se ne uporablja za dru žinske člane delavca, ki se mu je zakonito dovolil dostop na trg
dela te dr žavečlanice za obdobje kraj še od 12 mesecev;
— zakonec delavca in njuni potomci, ki so stari manj kot 21 let ali so vzdr ževani dru žinski člani in zakonito
prebivajo z delavcem na ozemlju dr žavečlanice od dne po dnevu pristopa, vendar imajo v obdobju uporabe
zgoraj navedenih prehodnih dolo čb dostop na trg dela zadevne dr žave članice, ko v zadevni dr žavičlanici
prebivajo najmanj osemnajst mesecev ali od tretjega leta od dne pristopa, kar se zgodi prej.21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/105
Te dolo čbe ne posegajo v bolj ugodne nacionalne ukrepe ali ukrepe, sprejete z dvostranskimi sporazumi.
9. Če dolo čb Direktive 2004/38/ES, ki prevzemajo dolo čbe Direktive 68/360/EGS (1), ni mogo če uporabljati
ločeno od tistih iz Uredbe (EGS) št. 1612/68, katerih uporaba je odlo žena v skladu z drugim do petim in sedmim ter
osmim odstavkom, smejo Bolgarija in sedanje dr žave članice odstopati od teh dolo čb, kolikor je to potrebno za
uporabo drugega do petega in sedmega ter osmega odstavka.
10. Kadar sedanje dr žavečlanice na podlagi zgoraj navedenih prehodnih dolo čb uporabljajo nacionalne ukrepe ali
ukrepe iz dvostranskih sporazumov, lahko Bolgarija ohrani v veljavi enakovredne ukrepe za dr žavljane zadevne
državečlanice ali zadevnih dr žavčlanic.
11. Če katera izmed sedanjih dr žavčlanic odlo ži uporabo členov 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68, lahko Bolgarija
glede Romunije uporabi postopke iz sedmega odstavka. V primeru uporabe teh postopkov se delovna dovoljenja, kijih izdaja Bolgarija za namene spremljanja dr žavljanom Romunije, izdajajo avtomati čno.
12. Vse sedanje dr žave članice, ki v skladu z drugim do petim in sedmim do devetim odstavkom uporabljajo
nacionalne ukrepe, lahko z notranjimi predpisi uvedejo ve čjo svobodo prostega gibanja od tiste, ki velja na dan
pristopa, vklju čno s popolnim dostopom na trg dela. Od tretjega leta od dne pristopa se lahko sedanje dr žavečlanice,
ki uporabljajo nacionalne ukrepe, kadarkoli odlo čijo za uporabo členov 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68. O takih
odlo čitvah se obvesti Komisijo.
13. Nem čija in Avstrija lahko v primeru resnih motenj ali gro ženj le-teh na posebno ob čutljivih storitvenih
podro čjih svojih trgov dela, ki bi lahko nastale v dolo čenih regijah zaradi čezmejnega opravljanja storitev, kot je
opredeljeno v členu 1 Direktive 96/71/ES, in dokler na podlagi zgornjih prehodnih dolo čb uporabljata nacionalne
ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih sporazumov o prostem gibanju bolgarskih delavcev, po tem, ko uradno obvestitaKomisijo, odstopata od prvega odstavka III-144. č
lena Ustave, da bi v okviru opravljanja storitev podjetij s sede žem
v Bolgariji omejili za časno gibanje delavcev, za katere se uporabljajo nacionalni ukrepi glede njihove pravice do
začetka opravljanja dela v Nem čiji in Avstriji.
Seznam storitvenih podro čij, za katere se lahko uporablja odstopanje, je naslednji:
— v Nem čiji:
Podro čje NACE (*) koda, razen če ni druga če dolo čeno
Gradbeni štvo s sorodnimi panogami od 45.1 do 4
Dejavnosti iz Priloge k Direktivi 96/71/ES
Čiščenje objektov in opreme 74.70 Čiščenje objektov in opreme
Druge storitve 74.87 Samo dejavnosti notranjega dekoraterstva(*)
NACE: glej 31990 R 3037: Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statisti čni klasifikaciji gospodarskih
dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24. 10. 1990, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjenaz 32003 R 1882: Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. 9. 2003 (UL L 284, 31. 10. 2003,
str. 1).L 157/106 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
(1) Direktiva Sveta 68/360/EGS z dne 15. oktobra 1968 o odpravi omejitev gibanja in pebivanja v Skupnosti za delavce dr žav
članic in za njihove dru žine (UL L 257, 19. 10. 1968, str. 13). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom
o pristopu iz leta 2003 (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33) in razveljavljena z u činkom od 30. aprilom 2006 z Direktivo 2004/
38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 158, 30. 4. 2004, str. 77).
— v Avstriji:
Podro čje NACE (*) koda, razen če ni druga če dolo čeno
Storitve za rastlinsko pridelavo; urejanje parkov 01.41
Rezanje, oblikovanje in dodelava kamna (obdelava
naravnega kamna)26.7
Proizvodnja kovinskih konstrukcij in njihovih delov 28.11
Gradbeni štvo s sorodnimi panogami od 45.1 do 4
Dejavnosti iz Priloge k Direktivi 96/71/ES
Poizvedovalne dejavnosti in varovanje 74.60Čiščenje objektov in opreme 74.70
Nega na domu 85.14Dejavnosti socialnega varstva brez nastanitve 85.32(*)
NACE: glej 31990 R 3037: Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statisti čni klasifikaciji gospodarskih
dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24. 10. 1990, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjenaz 32003 R 1882: Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. 9. 2003 (UL L 284, 31. 10. 2003,
str. 1).
Če Nem čija ali Avstrija v skladu s prej šnjimi pododstavki odstopata od prvega odstavka III144. člena Ustave, lahko
Bolgarija po tem, ko uradno obvesti Komisijo, sprejme enakovredne ukrepe.
Učinek uporabe tega odstavka ne vodi do bolj restriktivnih pogojev za za časno gibanje delavcev v okviru čezmejnega
opravljanja storitev med Nem čijo ali Avstrijo in Bolgarijo od tistih, ki obstajajo na dan podpisa Pogodbe o pristopu.
14. U činek uporabe drugega do petega in sedmega do dvanajstega odstavka ne vodi do bolj restriktivnih pogojev za
dostop bolgarskih dr žavljanov na trge dela sedanjih dr žavčlanic od tistih, ki obstajajo na dan podpisa Pogodbe
o pristopu.
Ne glede na uporabo dolo čb iz prvega do trinajstega odstavka sedanje dr žavečlanice v kateremkoli obdobju, ko se
uporabljajo nacionalni ukrepi ali ukrepi iz dvostranskih sporazumov, glede dostopa na njihov trg dela prednostnoobravnavajo delavce, ki so dr žavljani dr žavčlanic, v primerjavi z delavci, ki so dr žavljani tretjih dr žav.
Bolgarski delavci migranti in njihove dru žine, ki zakonito prebivajo in delajo v drugi dr žavičlanici, ali delavci migranti
iz drugih dr žavčlanic in njihove dru žine, ki zakonito prebivajo in delajo v Bolgariji, se ne obravnavajo bolj
restriktivno kot delavci iz tretjih dr žav in njihovi dru žinski člani, ki delajo v tej dr žavičlanici oz. v Bolgariji. Poleg tega
se ob uporabi na čela prednostne obravnave v Skupnosti delavci migranti iz tretjih dr žav, ki prebivajo in delajo
v Bolgariji, ne obravnavajo bolj ugodno kot dr žavljani Bolgarije.
2. SVOBODA OPRAVLJANJA STORITEV
31997 L 0009: Direktiva 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o od škodninskih shemah za
vlagatelje (UL L 84, 26. 3. 1997, str. 22).21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/107
Ne glede na člen 4(1) Direktive 97/9/ES se minimalna raven od škodnine do 31. decembra 2009 ne uporablja
v Bolgariji. Bolgarija zagotovi, da njena od škodninska shema za vlagatelje zagotavlja kritje za najmanj 12 000 EUR od
1. januarja 2007 do 31. decembra 2007 in za najmanj 15 000 EUR od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2009.
