PRE ČIŠ ČENA RAZLI ČICA 
POGODBE O EVROPSKI UNIJISL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/13

PREAMBULA  
NJEGOVO VELI ČANSTVO KRALJ BELGIJCEV, NJENO VELI ČANSTVO KRALJICA DANSKE, PREDSEDNIK ZVEZNE 
REPUBLIKE NEM ČIJE, PREDSEDNIK IRSKE, PREDSEDNIK HELENSKE REPUBLIKE, NJEGOVO VELI ČANSTVO KRALJ 
ŠPANIJE, PREDSEDNIK FRANCOSKE REPUBLIKE, PREDSEDNIK ITALIJANSKE REPUBLIKE, NJEGOVA KRALJEVA VISO ­
KOST VELIKI VOJVODA LUKSEMBURŠKI, NJENO VELI ČANSTVO KRALJICA NIZOZEMSKE, PREDSEDNIK PORTU ­
GALSKE REPUBLIKE, NJENO VELI ČANSTVO KRALJICA ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA 
IRSKA (  1 ), 
TRDNO ODLO ČENI, da zaznamujejo novo fazo v procesu evropskega povezovanja, ki se je za čel z 
ustanovitvijo Evropskih skupnosti,  
OB ZAJEMANJU  navdiha iz kulturne, verske in humanisti čne dediš čine Evrope, iz katere so se razvile 
univerzalne vrednote nedotakljivosti in neodtujljivosti človekovih pravic, svobode, demokracije, 
enakosti in pravne države,  
OB SKLICEVANJU  na zgodovinski pomen konca razdeljenosti evropske celine in na potrebo po obli ­
kovanju trdnih temeljev za graditev prihodnje Evrope,  
POTRJUJO Č svojo zavezanost na čelom svobode, demokracije in spoštovanja človekovih pravic in 
temeljnih svoboš čin ter pravne države,  
POTRJUJO Č svojo zavezanost temeljnim socialnim pravicam, dolo čenim v Evropski socialni listini, ki je 
bila podpisana 18. oktobra 1961 v Torinu, in v Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah 
delavcev iz leta 1989,  
Z ŽELJO  poglobiti solidarnost med svojimi narodi ob spoštovanju njihove zgodovine, kulture in 
tradicij,  
Z ŽELJO  okrepiti demokrati čno in u činkovito delovanje institucij, da bi lahko znotraj enotnega 
institucionalnega okvira bolje opravljale naloge, ki so jim zaupane,  
TRDNO ODLO ČENI, da okrepijo in uskladijo svoja gospodarstva ter ustanovijo ekonomsko in mone ­
tarno unijo, ki bo v skladu z dolo čbami te pogodbe in Pogodbe o delovanju Evropske unije 
vklju čevala tudi enotno in trdno valuto,  
ODLO ČENI, da spodbujajo gospodarski in socialni razvoj svojih narodov ob upoštevanju na čela 
trajnostnega razvoja in v okviru izoblikovanja notranjega trga, ve čje kohezije in varstva okolja ter 
da izvajajo politike, ki bodo zagotavljale, da bo napredek pri gospodarskem povezovanju spremljal 
tudi ustrezen napredek na drugih podro čjih,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/15  
( 1 ) Od takrat so postale članice Evropske unije Republika Bolgarija, Češka republika, Republika Estonija, Republika Ciper, 
Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Avstrija, Republika Poljska, 
Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska in Kraljevina Švedska.
TRDNO ODLO ČENI, da uvedejo skupno državljanstvo za državljane svojih držav,  
TRDNO ODLO ČENI, da izvajajo skupno zunanjo in varnostno politiko, vklju čno s postopnim oblikova ­
njem skupne obrambne politike, ki bi lahko privedla do skupne obrambe skladno z dolo čbami člena 
42, in tako krepijo evropsko identiteto in neodvisnost, zato da bi pospeševali mir, varnost in 
napredek v Evropi in po svetu,  
TRDNO ODLO ČENI, da olajšajo prosto gibanje oseb in hkrati zagotovijo varnost svojih narodov z 
vzpostavitvijo obmo čja svobode, varnosti in pravice v skladu z dolo čbami te pogodbe in Pogodbe 
o delovanju Evropske unije,  
TRDNO ODLO ČENI, da nadaljujejo postopek oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri 
se odlo čitve sprejemajo po na čelu subsidiarnosti v kar najtesnejši povezavi z državljani,  
OB UPOŠTEVANJU  nadaljnjih korakov, nujnih za napredek evropskega povezovanja,  
SO SKLENILI  ustanoviti Evropsko unijo in so v ta namen imenovali svoje pooblaš čence:  
(seznam pooblaš čencev ni ponovno natisnjen)  
KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki dogovorili o naslednjem:  
NASLOV I  
SKUPNE DOLO ČBE 
Člen 1  
(prejšnji člen 1 PEU) (  1 ) 
S to pogodbo  VISOKE POGODBENICE  med seboj ustanavljajo  EVROPSKO UNIJO , v nadaljnjem besedilu 
„Unija“, na katero države članice prenašajo pristojnosti za uresni čevanje svojih skupnih ciljev.  
Ta pogodba ozna čuje novo stopnjo v procesu oblikovanja vse tesn ejše zveze med narodi Evrope, v 
kateri se odlo čitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani.  
Unija temelji na tej pogodbi in na Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu 
„Pogodbi“). Ti pogodbi imata enako pravno veljavnost. Unija nadomesti Evropsko skupnost in je 
njena naslednica.SL C 83/16 Uradni list Evropske unije 30.3.2010  
( 1 ) Sklicevanje je indikativnega pomena. Za ve č informacij, glej preglednice preštevil čenja za staro in novo števil čenje 
členov Pogodb.
Člen 2 
Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, 
pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vklju čno s pravicami pripadnikov manjšin. Te 
vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo ozna čujejo pluralizem, nediskriminacija, 
strpnost, pravi čnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.  
Člen 3  
(prejšnji člen 2 PEU)  
1. Cilj Unije je krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov.  
2. Unija nudi svojim državljanom obmo čje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na 
katerem je v povezavi z ustreznimi ukrepi glede kontrole na zunanjih mejah, azila, priseljevanja ter 
glede prepre čevanja kriminala in boja proti njemu zagotovljeno prosto gibanje oseb.  
3. Unija vzpostavi notranji trg. Prizadeva si za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnoteženi 
gospodarski rasti in stabilnosti cen, za visoko konkuren čno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno 
v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja. 
Spodbuja znanstveni in tehnološki napredek.  