V prehodnem obdobju bodo druge dr žave članice ohranile pravico prepre čiti poslovanje podru žnicam bolgarskih
investicijskih podjetij s sede žem na njihovem ozemlju, če in dokler se te podru žnice ne pridru žijo na ozemlju zadevne
državečlanice uradno priznani od škodninski shemi za vlagatelje, ki zagotavlja kritje za razliko med bolgarsko ravnijo
odškodnine in minimalno ravnijo iz člena 4(1) Direktive 97/9/ES.
3. PROSTI PRETOK KAPITALA
Pogodba o Ustavi za Evropo1. Ne glede na obveznosti iz Pogodbe o Ustavi za Evropo lahko Bolgarija pet let od dne pristopa ohrani v veljavi na
dan podpisa Pogodbe o pristopu obstoje če omejitve iz svoje zakonodaje glede pridobitve lastni štva nad zemlji šči
za sekundarna prebivali šča s strani dr žavljanov dr žavčlanic ali dr žav pogodbenic Sporazuma o Evropskem
gospodarskem prostoru (Sporazum EGP), ki ne prebivajo v Bolgariji, in s strani pravnih oseb, ki so ustanovljene
po pravu druge dr žavečlanice ali dr žave pogodbenice Sporazuma EGP.
Za dr žavljane dr žavčlanic in dr žavljane dr žav pogodbenic Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki
zakonito prebivajo v Bolgariji, ne veljajo dolo čbe prej šnjega pododstavka ali kakr šnakoli pravila in postopki, ki
ne veljajo za bolgarske dr žavljane.
2. Ne glede na obveznosti iz Pogodbe o Ustavi za Evropo lahko Bolgarija sedem let od dne pristopa ohrani v veljavi
na dan podpisa Pogodbe o pristopu obstoje če omejitve iz svoje zakonodaje glede pridobitve kmetijskih zemlji šč,
gozdov in gozdarskih zemlji ščs strani dr žavljanov dr ž
avčlanic, dr žavljanov dr žav pogodbenic Sporazuma
o Evropskem gospodarskem prostoru, in s strani pravnih oseb, ustanovljenih po pravu druge dr žavečlanice ali
države pogodbenice Sporazuma EGP. V nobenem primeru se dr žavljana dr žave članice glede pridobitve
kmetijskih zemlji šč, gozdov in gozdarskih zemlji ščne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa
Pristopne pogodbe ali ga obravnavati bolj restriktivno kot dr žavljane tretjih dr žav.
Za samozaposlene kmete, ki so dr žavljani druge dr žave članice in želijo imeti sede žter zakonito prebivati
v Bolgariji, ne veljajo dolo čbe prej šnjega pododstavka ali kakr šnikoli postopki, ki ne veljajo za bolgarske
državljane.
V tretjem letu od dne pristopa se opravi splo šni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija
Svetu predlo ži poro čilo. Svet lahko na predlog Komisije soglasno odlo či, da se prehodno obdobje, ki je
navedeno v prvem pododstavku, skraj ša ali kon ča.L 157/108 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
4. KMETIJSTVO
A. KMETIJSKA ZAKONODAJA
31997 R 2597: Uredba Sveta (ES) št. 2597/97 z dne 18. decembra 1997 o dolo čitvi dodatnih pravil o skupni ureditvi
trga z mlekom in mle čnimi proizvodi za konzumno mleko (UL L 351, 23. 12. 1997, str. 13), kakor je bila nazadnje
spremenjena z:
— 31999 R 1602: Uredbo Sveta (ES) št. 1602/1999 z dne 19. 7. 1999 (UL L 189, 22. 7. 1999, str. 43).
Ne glede na člen 3(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 2597/97 se za konzumno mleko, proizvedeno v Bolgariji do 30. aprila
2009 ne uporabljajo zahteve glede vsebnosti ma ščobe, pri čemer se mleko z vsebnostjo ma ščobe 3 % (m/m) lahko
trži kot polno mleko, mleko z vsebnostjo ma ščobe 2 % (m/m) pa kot pol posneto mleko. Konzumno mleko, ki ne
ustreza zahtevam glede vsebnosti ma ščobe, se lahko tr ži le v Bolgariji ali izvozi v tretje dr žave.
B. VETERINARSKA IN FITOSANITARNA ZAKONODAJA
32004 R 0853: Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih
higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30. 4. 2004, str. 55).
(a) Obrati za predelavo mleka iz I. in II. poglavja Dodatka k tej prilogi lahko do 31. decembra 2009 prejemajo
pošiljke surovega mleka, ki ni v skladu z zahtevami ali pa ravnanje z njim ne ustreza zahtevam iz Uredbe (ES)
št. 853/2004, podpoglavij II in III, Poglavja I, Oddelka IX, Priloge III, pod pogojem, da so kmetije, iz katerih
prihaja mleko, omenjene na seznamu, ki ga v ta namen vodijo bolgarski organi.
(b) Dokler so obrati iz odstavka (a) zgoraj upravi čeni do koristi iz dolo čb omenjenega odstavka, se izdelki, ki
izvirajo iz teh obratov, dajo le na doma či trg ali se uporabljajo za nadaljnjo predelavo v obratih v Bolgariji, za
katere ravno tako veljajo dolo čbe iz odstavka (a), ne glede na datum tr ženja. Ti izdelki morajo nositi druga čno
identifikacijsko oznako od tiste, ki je dolo čena v členu 5 Uredbe (ES) št. 853/2004.
(c) Obrati, na šteti v II. poglavju Dodatka k tej prilogi, lahko do 31. decembra 2009 predelujejo mleko, ki izpolnjuje
zahteve EU in mleko, ki teh zahtev ne izpolnjuje, v lo čenih proizvodnih linijah. V tem smislu se mleko, ki ne
izpolnjuje zahtev EU, razume kot mleko iz odstavka (a). Taki obrati morajo v celoti izpolnjevati zahteve EU za
obrate, vklju čno z izvajanjem na čel analize tveganj in kriti čnih nadzornih to čk (HACCP) (iz člena 5 Uredbe (ES)
št. 852/2004 (1) in dokazati svojo sposobnost, da v celoti izpolnjujejo pogoje, navedene v nadaljevanju,
vklju čno z lo čeno namembnostjo ustreznih proizvodnih linij:
— sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi se omogo či ustrezno upo števanje notranjih postopkov lo čevanja
mleka, od zbiranja do kon čne proizvodne faze, vklju čno s potmi zbiranja mleka, lo čenim skladi ščenjem in
obdelavo mleka, ki izpolnjuje zahteve EU, od mleka, ki teh zahtev ne izpolnjuje, posebnim pakiranjem ter
ozna čevanjem izdelkov, pridobljenih iz mleka, ki ne izpolnjuje zahtev EU, in z lo čenim skladi ščenjem
omenjenih izdelkov,
— uvesti postopek, ki zagotavlja sledljivost surovin, vklju čno s potrebnimi dokumentarnimi dokazi
o premikih proizvodov ter knjigovodskimi evidencami proizvodov ter izravnave skladnih in neskladnih21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/109
(1) Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).
surovin s kategorijami kon čnih izdelkov,
— obdelati vse surovo mleko s toplotno obdelavo pri minimalni temperaturi vsaj 71,7oCvčasu 15 sekund,
in
— sprejeti vse potrebne ukrepe za prepre čevanje goljufij pri uporabi identifikacijskih oznak.
Bolgarski organi:
— zagotovijo, da upravljavec ali direktor vsakega zadevnega obrata sprejme vse potrebne ukrepe za pravilno
upoštevanje notranjih postopkov lo čevanja mleka;
— opravljajo teste in nenapovedane kontrolne preglede v zvezi z upo števanjem lo čevanja mleka; in
— opravljajo teste v poobla ščenih laboratorijih na vseh surovinah in kon čnih izdelkih, da preverijo skladnost
z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 853/2004, Poglavja II, Oddelka IX, Priloge III, vklju čno z mikrobiolo škimi
merili za izdelke na osnovi mleka.
Mleko in/ali izdelki na osnovi mleka, ki izvirajo iz lo čenih proizvodnih linij, v katerih se predeluje surovo mleko,
ki ne izpolnjuje zahtev EU, v obratih za predelavo mleka, odobrenih s strani EU, se lahko dajo na trg le pod
pogoji iz odstavka (b). Izdelki na osnovi surovega mleka, ki izpolnjuje zahteve in ki se predeluje v lo čeni
proizvodni liniji v obratu iz II. poglavja Dodatka k tej prilogi, se lahko ob upo števanju pogojev glede lo čevanja
proizvodnih linij tr žijo kot izdelki, ki izpolnjujejo zahteve.
(d) Mleku in mle čnim izdelkom, proizvedenim v skladu z dolo čbami iz odstavka (c), se podeli podpora iz poglavij II
in III, Naslova I, razen člena 11, in Naslova II Uredbe (ES) št. 1255/1999 (1) le, če so opremljeni z ovalno
identifikacijsko oznako iz Oddelka I Priloge II Uredbe (ES) št. 853/2004.
(e) Bolgarija poskrbi za postopno spo štovanje zahtev iz odstavka (a) in Komisiji izstavlja letna poro čila o napredku
pri posodabljanju kmetij za proizvodnjo mleka in sistemu zbiranja mleka. Bolgarija poskrbi, da bodo te zahtevev celoti izpolnjene do 31. decembra 2009.
(f) Komisija lahko po postopku iz člena 58 Uredbe (ES) št. 178/2002 (
2) posodobi Dodatek k tej prilogi pred
pristopom in do 31. decembra 2009 ter v tem smislu na podlagi napredka, dose ženega pri odpravi
pomanjkljivosti in rezultatov procesa spremljanja doda ali črta posamezne obrate.
Podrobna izvedbena pravila za zagotovitev nemotenega delovanja zgoraj navedene prehodne ureditve se lahko
sprejmejo po postopku iz člena 58 Uredbe (ES) št. 178/2002.L 157/110 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
(1) Uredba Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mle čnih izdelkov (UL L 160,
26.6.1999, str. 48). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004,
str. 6).
(2) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o dolo čitvi splo šnih na čel in zahtevah
živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31,
1.2.2002, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).
5. PROMETNA POLITIKA
1. 31993 R 3118: Uredba Sveta (EGS) št. 3118/93 z dne 25. oktobra 1993 o pogojih, pod katerimi lahko
prevozniki nerezidenti opravljajo notranje cestne prevoze tovora v dr žavičlanici (UL L 279, 12. 11. 1993, str. 1), kakor
je bila nazadnje spremenjena z:
— 32002 R 0484: Uredbo (ES) št. 484/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 1. 3. 2002 (UL L 76, 19. 3.
2002, str. 1).
(a) Ne glede na člen 1 Uredbe (EGS) št. 3118/93 in do konca tretjega leta od dne pristopa so prevozniki s sede žem
v Bolgariji izklju čeni od opravljanja storitev notranjega cestnega prevoza tovora v ostalih dr žavah članicah in
prevozniki s sede žem v ostalih dr žavah članicah so izklju čeni od opravljanja storitev notranjega cestnega
prevoza tovora v Bolgariji.
(b) Pred koncem tretjega leta od dne pristopa dr žave članice uradno obvestijo Komisijo, ali bodo to obdobje
podalj šale za najve čdve leti, ali pa bodo v prihodnje v celoti uporabljale člen 1 Uredbe. Če tega uradnega
obvestila ni, se uporabi člen 1 Uredbe. Le prevozniki s sede žem v dr žavah članicah, v katerih se uporablja člen 1
Uredbe, lahko opravljajo storitve notranjega cestnega prevoza v tistih dr žavah članicah, kjer se prav tako
uporablja člen 1.
(c) Tiste dr žave članice, v katerih se na podlagi prej šnjega odstavka uporablja člen 1 Uredbe, lahko uporabijo
postopek, naveden spodaj, vse do konca petega leta od dne pristopa.
Kadar ima dr žavačlanica iz prej šnjega pododstavka resne motnje na nacionalnem trgu ali njegovih delih zaradi
kabota že, ali jih ta še poslab ša, kot na primer ob čutno pove čanje ponudbe nad povpra ševanjem ali ogrozitev
finan čne stabilnosti ali pre živetja znatnega števila podjetij za cestni prevoz tovora, o tem obvesti Komisijo in
druge dr žavečlanice in jim priskrbi vse potrebne podatke. Na podlagi teh podatkov lahko dr žavačlanica od
Komisije zahteva delno ali popolno odlo žitev uporabe člena 1 Uredbe, da bi tako ponovno vzpostavila
normalno stanje.
Komisija preu či razmere na podlagi podatkov, ki jih priskrbi zadevna dr žavačlanica, in v roku enega meseca od
prejema zahteve odlo či, ali je potrebno sprejeti za ščitne ukrepe. Uporabijo se postopek iz drugega, tretjega in
četrtega pododstavka odstavka 3 in odstavki 4, 5 in 6 člena 7 Uredbe.
Država članica iz prvega pododstavka zgoraj lahko v nujnih in izjemnih primerih odlo ži uporabo člena 1
Uredbe in o tem naknadno poda Komisiji utemeljeno uradno obvestilo.
(d) Dokler se člen 1 Uredbe ne uporablja na podlagi (a) in (b) odstavka, lahko dr žavečlanice urejajo dostop do
storitev notranjega cestnega prevoza tovora s postopno izmenjavo dovoljenj za kabota žo na podlagi
dvostranskih sporazumov. To lahko vklju čuje mo žnost popolne liberalizacije.
(e) U činek uporabe (a) do (c) odstavka ne povzro či bolj restriktivnega dostopa do storitev notranjega cestnega
prevoza od tistega, ki obstaja na dan podpisa Pogodbe o pristopu.
2. 31996 L 0026: Direktiva Sveta 96/26/ES z dne 29. aprila 1996 o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega
prevoznika v tovornem in potni škem prometu ter o medsebojnem priznavanju diplom, spri čeval in drugih dokazil
o formalnih kvalifikacijah za olaj šanje uresni čevanja pravic teh prevoznikov do ustanavljanja prevoznih podjetij
v doma čem in mednarodnem prometu (UL L 124, 23. 5. 1996, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
— 32004 L 0066: Direktivo Sveta 2004/66/ES z dne 26. 4. 2004 (UL L 168, 1. 5. 2004, str. 35).21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/111
Do 31. decembra 2010 se člen 3(3)(c) Direktive 96/26/ES ne uporablja v Bolgariji za prevozna podjetja, ki opravljajo
izklju čno notranji cestni prevoz tovora in potnikov.
Razpolo žljiva sredstva in rezerve teh podjetij bodo postopoma dosegle minimalne stopnje iz tega člena v skladu
z naslednjim razporedom:
— do 1. januarja 2007 morajo imeti podjetja razpolo žljiva sredstva in rezerve v vi šini vsaj 5 850 EUR za prvo in
vsaj 3 250 EUR za vsako dodatno vozilo;
— do 1. januarja 2008 morajo imeti podjetja razpolo žljiva sredstva in rezerve v vi šini vsaj 6 750 EUR za prvo in
vsaj 3 750 EUR za vsako dodatno vozilo;
— do 1. januarja 2009 morajo imeti podjetja razpolo žljiva sredstva in rezerve v vi šini vsaj 7 650 EUR za prvo in
vsaj 4 250 EUR za vsako dodatno vozilo;
— do 1. januarja 2010 morajo imeti podjetja razpolo žljiva sredstva in rezerve v vi šini vsaj 8 550 EUR za prvo in
vsaj 4 750 EUR za vsako dodatno vozilo.
3. 31996 L 0053: Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o dolo čitvi najve čjih dovoljenih mer dolo čenih
cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in najve čjih dovoljenih te žv mednarodnem
prometu (UL L 235, 17. 9. 1996, str. 59), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
— 32002 L 0007: Direktivo 2002/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. 2. 2002 (UL L 67, 9. 3. 2002,
str. 47).