Bori se proti socialni izklju čenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravi čnost in varstvo, 
enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok.  
Spodbuja ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami.  
Spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske 
kulturne dediš čine. 
4. Unija vzpostavi ekonomsko in monetarno unijo, katere valuta je euro.  
5. V odnosih s preostalim svetom Unija podpira in spodbuja svoje vrednote in interese ter 
prispeva k zaš čiti svojih državljanov. Prispeva k miru, varnosti, trajnostnemu razvoju Zemlje, solidar ­
nosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravi čni trgovini, odpravi revš čine in 
varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju 
mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju na čel Ustanovne listine Združenih narodov.  
6. Unija svoje cilje uresni čuje z ustreznimi sredstvi na podlagi pristojnosti, ki so ji dodeljene s 
Pogodbama.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/17
Člen 4 
1. Države članice v skladu s členom 5 ohranijo vse pristojnosti, ki niso s Pogodbama dodeljene 
Uniji.  
2. Unija spoštuje enakost držav članic pred Pogodbama kot tudi njihovo nacionalno identiteto, ki 
je nelo čljivo povezana z njihovimi temeljnimi politi čnimi in ustavnimi strukturami, vklju čno z 
regionalno in lokalno samoupravo. Spoštuje njihove temeljne državne funkcije, zlasti zagotavljanje 
ozemeljske celovitosti, vzdrževanje javnega reda in varovanje nacionalne varnosti. Zlasti nacionalna 
varnost ostaja v izklju čni pristojnosti vsake države članice.  
3. Unija in države članice se na podlagi nač ela lojalnega sodelovanja medsebojno spoštujejo in si 
pomagajo pri izpolnjevanju nalog, ki izhajajo iz Pogodb.  
Države članice sprejemajo vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za zagotovitev izpolnjevanja 
obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb ali aktov institucij Unije.  
Države članice podpirajo Unijo pri izpolnjevanju njenih nalog in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi 
lahko ogrozili uresni čevanje ciljev Unije.  
Člen 5  
(prejšnji člen 5 PES)  
1. Za razmejitev pristojnosti Unije velja na čelo prenosa pristojnosti. Za izvajanje pristojnosti Unije 
veljata na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti.  
2. V skladu z na čelom prenosa pristojnosti Unija deluje le v mejah pristojnosti, ki so jih s 
Pogodbama nanjo prenesle države članice za uresni čevanje ciljev, dolo čenih v Pogodbah. Države 
članice ohranijo vse pristojnosti, ki niso s Pogodbama dodeljene Uniji.  
3. V skladu z na čelom subsidiarnosti Unija deluje na podro čjih, ki niso v njeni izključ ni pristoj ­
nosti, le če in kolikor države č lanice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo dose či na 
nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, temve č se zaradi obsega ali u činkov predlaganih ukrepov lažje 
dosežejo na ravni Unije.  
Institucije Unije uporabljajo na čelo subsidiarnosti v skladu s Protokolom o uporabi na čel subsidiar ­
nosti in sorazmernosti. Nacionalni parlamenti zagotovljajo spoštovanje na čela subsidiarnosti v skladu 
s postopkom, dolo čenim v tem protokolu.  
4. V skladu z na čelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne presegajo tistega, kar 
je potrebno za doseganje ciljev Pogodb.  
Institucije Unije uporabljajo na čelo sorazmernosti v skladu s Protokolom o uporabi na čel subsidiar ­
nosti in sorazmernosti.SL C 83/18 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 6  
(prejšnji člen 6 PEU)  
1. Unija priznava pravice, svoboš čine in na čela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z 
dne 7. decembra 2000, prilagojene 12. decembra 2007 v Strasbourgu, ki ima enako pravno veljav ­
nost kot Pogodbi.  
Z dolo čbami Listine se na nikakršen na čin ne širijo pristojnosti Unije, opredeljene v Pogodbah.  
Pravice, svoboš čine in na čela Listine se razlagajo v skladu s splošnimi dolo čbami naslova VII Listine o 
njeni razlagi in uporabi ter ob ustreznem upoštevanju pojasnil iz Listine, ki navajajo vire teh dolo čb. 
2. Unija pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin. Ta 
pristop ne spreminja pristojnosti Unije, opredeljene v Pogodbah.  
3. Temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in 
temeljnih svoboš čin in kakor izhajajo iz ustavnega izro čila, skupnega državam članicam, so kot 
splošna na čela del prava Unije.  
Člen 7  
(prejšnji člen 7 PEU)  
1. Na podlagi obrazloženega predloga ene tretjine držav članic, Evropskega parlamenta ali 
Evropske komisije lahko Svet po odobritvi Evropskega parlamenta z ve čino štirih petin svojih članov 
ugotovi obstoj o čitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila vrednote iz člena 2. Pred 
takšno ugotovitvijo Svet zasliši zadevno državo članico, in lahko po istem postopku nanjo naslovi 
priporo čila. 
Svet redno preverja, ali so razlogi, na podlagi katerih je bila sprejeta takšna ugotovitev, še naprej 
podani. 
2. Evropski svet lahko na predlog ene tretjine držav članic ali Evropske komisije in po odobritvi 
Evropskega parlamenta soglasno ugotovi, da ena od držav članic huje in vztrajno krši vrednote iz 
člena 2, potem ko je pozval zadevno državo članico, naj predloži svoje pripombe.  
3. Ob sprejetju ugotovitve po odstavku 2 lahko Svet s kvalificirano ve čino sklene, da nekatere 
pravice, ki izhajajo iz uporabe teh pogodb za zadevno državo članico, mirujejo, vklju čno z glaso ­
valnimi pravicami predstavnika vlade te države članice v Svetu. Pri tem Svet upošteva morebitne 
posledice takšnega mirovanja pravic in obveznosti fizi čnih in pravnih oseb.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/19
Obveznosti zadevne države članice po teh pogodbah so zanjo v vsakem primeru še naprej zavezu ­
joče. 
4. Svet lahko s kvalificirano ve čino naknadno sklene, da se ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 
3, spremenijo ali prekli čejo, kot odgovor na spremembe okoliš čin, zaradi katerih so bili uvedeni.  
5. Podrobnosti glasovanja, ki se za namene tega člena uporabljajo za Evropski parlament, Evropski 
svet in Svet, so dolo čene v č lenu 354 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Člen 8 
1. Unija razvija posebne odnose z državami v svojem sosedstvu, da ustvari obmo čje blaginje in 
dobrega sosedstva, ki temelji na vrednotah Unije in za katero so zna čilni tesni in miroljubni odnosi 
na podlagi sodelovanja. 