Ne glede na člen 3(1) Direktive 96/53/ES lahko vozila, ki so v skladu z mejnimi vrednostmi kategorij 3.2.1, 3.4.1,
3.4.2 in 3.5.1, dolo čenimi v Prilogi I k tej direktivi, do 31. decembra 2013 uporabljajo le neposodobljene dele
bolgarskega cestnega omre žja,če ustrezajo mejni osni obremenitvi, ki velja v Bolgariji.
Z dnem pristopa se za vozila, ki ustrezajo pogojem iz Direktive 96/53/ES, ne sme uvajati omejitev za uporabo glavnih
tranzitnih cest iz Priloge I k Odlo čbišt. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996
o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omre žja (1).
Bolgarija bo spo štovala časovni razpored, kot ga dolo čajo spodnje tabele za posodobitev omre žja glavnih cest.
Nalo žbe v infrastrukturo, ki vklju čujejo uporabo sredstev iz prora čuna Skupnosti, zagotavljajo, da so prometne žile
zgrajene ali posodobljene za osno obremenitev 11,5 ton.
Vzporedno z dovr šitvijo posodobitve bo potekalo tudi postopno odpiranje bolgarskega cestnega omre žja, ki bo
vklju čevalo omre žje iz Priloge I k Odlo čbišt. 1692/96/ES, za vozila v mednarodnem prometu, ki ustrezajo mejnim
vrednostim Direktive. Za namene nalaganja in razlaganja je, kjer je to tehni čno izvedljivo, uporaba neposodobljenih
delov omre žja stranskih cest dovoljena med celotnim prehodnim obdobjem.
Z dnem pristopa nobeno vozilo v mednarodnem prometu, opremljeno z zra čnim vzmetenjem, ki ustreza mejnim
vrednostim Direktive 96/53/ES, ni podvr ženo nikakr šnim za časnim dodatnim prispevkom na celotnem bolgarskem
omre žju cestnega prometa.
Začasni dodatni prispevki za uporabo neposodobljenih delov omre žja za vozila v mednarodnem prometu, ki niso
opremljena z zra čnim vzmetenjem in ustrezajo mejnim vrednostim Direktive, se pobirajo na nediskriminatorenL 157/112 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
(1) UL L 228, 9.9.1996, str. 1. Odlo čba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odlo čbošt. 884/2004/ES (UL L 167, 30.4.2004,
str. 1).
način. Re žim odmere je transparenten in pla čilo teh prispevkov ne povzro ča nepotrebnih upravnih ovir ali zamud
uporabniku, prav tako pla čilo teh prispevkov ne vodi k sistemati čnemu pregledovanju mejne osne obremenitve na
meji. Uveljavitev mejne osne obremenitve se zagotovi po vsem ozemlju na nediskriminatoren na čin in velja tudi za
vozila, registrirana v Bolgariji.
Program cestnih nadgradenj (km)
Tabela 1
Št. CESTA ODSEK DOL ŽINA/KM ODPRTO ZA PROMET UKREP
12 3 4 5 6
1 I-5/E-85/ GABROVO - ŠIPKA 18 2014 NOVA GRADNJA
2 I-5/E-85/ KARD ŽALI - PODKOVA
(MAKAZA)18 2008 NOVA GRADNJA
VMESNI SE ŠTEVEK 36
3 I-6 SOFIJA - PIRDOP 56 2009 OBNOVA
4 I-7 SILISTRA - ŠUMEN 88 2011 OBNOVA
5 I-7 PRESLAV - E-773 48 2010 REKONSTRUKCIJA
VMESNI SE ŠTEVEK 136
6 I-9/E-87/ ROMUNSKA MEJA - BAL-
ČIK60 2009 OBNOVA
7 II-12 VIDIN - MEJA S SRBIJO IN
ČRNO GORO26 2008 REKONSTRUKCIJA
8 II-14 VIDIN - KULA - MEJA
S SRBIJO IN ČRNO GORO42 2009 REKONSTRUKCIJA
9 II-18 OBVOZNICA SOFIJE -
SEVERNI KRAK24 2014 NOVA GRADNJA
10 II-19 SIMITLI - GOTSE DEL ČEV -
GRŠKA MEJA91 2008 OBNOVA
11 II-29 DOBRI Č- VARNA 21 2010 OBNOVA
12 II-35 LOVE Č- KARNARE 28 2011 REKONSTRUKCIJA
13 II-53 SLIVEN - JAMBOL 25 2010 OBNOVA
14 II-55 GURKOVO - NOVA
ZAGORA26 2010 OBNOVA21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/113
Št. CESTA ODSEK DOL ŽINA/KM ODPRTO ZA PROMET UKREP
15 II-55 NOVA ZAGORA - SVILEN-
GRAD81 2012 OBNOVA
VMESNI SE ŠTEVEK 107
16 II-57 STARA ZAGORA - RAD-
NEVO42 2010 OBNOVA
17 II-62 KJUSTENDIL - DUPNICA 26 2011 REKONSTRUKCIJA
18 II-63 PERNIK - MEJA S SRBIJO IN
ČRNO GORO20 2010 REKONSTRUKCIJA
19 II-73 ŠUMEN - KARNOBAT 44 2012 REKONSTRUKCIJA
20 II-73 ŠUMEN - KARNOBAT 119 2011 REKONSTRUKCIJA
VMESNI SE ŠTEVEK 63
21 II-78 RADNEVO - TOPOLOV-
GRAD40 2013 OBNOVA
22 II-86 ASENOVGRAD - SMOLJAN 72 2014 REKONSTRUKCIJA
23 II-98 BURGAS - MALKO TAR-
NOVO64 2014 REKONSTRUKCIJA
24 III-197 GOCE DEL ČEV - SMOLJAN 87 2013 REKONSTRUKCIJA
25 III-198 GOCE DEL ČEV - MEJA
Z NEKDANJO JUGOSLO-
VANSKO REPUBLIKO
MAKEDONIJO95 2013 REKONSTRUKCIJA
26 III-534 ELENA - NOVA ZAGORA 52 2012 REKONSTRUKCIJA
27 III-534 NOVA ZAGORA - SIMEO-
NOVGRAD53 2014 REKONSTRUKCIJA
VMESNI SE ŠTEVEK 105
28 III-601 KJUSTENDIL - MEJA
Z NEKDANJO JUGOSLO-VANSKO REPUBLIKOMAKEDONIJO27 2011 NOVA GRADNJA
29 III-622 KJUSTENDIL - MEJA
Z NEKDANJO JUGOSLO-
VANSKO REPUBLIKOMAKEDONIJO31 2013 NOVA GRADNJA
30 III-865 SMOLJAN - MADAN 15 2011 REKONSTRUKCIJA
31 III-867 SMOLIAN - KARDJALI 69 2014 REKONSTRUKCIJAL 157/114 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
Št. CESTA ODSEK DOL ŽINA/KM ODPRTO ZA PROMET UKREP
32 III-868 BYPASS SMOLJAN 40 2012 NOVA GRADNJA
33 IV-
410068SIMITLI - MEJA
Z NEKDANJO JUGOSLO-VANSKO REPUBLIKOMAKEDONIJO28 2009 NOVA GRADNJA
34 BYPASS PLOVDIV 4 2014 NOVA GRADNJA
A1 „TRAKIA “AVTOCESTA -
STARA ZAGORA - KAR-NOBAT
35 LOT 2 33 2010 NOVA GRADNJA
36 LOT 3 37 2011 NOVA GRADNJA
37 LOT 4 48 2014 NOVA GRADNJA
VMESNI SE ŠTEVEK 118
SKUPAJ 1 598
Tabela 2
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
UKREP
OBNOVA 91 116 114 88 81 40 0REKONSTRUKCIJA 26 42 68 88 96 182 258NOVA GRADNJA 18 28 33 64 40 31 94
135 186 215 240 217 253 352 1 598 km
6. OBDAV ČITEV
1. 31977 L 0388: Šesta Direktiva Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje dr žavčlanic
o prometnih davkih - Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (UL L 145, 13. 6. 1977,str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z:21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/115
— 32004 L 0066: Direktivo Sveta 2004/66/ES z dne 26. 4. 2004 (UL L 168, 1. 5. 2004, str. 35).