2. Za namene odstavka 1 lahko Unija s temi državami sklepa posebne sporazume. Ti sporazumi 
lahko vsebujejo vzajemne pravice in obveznosti kakor tudi možnost skupnega delovanja. O izvajanju 
teh sporazumov potekajo redna posvetovanja.  
NASLOV II  
DOLO ČBE O DEMOKRATI ČNIH NA ČELIH  
Člen 9 
Unija pri vseh svojih dejavnostih spoštuje na čelo enakosti svojih državljanov, ki so deležni enake 
obravnave s strani njenih institucij, organov, uradov in agencij. Vsi državljani držav članic so drža ­
vljani Unije. Državljanstvo Unije se doda nacionalnemu državljanstvu in ga ne nadomesti.  
Člen 10  
1. Delovanje Unije temelji na predstavniški demokraciji.  
2. Državljani so na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu.  
Države članice v Evropskem svetu predstavljajo voditelji držav ali vlad in v Svetu njihove vlade, ki so 
demokrati čno odgovorni bodisi svojemu nacionalnemu parlamentu bodisi svojim državljanom.  
3. Vsak državljan ima pravico sodelovati v demokratič nem življenju Unije. Odlo čitve se sprejemajo 
kar najbolj odprto in v kar najtesnejši povezavi z državljani.  
4. Politi čne stranke na evropski ravni prispevajo k oblikovanju evropske politič ne zavesti in k 
izražanju volje državljanov Unije.SL C 83/20 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 11  
1. Institucije dajejo državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen na čin možnost izra ­ 
žanja in javne izmenjave mnenj glede vseh podro čij delovanja Unije.  
2. Institucije vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialo g s predstavniškimi združenji in civilno 
družbo.  
3. Evropska komisija izvaja obsežna posvetovanja z udeleženimi stranmi, da se zagotovi usklaje ­
nost in preglednost delovanja Unije.  
4. Najmanj milijon državljanov Unije iz ve čjega števila držav članic lahko s svojo pobudo 
Evropsko komisijo pozove, da v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za 
katere državljani menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije.  
Postopki in pogoji, potrebni za predložitev take pobude, se dolo čijo v skladu s prvim pododstavkom 
člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Člen 12  
Nacionalni parlamenti dejavno prispevajo k dobremu delovanju Unije, tako da:  
a) jih institucije Unije obveš čajo in jim predložijo osnutke zakonodajnih aktov Unije v skladu s 
Protokolom o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji;  
b) skrbijo za spoštovanje na čela subsidiarnosti v skladu s postopki iz Protokola o uporabi na čel 
subsidiarnosti in sorazmernosti;  
c) v okviru obmo čja svobode, varnosti in pravice sodelujejo v mehanizmih ocenjevanja izvajanja 
politik Unije na tem podro čju v skladu s členom 70 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter so 
vklju čeni v politi čni nadzor Europola in ocenjevanje dejavnosti Eurojusta v skladu s členoma 88 
in 85 navedene pogodbe;  
d) sodelujejo v postopkih za spremembo Pogodb v skladu s členom 48 te pogodbe;  
e) so obveš čeni o prošnjah za pristop k Uniji v skladu s č lenom 49 te pogodbe;  
f) so udeleženi pri medparlamentarnem sodelovanju med nacionalnimi parlamenti in z Evropskim 
parlamentom v skladu s Protokolom o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/21
NASLOV III  
DOLO ČBE O INSTITUCIJAH  
Člen 13  
1. Unija ima institucionalni okvir, katerega namen je uveljavljati njene vrednote, uresni čevati njene 
cilje, služiti njenim interesom, interesom njenih državljanov in interesom držav članic ter zagotoviti 
doslednost, u činkovitost in kontinuiteto njenih politik in ukrepov.  
Institucije Unije so:  
— Evropski parlament,  
— Evropski svet,  
— Svet,  
— Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu „Komisija“),  
— Sodiš če Evropske unije,  
— Evropska centralna banka,  
— Ra čunsko sodiš če. 
2. Vsaka institucija deluje v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama, in v skladu s 
postopki, pogoji in cilji, ki jih dolo čata Pogodbi. Institucije med seboj lojalno sodelujejo.  
3. Dolo čbe o Evropski centralni banki in Ra čunskem sodiš ču ter podrobne dolo čbe o drugih 
institucijah so vklju čene v Pogodbo o delovanju Evropske unije.  
4. Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pomagata Ekonomsko-socialni odbor in Odbor 
regij, ki opravljata svetovalno funkcijo.  
Člen 14  
1. Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in prora čunsko funkcijo. Opravlja 
funkcijo politi čnega nadzora in posvetovanja v skladu s Pogodbama. Izvoli predsednika Komisije.  
2. Evropski parlament je sestavljen iz predstavnikov državljanov Unije. Njihovo število ne sme 
prese či sedemsto petdeset, poleg predsednika. Državljani so v Evropskem parlamentu zastopani 
proporcionalno upadajo če, z najnižjim pragom šestih članov na državo članico. Nobena država 
članica nima ve č kot šestindevetdeset sedežev.SL C 83/22 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Evropski svet na pobudo Evropskega parlamenta in z njegovo odobritvijo soglasno sprejme Sklep o 
sestavi Evropskega parlamenta ob upoštevanju na čel iz prvega pododstavka.  
3. Člani Evropskega parlamenta se volijo s splošnim, neposrednim, svobodnim in tajnim glasova ­
njem za dobo petih let.  
4. Evropski parlament izvoli svojega predsednika in svoje predsedstvo med svojimi člani. 
Člen 15  
1. Evropski svet daje Uniji potrebne spodbude za njen razvoj in zanj opredeljuje splošne politi čne 
usmeritve in prednostne cilje. Ne opravlja zakonodajne funkcije.  
2. Evropski svet sestavljajo voditelji držav ali vlad držav članic skupaj z njegovim predsednikom in 
predsednikom Komisije. Pri njegovem delu sodeluje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in 
varnostno politiko. 
3. Evropski svet se sestane dvakrat v vsakem polletju na sklic svojega predsednika. Glede na 
dnevni red lahko člani Evropskega sveta sklenejo, da vsakemu od njih pri delu pomaga minister, 
predsedniku Komisije pa član Komisije. Če razmere tako zahtevajo, predsednik skli če izredno 
zasedanje Evropskega sveta.  
4. Evropski svet odlo ča soglasno, razen če Pogodbi ne dolo čata druga če. 
5. Evropski svet izvoli svojega predsednika s kvalificirano ve čino za dobo dveh let in pol, z 
možnostjo enkratne ponovne izvolitve. V primeru njegove zadržanosti ali hude kršitve ga Evropski 
svet po istem postopku razreši.  
6. Predsednik Evropskega sveta:  
a) predseduje Evropskemu svetu in vodi njegovo delo;  
b) skrbi za pripravo in kontinuiteto dela Evropskega sveta v sodelovanju s predsednikom Komisije in 
na podlagi dela Sveta za splošne zadeve;  
c) si prizadeva za krepitev povezanosti in soglasja v Evropskem svetu;  
d) po vsakem zasedanju Evropskega sveta Evropskemu parlamentu predloži poro čilo. 
V zadevah, ki se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko, predsednik Evropskega sveta na 
svoji ravni in v tej vlogi predstavlja Unijo navz ven, ne da bi to posegalo v pooblastila visokega 
predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/23
Predsednik Evropskega sveta ne sme imeti nacionalnega mandata.  
Člen 16  
1. Svet skupaj z Evropskim parlamentom opravlja zakonodajno in prora čunsko funkcijo. Opravlja 
funkcijo oblikovanja politike in usklajevanja v skladu s Pogodbama.  
2. Svet sestavlja po en predstavnik vsake države članice na ministrski ravni, pooblaš čen za prev ­
zemanje obveznosti v imenu vlade države članice, ki jo predstavlja, in za izvrševanje glasovalne 
pravice. 
3. Svet odlo ča s kvalificirano ve čino, če Pogodbi ne dolo čata druga če. 
4. Od 1. novembra 2014 je kvalificirana več ina najmanj 55 % članov Sveta, ki jo tvori najmanj 
petnajst članov in ki predstavljajo države članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva Unije.  
Za manjšino, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, so potrebni najmanj štirje člani Sveta, sicer se šteje, 
da je kvalificirana ve čina dosežena.  
Druge podrobnosti glasovanja s kvalificirano ve čino so dolo čene v č lenu 238(2) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
5. Prehodne dolo čbe o opredelitvi kvalificirane ve čine, ki se uporabljajo do 31. oktobra 2014, in 
prehodne dolo čbe, ki se bodo uporabljale med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017, so 
vklju čene v Protokol o prehodni ureditvi.  
6. Svet zaseda v razli čnih sestavah, katerih seznam se sprejme v skladu s členom 236 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije.  
Svet za splošne zadeve skrbi za doslednost dela različ nih sestav Sveta. Skupaj s predsednikom 
Evropskega sveta in Komisijo skrbi za pripravo zasedanj Evropskega sveta in nadaljnje ukrepanje.  
Svet za zunanje zadeve v skladu s strateškimi smernicami Evropskega sveta oblikuje zunanje delo ­
vanje Unije in zagotavlja doslednost ukrepanja Unije.  
7. Za pripravo dela Sveta je odgovoren Odbor stalnih predstavnikov vlad držav članic. 
8. Svet zaseda javno, ko se posvetuje in glasuje o osnutku zakonodajnega akta. V ta namen ima 
vsako zasedanje Sveta dva dela, del namenjen posvetovanju o zakonodajnih aktih Unije in del 
namenjen dejavnostim, ki niso zakonodajne.  
9. Sestavam Sveta, razen Svetu za zunanje zadeve, predsedujejo predstavniki držav članic v Svetu 
po na čelu enakopravne rotacije pod pogoji, dolo čenimi v skladu s členom 236 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.SL C 83/24 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 17  
1. Komisija spodbuja splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude. Skrbi za 
uporabo Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi. Skrbi za uporabo prava 
Unije pod nadzorom Sodiš ča Evropske unije. Izvršuje prora čun in upravlja programe. V skladu s 
Pogodbama opravlja usklajevalno, izvršilno in upravno funkcijo. Razen pri skupni zunanji in varno ­
stni politiki in v drugih primerih, predvidenih v Pogodbah, zagotavlja zastopanje Unije navzven. Daje 
pobude za letno in ve čletno na črtovanje Unije z namenom dose či med-institucionalne sporazume.  
2. Če Pogodbi ne dolo čata druga če, se lahko zakonodajni akti Unije sprejemajo le na predlog 
Komisije. Drugi akti se sprejemajo na predlog Komisije, če je to predvideno v Pogodbah.  
3. Mandat Komisije je pet let.  
Člani Komisije so izbrani na podlagi svoje splošne usposobljenosti in zavzetosti za Evropo, med 
osebami, katerih neodvisnost je nedvomna.  
Komisija je pri izvrševanju svojih obveznosti popolnoma neodvisna. Brez poseganja v člen 18(2) 
člani Komisije ne smejo zahtevati niti sprejemati navodil od posameznih vlad, institucij, organov, 
uradov ali agencij. Vzdržijo se vsakršnega ravnanja, ki je nezdružljivo z njihovo funkcijo ali opra ­
vljanjem njihovih nalog.  
4. Komisijo, imenovano med dnem za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe in 31. oktobrom 
2014, sestavlja po en državljan vsake države članice, vklju čno z njenim predsednikom in visokim 
predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki je eden od njenih podpredsednikov.  
5. Od 1. novembra 2014 število članov Komisije skupaj z njenim predsednikom in visokim 
predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ustreza dvema tretjinama števila 
držav članic, razen če Evropski svet soglasno ne odlo či o spremembi tega števila.  
Člani Komisije so izbrani med državljani držav članic po sistemu popolnoma enakopravne rotacije 
med državami članicami, s čimer se izrazi demografski in geografski razpon celote držav članic. Ta 
sistem soglasno vzpostavi Evropski svet v skladu s členom 244 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
6. Predsednik Komisije:  
a) dolo ča smernice, po katerih Komisija opravlja svoje naloge,  
b) odlo ča o notranji organizaciji Komisije, s čimer zagotavlja, da deluje usklajeno, u činkovito in kot 
kolegij,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/25
c) imenuje podpredsednike med člani Komisije, razen visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve 
in varnostno politiko.  
Član Komisije odstopi na zahtevo predsednika. Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in 
varnostno politiko na zahtevo predsednika odstopi v skladu s postopkom iz člena 18(1).  