Za namene uporabe člena 28(3)(b) Direktive 77/388/EGS lahko Bolgarija, dokler se ne izpolni pogoj iz člena 28(4)
Direktive ali dokler se ista oprostitev uporablja za katerokoli sedanjo dr žavo članico, karkoli nastopi prej, ohrani
oprostitev davka na dodano vrednost od mednarodnega prevoza potnikov iz to čke 17 Priloge F k Direktivi.
2. 31992 L 0079: Direktiva Sveta 92/79/EGS z dne 19. oktobra 1992 o pribli ževanju davkov na cigarete (UL L 316,
31. 10. 1992, str. 8), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
— 32003 L 0177: Direktivo Sveta 2003/117/ES z dne 5. 12. 2003 (UL L 333, 20. 12. 2003, str. 49).
Ne glede na člen 2(1) Direktive 92/79/EGS lahko Bolgarija do 31. decembra 2009 prelo ži uporabo celotne minimalne
trošarine na drobnoprodajno ceno (vklju čno z vsemi davki) za cigarete najbolje prodajane cenovne kategorije, pod
pogojem, da Bolgarija med tem obdobjem postopno prilagodi svoje tro šarinske stopnje celotni minimalni tro šarini iz
Direktive.
Brez poseganja v člen 8 Direktive Sveta 92/12/EGS z dne 25. februarja 1992 o splo šnem re žimu za tro šarinske
proizvode in o skladi ščenju, gibanju in nadzoru takih proizvodov (1) in po tem, ko obvestijo Komisijo, lahko dr žave
članice, dokler se uporablja zgornje odstopanje, ohranijo enake koli činske omejitve za cigarete, ki se jih brez pla čila
dodatne tro šarine lahko vna ša na njihova ozemlja iz Bolgarije, kot se jih uporablja za uvoz iz tretjih dr žav. Dr žave
članice, ki uporabljajo to mo žnost, lahko izvajajo potrebne preglede, pod pogojem, da ti pregledi ne prizadenejo
pravilnega delovanja notranjega trga.
3. 32003 L 0049: Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdav čevanja pla čil
obresti ter licen čnin med povezanimi dru žbami iz razli čnih dr žavčlanic (UL L 157, 26. 6. 2003, str. 49), kakor je bila
nazadnje spremenjena z:
— 32004 L 0076: Direktivo Sveta 2004/76/ES z dne 29. 4. 2004 (UL L 157, 30. 4. 2004, str. 106).
Bolgarija je poobla ščena, da do 31. decembra 2014 ne uporablja dolo čbčlena 1 Direktive 2003/49/ES. V tem
prehodnem obdobju dav čna stopnja na pla čila obresti ali licen čnin, ki se pla čajo povezani dru žbi iz druge dr žave
članice ali stalni poslovni enoti povezane dru žbe iz dr žavečlanice, ki se nahaja v drugi dr žavičlanici, do 31. decembra
2010 ne sme prese či 10 %, oziroma 5 % v naslednjih letih do 31. decembra 2014.
4. 32003 L 0096: Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za
obdav čitev energentov in elektri čne energije (UL L 283, 31. 10. 2003, str. 51), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
— 32004 L 0075: Direktivo Sveta 2004/75/ES z dne 29. 4. 2004 (UL L 157, 30. 4. 2004, str. 100).
(a) Ne glede na člen 7 Direktive 2003/96/ES lahko Bolgarija uporabi naslednja prehodna obdobja:
— do 1. januarja 2011 za prilagoditev nacionalne ravni obdav čitve neosvin čenega bencina, ki se uporablja
kot pogonsko gorivo, na najni žjo raven 359 EUR za 1 000 l. Dejanska dav čna stopnja za neosvin čeni
bencin, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, od 1. januarja 2008 ne sme biti ni žja od 323 EUR za 1 000 l,L 157/116 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
(1) UL L 76, 23.3.1992, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003,
str. 36).
— do 1. januarja 2010 za prilagoditev nacionalne ravni obdav čitve plinskega olja in kerozina, ki se
uporabljata kot pogonsko gorivo, na najni žjo raven 302 EUR za 1 000 l, do 1. januarja 2013 pa dose že
najni žjo raven 330 EUR za 1 000 l. Dejanska dav čna stopnja za plinsko olje in kerozin, ki se uporabljata
kot pogonsko gorivo, od 1. januarja 2008 ne sme biti ni žja od 274 EUR za 1 000 l.
(b) Ne glede na člen 9 Direktive 2003/96/ES lahko Bolgarija uporabi naslednja prehodna obdobja:
— do 1. januarja 2010 za prilagoditev nacionalne ravni obdav čitve premoga in koksa za namene daljinskega
ogrevanja na najni žje ravni obdav čitve, dolo čene v Prilogi I, preglednici C,
— do 1. januarja 2009 za prilagoditev nacionalne ravni obdav čitve premoga in koksa, ki se uporabljata za
druge namene kot daljinsko ogrevanje, na najni žje ravni obdav čitve, dolo čene v Prilogi I, preglednici C.
Dejanske dav čne stopnje, ki veljajo za zadevne energente, od 1. januarja 2007 ne smejo biti ni žje od 50 %
ustrezne najni žje stopnje Skupnosti.
(c) Ne glede na člen 10 Direktive 2003/96/ES lahko Bolgarija uporabi prehodno obdobje do 1. januarja 2010 zaradi
prilagoditve nacionalnih ravni obdav čitve elektri čne energije na najni žje ravni obdav čitve, dolo čene
v Prilogi I, preglednici C. Dejanske dav čne stopnje, ki veljajo za elektri čno energijo, od 1. januarja 2007 ne
smejo biti ni žje od 50 % ustrezne najni žje stopnje Skupnosti.
7. SOCIALNA POLITIKA IN ZAPOSLOVANJE
32001 L 0037: Direktiva 2001/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2001 o pribli ževanju zakonov in
drugih predpisov dr žavčlanic o izdelavi, predstavitvi in prodaji toba čnih izdelkov (UL L 194, 18. 7. 2001, str. 26).
Ne glede na člen 3 Direktive 2001/37/ES je datum uporabe najvi šje dovoljene vsebnosti katrana v cigaretah, izdelanih
in tr ženih na ozemlju Bolgarije, 1. januar 2011. Med prehodnim obdobjem:
— se cigarete, ki so izdelane v Bolgariji in vsebujejo ve čkot 10 mg katrana na cigareto, ne tr žijo v drugih dr žavah
članicah;
— se cigarete, ki so izdelane v Bolgariji in vsebujejo ve čkot 13 mg katrana na cigareto, ne izva žajo v tretje dr žave;
ta meja se od 1. januarja 2008 zni ža na 12 mg in od 1. januarja 2010 na 11 mg;
— Bolgarija posreduje Komisiji redno posodobljene podatke o časovnem razporedu in ukrepih, ki so bili sprejeti za
zagotovitev skladnosti s to direktivo.
8. ENERGETIKA
31968 L 0414: Direktiva Sveta 68/414/EGS z dne 20. decembra 1968 o obveznosti dr žavčlanic EGS glede
vzdr ževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (UL L 308, 23. 12. 1968, str. 14), kakor je bila
nazadnje spremenjena z:
— 31998 L 0093: Direktivo Sveta 98/93/ES z dne 14. 12. 1998 (UL L 358, 31. 12. 1998, str. 100).21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/117
Ne glede na člen 1(1) Direktive 68/414/EGS se minimalna raven zalog naftnih derivatov do 31. decembra 2012 ne
uporablja za Bolgarijo. Bolgarija zagotavlja, da minimalna raven zalog naftnih derivatov za vse kategorije naftnihderivatov iz člena 2 ustreza najmanj naslednjemu številu dni povpre čne dnevne doma če porabe, kot je opredeljena
včlenu 1(1):
— 30 dnem do 1. januarja 2007;
— 40 dnem do 31. decembra 2007;
— 50 dnem do 31. decembra 2008;
— 60 dnem do 31. decembra 2009;
— 70 dnem do 31. decembra 2010;
— 80 dnem do 31. decembra 2011;
— 90 dnem do 31. decembra 2012.