7. Ob upoštevanju volitev v Evropski parlament in po opravljenih ustreznih posvetovanjih 
Evropski svet s kvalificirano ve čino Evropskemu parlamentu predlaga kandidata za predsednika 
Komisije. Evropski parlament izvoli tega kandidata z ve čino svojih članov. Če ta kandidat ne dobi 
zahtevane več ine, Evropski svet v enem mesecu s kvalificirano ve čino predlaga novega kandidata, ki 
ga Evropski parlament izvoli po istem postopku.  
Svet v medsebojnem soglasju z izvoljenim predsednikom sprejme seznam drugih oseb, ki jih predlaga 
v imenovanje za člane Komisije. Osebe so izbrane na podlagi predlogov držav članic v skladu z 
merili iz drugega pododstavka odstavka 3 in drugega pododstavka odstavka 5.  
Predsednika, visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in druge člane 
Komisije kot kolegij z glasovanjem potrdi Evropski parlament. Na podlagi te potrditve Evropski svet s 
kvalificirano ve čino imenuje Komisijo.  
8. Komisija je kot kolegij odgovorna Evropskemu parlamentu. Evropski parlament lahko v skladu 
s členom 234 Pogodbe o delovanju Evropske unije glasuje o predlogu nezaupnice Komisiji. Če je 
nezaupnica izglasovana, člani Komisije kolektivno odstopijo, visoki predstavnik Unije za zunanje 
zadeve in varnostno politiko pa odstopi s funkcije, ki jo opravlja v Komisiji.  
Člen 18  
1. Evropski svet imenuje visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko s 
kvalificirano ve čino in s soglasjem predsednika Komisije. Evropski svet lahko zaklju či njegov mandat 
po enakem postopku.  
2. Visoki predstavnik vodi skupno zunanjo in varnostno politiko Unije. S svojimi predlogi 
prispeva k oblikovanju te politike in jo izvaja po pooblastilu Sveta. Enako velja za skupno varnostno 
in obrambno politiko.  
3. Visoki predstavnik predseduje Svetu za zunanje zadeve.SL C 83/26 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
4. Visoki predstavnik je eden od podpredsednikov Komisije. Skrbi za doslednost zunanjega delo ­
vanja Unije. V Komisiji je odgovoren za njene obveznosti na podro čju zunanjih odnosov in za 
usklajevanje drugih vidikov zunanjega delovanja Unije. Pri izvajanju teh obveznosti v Komisiji, in 
izklju čno glede teh obveznosti, visoki predstavnik upošteva postopke, ki urejajo delovanje Komisije, 
kolikor je to združljivo z odstavkoma 2 in 3.  
Člen 19  
1. Sodiš če Evropske unije sestavljajo Sodiš če, Splošno sodiš če in specializirana sodiš ča. Zagotavlja 
upoštevanje prava pri razlagi in uporabi Pogodb.  
Države članice vzpostavijo pravna sredstva potrebna za zagotovitev u činkovitega pravnega varstva na 
podro čjih, ki jih ureja pravo Unije.  
2. Sodiš če sestavlja po en sodnik iz vsake države članice. Sodiš ču pomagajo generalni pravobra ­
nilci.  
Splošno sodiš če ima najmanj po enega sodnika iz vsake države članice. 
Sodniki in generalni pravobranilci Sodiš ča ter sodniki Splošnega sodiš ča se izberejo med osebami, 
katerih neodvisnost je nedvomna in ki izpolnjujejo pogoje iz členov 253 in 254 Pogodbe o delo ­
vanju Evropske unije. Vlade držav članic jih v medsebojnem soglasju imenujejo za dobo šestih let. 
Sodniki in generalni pravobranilci, ki jim mandat pote če, so lahko ponovno imenovani. 
3. Sodiš če Evropske unije v skladu z dolo čbami Pogodb:  
a) odlo ča o tožbah, ki jih vloži država članica, institucija, fizi čna ali pravna oseba;  
b) na predlog nacionalnih sodiš č predhodno odlo ča o vprašanjih glede razlage prava Unije ali 
veljavnosti aktov, ki so jih sprejele institucije;  
c) odlo ča o drugih zadevah, predvidenih v Pogodbah.  
NASLOV IV  
DOLO ČBE O OKREPLJENEM SODELOVANJU  
Člen 20  
(prejšnji členi 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
1. Države članice, ki želijo med seboj vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na podro čjih, ki niso v 
izklju čni pristojnosti Unije, lahko v mejah in v skladu s postopki ter pod pogoji, dolo čenimi v tem 
členu in v č lenih 326 do 334 Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporabijo njene institucije in 
izvajajo te pristojnosti ob uporabi ustreznih dolo čb Pogodb.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/27
Okrepljeno sodelovanje je namenjeno uresni čevanju ciljev Unije, zaš čiti njenih interesov in krepitvi 
njenih integracijskih procesov. V skladu s členom 328 Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko 
vsaka država članica kadar koli vklju či v to sodelovanje.  
2. Svet sprejme sklep, s katerim odobri okrepljeno sodelovanje kot zadnje sredstvo, če ugotovi, da 
Unija kot celota ne more dose či ciljev takega sodelovanja v razumnem roku, in če se sodelovanja 
udeleži najmanj devet držav članic. Svet odlo ča v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 329 
Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
3. Vsi člani Sveta lahko sodelujejo pri njegovih razpravah, glasujejo pa samo tisti člani Sveta, ki 
predstavljajo države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju. Podrobnosti glasovanja so 
dolo čene v členu 330 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
4. Akti, sprejeti v okviru okrepljenega sodelovanja, so zavezujo či samo za udeležene države 
članice. Niso del pravnega reda, ki ga morajo sprejeti države kandidatke za pristop k Uniji.  
NASLOV V  
SPLOŠNE DOLO ČBE O ZUNANJEM DELOVANJU UNIJE IN POSEBNE DOLO ČBE O SKUPNI ZUNANJI IN 
VARNOSTNI POLITIKI 
POGLAVJE 1  
SPLOŠNE DOLO ČBE O ZUNANJEM DELOVANJU UNIJE  
Člen 21  
1. Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni vodijo na čela, ki so bila podlaga njenega 
nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu: demokracija, 
pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboš čin, spoštovanje 
človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje na čel Ustanovne listine Združenih 
narodov in mednarodnega prava.  
Unija si prizadeva razvijati odnose in graditi partnerstvo s tretjimi državami in regionalnimi ali 
svetovnimi mednarodnimi organizacijami, ki z njo delijo na čela iz prvega pododstavka. Zavzema 
se za ve čstranske rešitve skupnih problemov, zlasti v okviru Združenih narodov.  
2. Unija dolo či in izvaja skupne politike in ukrepe ter si prizadeva za visoko stopnjo sodelovanja 
na vseh podro čjih mednarodnih odnosov za:  
a) zaš čito svojih vrednot, temeljnih interesov, varnosti, neodvisnosti in celovitosti;SL C 83/28 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
b) utrjevanje in podporo demokracije, pravne države, človekovih pravic in na čel mednarodnega 
prava;  
c) ohranjanje miru, prepre čevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu s cilji in na čeli 
Ustanovne listine Združenih narodov, z na čeli Helsinške sklepne listine ter cilji Pariške listine, tudi 
s tistimi, ki se nanašajo na zunanje meje;  
d) pospeševanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja držav v razvoju s 
prednostnim ciljem izkoreninjenja revš čine; 
e) spodbujanje vklju čitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev 
v mednarodni trgovini;  
f) pomo č pri oblikovanju mednarodnih ukrepov za ohranitev in izboljšanje kakovosti okolja in 
trajnostnega gospodarjenja s svetovnimi naravnimi viri, da se zagotovi trajnostni razvoj;  
g) pomo č prebivalstvu, državam in regijam, ki se spopadajo z naravnimi nesre čami ali nesre čami, ki 
jih je povzro čil človek, in  
h) podpiranje mednarodne ureditve, ki temelji na okrepljenem ve čstranskem sodelovanju in odgo ­
vorni svetovni politiki.  
3. Unija pri oblikovanju in izvajanju svojih zunanjih dejavnosti na razli čnih podro čjih iz tega 
naslova in iz petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zunanjih vidikov svojih drugih 
politik spoštuje na čela in uresni čuje cilje iz odstavkov 1 in 2.  
Unija skrbi za usklajenost razli čnih podro čij svojega zunanjega delovanja in usklajenost teh s svojimi 
drugimi politikami. Svet in Komisija, ki jima pomaga visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zagotavljata to usklajenost in v ta namen sodelujeta.  
Člen 22  
1. Evropski svet dolo ča strateške interese in cilje Unije na podlagi na čel in ciljev iz člena 21.  
Sklepi Evropskega sveta o strateških interesih in ciljih Unije se nanašajo na skupno zunanjo in 
varnostno politiko ter na druga podro čja zunanjega delovanja Unije. Zadevajo lahko odnose Unije 
s posamezno državo ali regijo, lahko pa so tudi tematsko usmerjeni. V njih se dolo čijo njihovo 
trajanje in sredstva, ki jih dajo na razpolago Unija in države članice.
 
Evropski svet odlo ča soglasno na priporo čilo Sveta, ki ga ta sprejme v skladu z ureditvijo za vsako 
podro čje. Sklepi Evropskega sveta se izvajajo v skladu s postopki iz Pogodb.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/29
2. Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisija lahko Svetu 
predložita skupne predloge, prvi s podro čja skupne zunanje in varnostne politike, druga pa s 
preostalih podro čij zunanjega delovanja.  
POGLAVJE 2  
POSEBNE DOLO ČBE O SKUPNI ZUNANJI IN VARNOSTNI POLITIKI  
ODDELEK 1  
SKUPNE DOLO ČBE 
Člen 23  
Delovanje Unije na mednarodni ravni v smislu tega poglavja temelji na na čelih in uresni čuje cilje ter 
je v skladu s splošnimi dolo čbami iz poglavja 1.  
Člen 24  
(prejšnji člen 11 PEU)  
1. Pristojnost Unije na podro čju skupne zunanje in varnostne politike zajema vsa podro čja 
zunanje politike in vsa vprašanja, ki so povezana z varnostjo Unije, vklju čno s postopnim oblikova ­
njem skupne obrambne politike, ki lahko vodi do skupne obrambe.  
Za skupno zunanjo in varnostno politiko veljajo posebna pravila in postopki. Če v Pogodbah ni 
dolo čeno druga če, jo opredeljujeta in izvajata Evropski svet in Svet, ki odlo čata soglasno. Sprejemanje 
zakonodajnih aktov je izklju čeno. Skupno zunanjo in varnostno politiko izvajajo visoki predstavnik 
Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice v skladu s Pogodbama. Posebna 
vloga Evropskega parlamenta in Komisije na tem podro čju je opredeljena v Pogodbah. Sodiš če 
Evropske unije ni pristojno za te dolo čbe, razen za nadzor skladnosti s členom 40 te pogodbe ter 
za nadzor zakonitosti nekaterih sklepov iz drugega odstavka člena 275 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
2. Unija v okviru na čel in ciljev svojega zunanjega delovanja vodi, dolo ča in izvaja skupno 
zunanjo in varnostno politiko, ki temelji na razvoju medsebojne politi čne solidarnosti držav članic, 
opredelitvi vprašanj splošnega pomena in doseganju vse bolj skladnega ukrepanja držav članic.  
3. Države članice dejavno in brez pridržkov podpirajo zunanjo in varnostno politiko Unije v duhu 
lojalnosti in medsebojne solidarnosti ter upoštevajo delovanje Unije na tem podro čju.SL C 83/30 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Države članice si skupaj prizadevajo za krepitev in razvoj medsebojne politi čne solidarnosti. Vzdržijo 
se vsakršnega ravnanja, ki je v nasprotju z interesi Unije ali ki bi lahko zmanjševalo njeno u činko ­
vitost v vlogi povezovalne sile v mednarodnih odnosih.  
Svet in visoki predstavnik skrbita za spoštovanje teh na čel. 
Člen 25  
(prejšnji člen 12 PEU)  
Unija vodi skupno zunanjo in varnostno politiko z:  
a) dolo čitvijo splošnih smernic;  
b) sprejemanjem sklepov o dolo čitvi: 
i) ukrepov, ki naj jih izvaja Unija;  
ii) stališ č, ki naj jih sprejme Unija;  
iii) podrobnosti izvajanja sklepov iz to čk i) in ii);  
in 
c) krepitvijo rednega sodelovanja med državami članicami pri vodenju njihove politike.  
Člen 26  
(prejšnji člen 13 PEU)  
1. Evropski svet opredeli strateške interese Unije ter dolo či cilje in splošne smernice skupne 
zunanje in varnostne politike, tudi pri vprašanjih, ki zadevajo obrambo. Sprejema potrebne sklepe.  
Če tako zahteva mednarodni razvoj dogodkov, predsednik Evropskega sveta skli če izredno zasedanje 
Evropskega sveta za dolo čitev strateških usmeritev politike Unije glede tega razvoja.  