9. TELEKOMUNIKACIJE IN INFORMACIJSKA TEHNOLOGIJA
32002 L 0022: Direktiva 2002/22/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in
pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omre žji in storitvami (Direktiva o univerzalnih
storitvah) (UL L 108, 24. 4. 2002, str. 51).
Ne glede na člen 30(1) Direktive 2002/22/ES lahko Bolgarija odlo ži uvedbo prenosljivosti številk najkasneje do
1. januarja 2009.
10. OKOLJE
A. KAKOVOST ZRAKA
1. 31994 L 0063: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES z dne 20. decembra 1994 o nadzorovanju
emisij hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladi ščenju bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih
servisov (UL L 365, 31. 12. 1994, str. 24), kakor je bila spremenjena z:
— 32003 R 1882: Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. 9. 2003 (UL L 284, 31.
10. 2003, str. 1).
(a) Ne glede na člen 3 in Priloge I k Direktivi 94/63/ES se zahteve za obstoje če naprave za skladi ščenje v terminalih
ne uporabljajo v Bolgariji:
— do 31. decembra 2007 za naprave za skladi ščenje v 6 terminalih s koli čino preto čenega bencina, ki je ve čja
od 25 000 ton/leto, vendar manj ša ali enaka 50 000 ton/leto;
— do 31. decembra 2009 za naprave za skladi ščenje v 19 terminalih s koli čino preto čenega bencina, ki je
manj ša ali enaka 25 000 ton/leto.L 157/118 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
(b) Ne glede na člen 4 in Priloge II k Direktivi 94/63/ES se zahteve za polnjenje in praznjenje obstoje čih premi čnih
rezervoarjev v terminalih ne uporabljajo v Bolgariji:
— do 31. decembra 2007 za 12 terminalov s koli čino preto čenega bencina, ki je ve čja od 25 000 ton/leto,
vendar manj ša ali enaka 150 000 ton/leto;
— do 31. decembra 2009 za 29 terminalov s koli čino preto čenega bencina manj šo od 25 000 ton/leto.
(c) Ne glede na člen 5 k Direktivi 94/63/ES se zahteve za obstoje če premi čne rezervoarje v terminalih ne
uporabljajo v Bolgariji:
— do 31. decembra 2007 za 50 avtocistern;
— do 31. decembra 2009 za dodatnih 466 avtocistern.
(d) Ne glede na člen 6 in Prilogo III k Direktivi 94/63/ES se zahteve za polnjenje obstoje čih naprav za skladi ščenje
na bencinskih servisih ne uporabljajo v Bolgariji:
— do 31. decembra 2007 za 355 bencinskih servisov s koli čino preto čenega bencina, ki je ve čja od 500 m3/
leto, vendar manj ša ali enaka 1 000 m3/leto;
— do 31. decembra 2009 za 653 bencinskih servisov s koli čino preto čenega bencina enako ali manj šoo d
500 m3/leto.
2. 31999 L 0032: Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanj šanju dele žažvepla v nekaterih vrstah
teko čega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS (UL L 121, 11. 5. 1999, str. 13), kakor je bila spremenjena z:
— 32003 R 1882: Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. 9. 2003 (UL L 284, 31.
10. 2003, str. 1).
(a) Ne glede na člen 3(1) Direktive 1999/32/ES se zahteve glede dele žažvepla v te žkih kurilnih oljih do
31. decembra 2011 ne uporabljajo v Bolgariji za lokalne potrebe. Med tem prehodnim obdobjem vsebnost
žvepla ne presega 3,00 % po masi.
(b) Ne glede na člen 4(1) Direktive 1999/32/ES se zahteve glede dele žažvepla v te žkih kurilnih oljih do
31. decembra 2009 ne uporabljajo v Bolgariji za lokalne potrebe. Med tem prehodnim obdobjem vsebnostžvepla ne presega 0,20 % po masi.
B. RAVNANJE Z ODPADKI
1. 31993 R 0259: Uredba Sveta (EGS) št. 259/93 z dne 1. februarja 1993 o nadzorovanju in kontroli po šiljk
odpadkov znotraj Evropske skupnosti, v Skupnost in iz nje (UL L 30, 6. 2. 1993, str. 1), kakor je bila nazadnjespremenjena z:
— 32001 R 2557: Uredbo Komisije (ES) št. 2557/2001 z dne 28. 12. 2001 (UL L 349, 31. 12. 2001, str. 1).
(a) Do 31. decembra 2014 se pristojne organe uradno obve šča o vseh po šiljkah odpadkov za predelavo, ki so na šteti
v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 259/93, v Bolgarijo in odpadke se predela skladno s členi 6, 7 in 8 Uredbe.21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/119
(b) Ne glede na člen 7(4) Uredbe (EGS) št. 259/93 pristojni bolgarski organi do 31. decembra 2009 ugovarjajo
pošiljkam odpadkov za predelavo v Bolgarijo za naslednje odpadke, ki so na šteti v Prilogi III, skladno z razlogi
za ugovor iz člena 4(3) Uredbe. Za take prevoze velja člen 10 Uredbe.
AA. TRDI ODPADKI, KI VSEBUJEJO PLEMENITE KOVINE
— AA 090 arzenovi odpadki in ostanki
— AA 100 odpadki in ostanki živega srebra
— AA 130 lu žnice iz dekapiranja kovin
AB. ODPADKI, KI VSEBUJEJO PREDVSEM ANORGANSKE SESTAVINE, KI LAHKO VSEBUJEJO KOVINE IN
ORGANSKE MATERIALE
AC. ODPADKI, KI VSEBUJEJO PREDVSEM ORGANSKE SESTAVINE, KI LAHKO VSEBUJEJO KOVINE IN
ANORGANSKE MATERIALE
— AC 040 go šče osvin čenega bencina
— AC 050 teko čine za prenos toplote
— AC 060 hidravli čne teko čine
— AC 070 zavorne teko čine
— AC 080 teko čine proti zamrznitvi
— AC 110 fenoli, fenolne spojine, skupaj s klorfenolom, v obliki teko čin ali go šč
— AC 120 poliklorirani naftaleni
— AC 150 klorofluorkarbonati
— AC 160 haloni
— AC 190 prah —lahka frakcija iz šrederja za kovino
— AC 200 organske fosforne spojine
— AC 230 halogenirani ali nehalogenirani ostanki brezvodne destilacije iz postopkov predelave
organskih topil
— AC 240 odpadki iz proizvodnje alifatskih halogenih ogljikovodikov (kot klorometani,
dikloroetan, vinil klorid, viniliden klorid, alil klorid in epiklorhidrin)L 157/120 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
— AC 260 teko či svinjski gnoj, blato
AD. ODPADKI, KI LAHKO VSEBUJEJO ANORGANSKE IN ORGANSKE SESTAVINE
— AD 010 odpadki iz proizvodnje in priprave farmacevtskih izdelkov
odpadki, ki vsebujejo katero koli od naslednjih snovi, so sestavljeni iz nje ali so z njo
onesna ženi:
— AD 040 anorganski cianidi, razen trdnih ostankov, ki vsebujejo plemenite
kovine in sledi anorganskih cianidov
— AD 050 organski cianidi
— AD 060 odpadne me šanice olj in vode ter ogljikovodikov in vode, emulzije
— AD 070 odpadki iz proizvodnje, priprave in uporabe črnil, barv, pigmentov, lakov
— AD 150 naravni organski materiali, ki se uporabljajo kot filtrski medij (kot biofiltri)
— AD 160 komunalni/gospodinjski odpadki
To obdobje se lahko podalj ša do najpozneje 31. decembra 2012 po postopku iz člena 18 Direktive Sveta
75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih (1), kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 91/156/
EGS (2).
(c) Ne glede na člen 7(4) Uredbe (EGS) št. 259/93 pristojni bolgarski organi do 31. decembra 2009 lahko
ugovarjajo po šiljkam odpadkov za predelavo v Bolgarijo, ki so na šteti v Prilogi IV k Uredbi, in po šiljkam
odpadkov za predelavo, ki niso na šteti v prilogah k Uredbi, skladno z razlogi za ugovor iz člena 4(3) Uredbe.