2. Svet oblikuje skupno zunanjo in varnostno politiko in sprejema sklepe, potrebne za dolo čitev 
in izvajanje te politike na podlagi splošnih smernic in strateških usmeritev, ki jih dolo či Evropski svet.  
Svet in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko skrbita za enotnost, 
doslednost in uč inkovitost delovanja Unije.  
3. Visoki predstavnik in države članice izvajajo skupno zunanjo in varnostno politiko z uporabo 
nacionalnih sredstev in sredstev Unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/31
Člen 27  
1. Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki predseduje Svetu za 
zunanje zadeve, s svojimi predlogi prispeva k oblikovanju skupne zunanje in varnostne politike in 
zagotavlja izvajanje sklepov, ki sta jih sprejela Evropski svet in Svet.  
2. Visoki predstavnik zastopa Unijo v zadevah, povezanih s skupno zunanjo in varnostno politiko. 
V imenu Unije vodi politi čni dialog s tretjimi stranmi in izraža stališ ča Unije v mednarodnih 
organizacijah in na mednarodnih konferencah.  
3. Visokemu predstavniku pri izpolnjevanju njegovih nalog pomaga Evropska služba za zunanje 
delovanje. Ta služba opravlja svoje delo v sodelovanju z diplomatskimi službami držav članic in jo 
sestavljajo uradniki iz ustreznih oddelkov generalnega sekretariata Sveta in Komisije ter napoteno 
osebje iz nacionalnih diplomatskih služb. Sklep Sveta dolo ča organizacijo in delovanje Evropske 
službe za zunanje delovanje. Svet odlo ča na predlog visokega predstavnika po posvetovanju z 
Evropskim parlamentom in po odobritvi Komisije.  
Člen 28  
(prejšnji člen 14 PEU)  
1. Kadar mednarodni položaj zahteva operativno ukrepanje Unije, Svet sprejme potrebne sklepe. V 
teh sklepih so dolo čeni njihovi cilji, obseg in sredstva, ki morajo biti dana na razpolago Uniji, ter 
pogoji za njihovo izvajanje, po potrebi pa tudi njihovo trajanje.  
Če se spremenijo okoliš čine z bistvenim vplivom na vprašanje, ki je predmet sklepa, Svet ponovno 
preu či na čela in cilje tega sklepa ter sprejme potrebne sklepe.  
2. Sklepi iz odstavka 1 obvezujejo države članice pri stališ čih, ki jih sprejemajo, in pri njihovem 
delovanju.  
3. Če se na črtuje sprejetje nacionalnega stališ ča ali izvajanje nacionalnih ukrepov skladno s 
sklepom iz odstavka 1, zadevna država članica to sporoč i dovolj zgodaj, da se omogo či predhodno 
posvetovanje v Svetu, če je to potrebno. Obveznost predhodnega obveš čanja ne velja za ukrepe, ki 
pomenijo le prenos sklepov Sveta na nacionalni ravni.  
4. V nujnih primerih, nastalih zaradi spremembe razmer, in če Svet ni revidiral sklepa iz odstavka 
1, lahko države članice po hitrem postopku sprejmejo potrebne ukrepe ob upoštevanju splošnih 
ciljev tega sklepa. Zadevna država članica nemudoma obvesti Svet o vseh takih ukrepih.  
5. Če pri izvajanju sklepa iz tega člena nastanejo ve čje težave, država članica z njimi seznani Svet, 
ki o njih razpravlja in poiš če ustrezne rešitve. Te ne smejo nasprotovati ciljem sklepa iz odstavka 1 
niti zmanjševati njegove u činkovitosti.SL C 83/32 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 29  
(prejšnji člen 15 PEU)  
Svet sprejema sklepe, ki opredeljujejo pristop Unije do posamezne geografske ali vsebinske zadeve. 
Države članice zagotavljajo skladnost svoje nacionalne politike s stališ či Unije.  
Člen 30  
(prejšnji člen 22 PEU)  
1. Države članice, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ali visoki 
predstavnik s podporo Komisije lahko na Svet naslovijo vprašanja skupne zunanje in varnostne 
politike ter mu ustrezno predložijo svoje pobude oziroma predloge.  
2. Kadar je potrebna hitra odlo čitev, visoki predstavnik na lastno pobudo ali na zahtevo države 
članice skli če izredno sejo Sveta v oseminštiridesetih urah, v najnujnejših primerih pa v krajšem roku.  
Člen 31  
(prejšnji člen 23 PEU)  
1. Sklepe iz tega poglavja sprejemata Evropski svet in Svet soglasno, razen če to poglavje ne 
dolo ča druga če. Sprejemanje zakonodajnih aktov je izklju čeno. 
Vsak član Sveta, ki se vzdrži glasovanja, lahko obrazloži  svojo vzdržanost s formalno izjavo skladno 
s tem pododstavkom. V tem primeru član Sveta ni zavezan izvajati sklepa, vendar soglaša, da je sklep 
zavezujo č za Unijo. V duhu vzajemne solidarnosti se zadevna država č lanica vzdrži vseh dejanj, ki bi 
lahko nasprotovala ali ovirala delovanje Unije na podlagi tega sklepa, druge države članice pa 
spoštujejo njeno stališ če. Če člani Sveta, ki so se tako vzdržali, predstavljajo najmanj tretjino držav 
članic, ki imajo skupaj najmanj tretjino prebivalstva Unije, sklep ni sprejet.  
2. Z odstopanjem od dolo čb odstavka 1 odlo ča Svet s kvalificirano ve čino: 
— pri sprejemanju sklepa o dolo čitvi ukrepov ali stališ č Unije na podlagi sklepa Evropskega sveta o 
strateških interesih in ciljih Unije iz člena 22(1),  
— pri sprejemanju sklepa o dolo čitvi ukrepov ali stališ č Unije na predlog visokega predstavnika 
Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki ga je predložil na posebno zahtevo, ki mu jo je Evropski svet dal na lastno pobudo ali pobudo visokega predstavnika,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/33
— pri sprejemanju vseh sklepov o izvajanju sklepa o dolo čitvi ukrepov ali stališ č Unije,  
— pri imenovanju posebnega predstavnika v skladu s členom 33.  
Če član Sveta izjavi, da namerava iz bistvenih in utemeljenih razlogov nacionalne politike naspro ­
tovati sprejetju odlo čitve, ki se mora sprejeti s kvalificirano ve čino, se ne glasuje. Visoki predstavnik v 
tesnem posvetovanju z zadevno državo članico poišč e zanjo sprejemljivo rešitev. Če mu to ne uspe, 
lahko Svet s kvalificirano ve čino zahteva predložitev zadeve Evropskemu svetu, da ta o njej soglasno 
sprejme sklep.  