(d) Ne glede na člen 7(4) Uredbe (EGS) št. 259/93 pristojni bolgarski organi ugovarjajo po šiljkam odpadkov za
predelavo, ki so na šteti v Prilogah II, III in IV k Uredbi, in po šiljkam odpadkov za predelavo, ki niso na šteti v teh
prilogah in so namenjeni v obrat, ki koristi za časno odstopanje od nekaterih dolo čb Direktive 96/61/ES z dne
24. septembra 1996 o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju onesna ženja (3) ali Direktive 2001/80/ES
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesna ževal v zrak iz
velikih kurilnih naprav (4), v obdobju, ko se za časno odstopanje uporablja za namembni obrat.
2. 31994 L 0062: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embala žii n
odpadni embala ži (UL L 365, 31. 12. 1994, str. 10), kakor je bila nazadnje spremenjena z:21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/121
(1) UL L 194, 25.7.1975, str. 39. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284,
31.10.2003, str. 1).
(2) UL L 78, 26.3.1991, str. 32.
(3) L 257, 10.10.1996, str. 26.
(4) UL L 309, 27.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003 (UL L 236,
23.9.2003, str. 33).
— 32004 L 0012: Direktivo 2004/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. 2. 2004 (UL L 47, 18. 12. 2004,
str. 26).
(a) Ne glede na člen 6(1)(a) Direktive 94/62/ES Bolgarija dose že skupne cilje glede predelave ali se žiganja
vs ežigalnicah odpadkov z energetsko predelavo do 31. decembra 2011 v skladu z naslednjimi vmesnimi cilji:
— 35 % po te ži do 31. decembra 2006, 39 % za leto 2007, 42 % za leto 2008, 46 % za leto 2009 in 48 % za
leto 2010.
(b) Ne glede na člen 6(1)(b) Direktive 94/62/ES Bolgarija dose že skupne cilje glede predelave ali se žiganja
vs ežigalnicah odpadkov z energetsko predelavo do 31. decembra 2014 v skladu z naslednjimi vmesnimi cilji:
— 50 % po te ži za leto 2011, 53 % za leto 2012 in 56 % za leto 2013.
(c) Ne glede na člen 6(1)(c) Direktive 94/62/ES Bolgarija dose že skupne cilje glede predelave za plasti čne mase do
31. decembra 2009 v skladu z naslednjimi vmesnimi cilji:
— 8%p ot e ži do 31. decembra 2006, 12 % za leto 2007 in 14,5 % za leto 2008.
(d) Ne glede na člen 6(1)(d) Direktive 94/62/ES Bolgarija dose že skupne cilje glede predelave do 31. decembra 2014
v skladu z naslednjimi vmesnimi cilji:
— 34 % po te ži do 31. decembra 2006, 38 % za leto 2007, 42 % za leto 2008, 45 % za leto 2009, 47 % za
leto 2010, 49 % za leto 2011, 52 % za leto 2012 in 54,9 % za leto 2013.
(e) Ne glede na člen 6(1)(e)(i) Direktive 94/62/ES Bolgarija dose že skupne cilje glede predelave stekla do
31. decembra 2013 v skladu z naslednjimi vmesnimi cilji:
— 26 % po te ži do 31. decembra 2006, 33 % za leto 2007, 40 % za leto 2008, 46 % za leto 2009, 51 % za
leto 2010, 55 % za leto 2011 in 59,6 % za leto 2012.
(f) Ne glede na člen 6(1)(e)(iv) Direktive 94/62/ES Bolgarija dose že skupne cilje glede predelave plasti čne mase, pri
čemer se upo števa izklju čno material, ki je predelan nazaj v plasti čno maso, do 31. decembra 2013 v skladu
z naslednjimi vmesnimi cilji:
— 17 % po te ži za leto 2009, 19 % za leto 2010 in 20 % za leto 2011 in 22 % za leto 2012.
3. 31999 L 0031: Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagali ščih (UL
L 182, 16. 7. 1999, str. 1), kakor je bila spremenjena z:
— 32003 R 1882: Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. 9. 2003 (UL L 284, 31.
10. 2003, str. 1).L 157/122 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
Ne glede na člen 5(3)(a) and (b) in druge alinee, to čke 2, Priloge I k Direktivi 1999/31/ES in brez poseganja v člen 6(c)
(ii) Direktive in Direktivo Sveta 75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih (1), se zahteve za teko če, jedke in
oksidativne odpadke in glede prepre čevanja vstopanja povr šinskih voda v odlagali šče odpadkov do 31. decembra
2014 ne uporabljajo za naslednjih 14 obstoje čih odlagali šč:
1. jezero za odlaganje žlindre „Polimeri “, Varna, Devnja;
2. jezero za kombinirano odlaganje pepela in žlindre „Solvaj Sodi “,„Deven “in„Agropoli čim“, Varna, Devnja
vo b čini Varna;
3. jezero za odlaganje pepela TE „Varna “, Varna, Beloslav;
4. jezero za odlaganje pepela „Sviloza “, Veliko Tarnovo, Svi štov;
5. jezero za odlaganje pepela TE „Zaharni zavodi “, Veliko Tarnovo, Gornja Orjahovica;
6. jezero za odlaganje pepela „Vida čim v likvidacja “, Vidin, Vidin;
7. jezero za odlaganje pepela „Toplofikacia-Ruse “TPP „Ruse-vzhod “, Ruse, Ruse;
8. jezero za odlaganje pepela TE „Republika “,„COF-Pernik “in„Kremikovci-Rudodobiv “, Pernik, Pernik;
9. jezero za odlaganje pepela „Toplofikacia Pernik “in„Solidus “, Pernik, Pernik;
10. jezero za odlaganje pepela TE „Bobov dol “, Kjustendil, Bobov dol;
11. jezero za odlaganje pepela „Brikel “, Stara Zagora, Galabovo;
12. jezero za odlaganje pepela „Toplofikacia Sliven “, Sliven, Sliven;
13. jezero za odlaganje pepela „TE Marica 3 “, Haskovo, Dimitrovgrad;
14. jezero za odlaganje pepela „TE Marica 3 “, Haskovo, Dimitrovgrad.
Bolgarija zagotavlja postopno zmanj ševanje odlaganja odpadkov na teh 14 obstoje čih neustreznih odlagali ščih
v skladu z naslednjimi letnimi maksimalnimi koli činami:
— do 31. decembra 2006: 3 020 000 ton;
— do 31. decembra 2007: 3 010 000 ton;
— do 31. decembra 2008: 2 990 000 ton;
— do 31. decembra 2009: 1 978 000 ton;21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/123
(1) UL L 194, 25.7.1975, str. 39. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 91/156/EGS in kakor je bila nazadnje
spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).
— do 31. decembra 2010: 1 940 000 ton;
— do 31. decembra 2011: 1 929 000 ton;
— do 31. decembra 2012: 1 919 000 ton;
— do 31. decembra 2013: 1 159 000 ton;
— do 31. decembra 2014: 1 039 000 ton.
4. 32002 L 0096: Direktiva Sveta 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o odpadni
elektri čni in elektronski opremi (OEEO) (UL L 37, 13. 2. 2003, str. 24), kakor je bila spremenjena z:
— 32003 L 0108: Direktivo 2003/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. 12. 2003 (UL L 345, 31. 12.
2003, str. 106).
Ne glede na člen 5(5) in 7(2) Direktive 2002/96/ES lahko Bolgarija ohrani stopnjo lo čenega zbiranja povpre čno vsaj
štirih kilogramov OEEO iz zasebnih gospodinjstev na prebivalca na leto in stopnjo ponovne uporabe in recikliranja
sestavnih delov, materialov in snovi do 31. decembra 2008.
C. KAKOVOST VODE
31991 L 0271: Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.
5. 1991, str. 40), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
— 32003 R 1882: Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. 9. 2003 (UL L 284, 31.
10. 2003, str. 1).
Ne glede na člene 3, 4 in 5(2) Direktive 91/271/EGS se do 31. decembra 2014 zahteve za zbiranje, odvajanje in
čiščenje komunalne odpadne vode v celoti ne uporabljajo v Bolgariji v skladu z naslednjimi vmesnimi cilji:
— do 31. decembra 2010 se dose že upo števanje Direktive za obmo čja poselitve (aglomeracije) s populacijskim
ekvivalentom ve čkot 10 000.
D. INDUSTRIJSKO ONESNA ŽEVANJE IN OBVLADOVANJE TVEGANJA
1. 31996 L 0061: Direktiva Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju
onesna ževanja (UL L 257, 10. 10. 1996, str. 26), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
— 32003 R 1882: Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. 9. 2003 (UL L 284, 31.
10. 2003, str. 1).
Ne glede na člen 5(1) Direktive 96/61/ES se zahteve za izdajanje dovoljenj obstoje čim obratom v Bolgariji ne
uporabljajo za naslednje obrate do datuma navedenega za vsak obrat, če gre za obveznost obratovanja teh obratov
v skladu z mejnimi emisijskimi vrednostmi, enakovrednimi parametri ali tehni čnimi ukrepi, ki temeljijo na najbolj ših
razpolo žljivih tehnologijah v skladu s členom 9(3) in (4):
Do 31. decembra 2008:L 157/124 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
—„ Jambolen “— Jambol (dejavnost 4.1 h)
—„ Verila “— Ravno Pole (dejavnost 4.1)
—„ Lakprom “— Svetovra čane (dejavnost 4.1 b)
—„ Orga čim“— Ruse (dejavnost 4.1 j)
—„ Neočim“— Dimitrovgrad (dejavnost 4.1 b)
Do 31. decembra 2009:—„ Elisejna “gara Elisejna (dejavnost 2.5 a)
Do 31. decembra 20011:— TE„Ruse - vzhod “— Ruse (dejavnost 1.1)
— TE„Varna “— Varna (dejavnost 1.1)
— TE„Bobov Dol “— Sofija (dejavnost 1.1)
— TE v „Lukoil Nefto čim“— Burgas (dejavnost 1.1)
—„ Lukoil Nefto čim“— Burgas (dejavnost 1.2)
—„ Kremikovci “— Sofija (dejavnost 2.2)
—„ Radomir Metali “— Radomir (dejavnost 2.3 b)
—„ Solidus “— Pernik (dejavnost 2.4)
—„ Berg Montana fitingi “— Montana (dejavnost 2.4)
—„ Energoremont “— Kresna (dejavnost 2.4)
—„ Čugunoleene “— Ihtiman (dejavnost 2.4)
—„ Alkomet “— Šumen (dejavnost 2.5 b)
—„ Start “— Dobri č(dejavnost 2.5 b)
—„ Alukom “—
Pleven (dejavnost 2.5 b)
—„ Energija “— Turgovi šte (dejavnost 2.5 b)
—„ Uspeh “— Lukovit (dejavnost 3.5)21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/125
—„ Keramika “— Burgas (dejavnost 3.5)
—„ Strojkeramika “— Mezdra (dejavnost 3.5)
—„ Straldja keramika “— Straldja (dejavnost 3.5)
—„ Balkankeramiks “— Novi Iskar (dejavnost 3.5)
—„ Šamot “— Elin Pelin (dejavnost 3.5)
— Obrat keramike —Dragovi štica (dejavnost 3.5)
—„ Fajans “— Kaspi čan (dejavnost 3.5)
—„ Solvaj Sodi “— Devnja (dejavnost 4.2 d)
—„ Polimeri “— Devnja (dejavnost 4.2 c)
—„ Agropoli čim“— Devnja (dejavnost 4.3)
—„ Neočim“— Dimitrovgrad (dejavnost 4.3)
—„ Agrija “— Plovdiv (dejavnost 4.4)
—„ Balkanpharma “— Razgrad (dejavnost 4.5)
—„ Biovet “— Peštera (dejavnost 4.5)
—„ Catchup-frukt “— Aitos (dejavnost 6.4 b)
—„ Bulgarikum “— Burgas (dejavnost 6.4 c)
—„ Serdika 90 “— Dobri č(dejavnost 6.4 c)
—„ Ekarisaj “— Varna (dejavnost 6.5)
—„ Ekarisaj - Bert “— Burgas (dejavnost 6.5)
Pred 30. oktobrom 2007 se bodo za te obrate izdala popolnoma usklajena dovoljenja, ki bodo vsebovala individualno
zavezujo čečasovne razporede za doseganje popolne usklajenosti. Ta dovoljenja do 30. oktobra 2007 zagotovijo
upoštevanje splo šnih na čel, ki urejajo osnovne obveznosti upravljavcev iz člena 3 Direktive.
2. 32001 L 0080: Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju
emisij nekaterih onesna ževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (UL L 309, 27. 11. 2001, str. 1), kakor je bila
spremenjena z:
— 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Češke republike, Republike Estonije,
Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske, Republike Malte, Republike Poljske,L 157/126 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005
Republike Slovenije in Slova ške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33).
(a) Ne glede na člen 4(3) in del A Prilog III, IV in VII k Direktivi 2001/80/ES se mejne vrednosti emisij za žveplov
dioksid in prah ne uporabljajo za naslednje naprave v Bolgariji do datuma, navedenega za vsako napravo:
— TE„Varna “:
— Naprava 1 do 31. decembra 2009
— Naprava 2 do 31. decembra 2010
— Naprava 3 do 31. decembra 2011
— Naprava 4 do 31. decembra 2012
— Naprava 5 do 31. decembra 2013
— Naprava 6 do 31. decembra 2014
— TE„Bobov dol “:
— Naprava 2 do 31. decembra 2011
— Naprava 3 do 31. decembra 2014
— TE„Ruse - vzhod “
— Napravi 3 in 4 do 31. decembra 2009
— Napravi 1 in 2 do 31. decembra 2011
— TE v „Lukoil Nefto čim“Burgas:
— Naprave 2, 7, 8, 9, 10 in 11 do 31. decembra 2011.
Med tem prehodnim obdobjem emisije žveplovega dioksida in praha iz vseh kurilnih naprav na podlagi
Direktive 2001/80/ES ne presegajo naslednjih zgornjih meja:
— do leta 2008: 179 700 ton SO2/leto; 8 900 ton praha/leto;
— do leta 2012: 103 000 ton SO2/leto; 6 000 ton praha/leto.
(b) Ne glede na člen 4(3) in del A Priloge VI k Direktivi 2001/80/ES se v Bolgariji do 31. decembra 2011 mejne
vrednosti emisij za du šikov oksid ne uporabljajo za naprave 2, 7, 8, 9, 10 in 11 kurilne naprave TE v „Lukoil
Nefto čim“Burgas.21.6.2005 SL Uradni list Evropske unije L 157/127
Med tem prehodnim obdobjem emisije du šikovega oksida iz vseh kurilnih naprav na podlagi Direktive 2001/
80/ES ne presegajo naslednjih zgornjih meja:
— do leta 2008: 42 900 ton/leto;
— do leta 2012: 33 300 ton/leto.
(c) Do 1. januarja 2011 Bolgarija Komisiji predlo žiažuriran na črt, vklju čno z investicijskim na črtom o postopnem
prilagajanju preostalih neustreznih naprav, ki jasno opredeli faze uporabe pravnega reda EU. Ti na črti zagotovijo
nadaljnje zmanj šanje emisij na raven, ki je bistveno ni žja od vmesnih ciljev, dolo čenih v (a) in (b) odstavku
zgoraj, zlasti za emisije v obdobju 2012 do 2014. Če Komisija, predvsem ob upo števanju u činkov na okolje in
potrebe po zmanj ševanju izkrivljanja konkurence na notranjem trgu zaradi teh prehodnih ukrepov meni, da ti
načrti ne zadostujejo za doseganje teh ciljev, o tem obvesti Bolgarijo. V naslednjih treh mesecih Bolgarija sporo či
ukrepe, ki jih je sprejela za doseganje teh ciljev. Če nato Komisija po posvetovanju z dr žavami članicami meni,
da ti ukrepi ne zadostujejo za doseganje omenjenih ciljev, uvede postopek za ugotavljanje kr šitev iz III-
360. člena Ustave.L 157/128 SL Uradni list Evropske unije 21.6.2005