3. Evropski svet lahko soglasno sprejme sklep, ki dolo ča, da Svet odlo ča s kvalificirano ve čino v 
primerih, ki niso navedeni v odstavku 2.  
4. Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata za sklepe, ki zadevajo vojaške in obrambne zadeve.  
5. Pri postopkovnih vprašanjih Svet odlo ča z ve čino svojih članov. 
Člen 32  
(prejšnji člen 16 PEU)  
V okviru Evropskega sveta in Sveta se države članice posvetujejo o vseh zadevah zunanje in varno ­
stne politike splošnega pomena, da bi dolo čile skupen pristop. Pred ukrepanjem na mednarodni ravni 
ali prevzemom obveznosti, ki bi lahko vplivala na interese Unije, se države članice med seboj 
posvetujejo v okviru Evropskega sveta ali Sveta. Države članice z uskladitvijo ukrepanja omogo čajo, 
da lahko Unija uveljavi svoje interese in vrednote na mednarodni ravni. Države članice so 
medsebojno solidarne.  
Kadar Evropski svet ali Svet dolo či skupni pristop Unije v smislu prvega pododstavka, visoki pred ­
stavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in ministri za zunanje zadeve držav članic 
usklajujejo svoje dejavnosti v okviru Sveta.  
Diplomatska predstavništva držav članic in delegacije Unije v tretjih državah in pri mednarodnih 
organizacijah sodelujejo in prispevajo k oblikovanju in izvajanju skupnega pristopa.  
Člen 33  
(prejšnji člen 18 PEU)  
Svet lahko, na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko imenuje 
posebnega predstavnika za dolo čena politi čna vprašanja. Posebni predstavnik opravlja svoje naloge 
pod vodstvom visokega predstavnika.SL C 83/34 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 34  
(prejšnji člen 19 PEU)  
1. Države članice usklajujejo svoje delovanje v mednarodnih organizacijah in na mednarodnih 
konferencah. Na takih forumih podpirajo stališ ča Unije. Tako usklajevanje organizira visoki pred ­
stavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.  
V mednarodnih organizacijah in na mednarodnih konferencah, na katerih ne sodelujejo vse države 
članice, sodelujo če podpirajo stališ ča Unije.  
2. V skladu s členom 24(3) države članice, ki so zastopane v mednarodnih organizacijah ali na 
mednarodnih konferencah, kjer ne sodelujejo vse države članice, slednje in visokega predstavnika 
obveš čajo o vseh zadevah skupnega interesa.  
Države članice, ki so tudi članice Varnostnega sveta Združenih narodov, se bodo medsebojno 
usklajevale in iz črpno obveš čale druge države članice in visokega predstavnika. Države članice, ki 
so članice Varnostnega sveta, pri opravljanju svojih dolžnosti zagovarjajo stališ ča in interese Unije, ne 
da bi to vplivalo na njihove odgovornosti po dolo čbah Ustanovne listine Združenih narodov.  
Kadar Unija sprejme stališ če do zadeve, ki je na dnevnem redu Varnostnega sveta Združenih narodov, 
države članice, ki so v Varnostnem svetu, zahtevajo, da se visoki predstavnik zaprosi, naj predstavi 
stališ če Unije.  
Člen 35  
(prejšnji člen 20 PEU)  
Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter delegacije Unije v tretjih državah in na 
mednarodnih konferencah ter njihova predstavništva pri mednarodnih organizacijah sodelujejo pri 
zagotavljanju tega, da se upoštevajo in izvajajo sklepi o dolo čitvi stališ č in ukrepov Unije, sprejeti na 
podlagi tega poglavja.  
Sodelovanje krepijo z izmenjavo informacij in s pripravo skupnih ocen.  
Prispevajo k uresni čevanju pravic državljanov Unije do zaš čite na ozemlju tretjih držav iz člena 
20(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije in ukrepov, sprejetih v skladu s členom 23 navedene 
pogodbe.  
Člen 36  
(prejšnji člen 21 PEU)  
Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko se redno posvetuje z Evropskim 
parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike ter 
skupne varnostne in obrambne politike in ga obveš ča o razvoju teh politik. Skrbi, da se mnenja 
Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo. Pri obveš čanju Evropskega parlamenta lahko sodelujejo 
posebni predstavniki.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/35
Evropski parlament lahko Svetu in visokemu predstavniku zastavlja vprašanja ali daje priporo čila. 
Dvakrat na leto razpravlja o napredku pri izvajanju skupne zunanje in varnostne politike, vklju čno s 
skupno varnostno in obrambno politiko.  
Člen 37  
(prejšnji člen 24 PEU)  
Unija lahko z eno ali ve č državami ali mednarodnimi organizacijami sklepa sporazume na podro čjih 
iz tega poglavja.  
Člen 38  
(prejšnji člen 25 PEU)  
Politi čni in varnostni odbor brez poseganja v člen 240 Pogodbe o delovanju Evropske unije spremlja 
mednarodni položaj na področ jih, ki jih zadeva skupna zunanja in varnostna politika, ter prispeva k 
opredeljevanju politik s tem, da Svetu na zahtevo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in 
varnostno politiko ali na lastno pobudo daje mnenja. Prav tako spremlja izvajanje dogovorjenih 
politik, ne da bi to posegalo v pristojnosti visokega predstavnika.  
Politi čni in varnostni odbor na podro čju uporabe tega poglavja v okviru odgovornosti Sveta in 
visokega predstavnika izvaja politič ni nadzor in strateško vodi operacije za krizno upravljanje iz 
člena 43.  
Svet lahko za namen in za čas trajanja operacije za krizno upravljanje, kakor ju dolo či Svet, pooblasti 
odbor, da sprejme ustrezne odlo čitve glede politi čnega nadzora in strateškega vodenja operacije.  
Člen 39  
V skladu s členom 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije in z odstopanjem od odstavka 2 
navedenega člena Svet sprejme sklep o dolo čitvi pravil o varstvu fizi čnih oseb, ko države članice 
obdelujejo osebne podatke pri opravljanju dejavnosti s podro čja uporabe tega poglavja, in o prostem 
pretoku takih podatkov. Upoštevanje teh pravil nadzirajo neodvisni organi.SL C 83/36 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 40  
(prejšnji člen 47 PEU)  
Izvajanje skupne zunanje in varnostne politike ne vpliva na uporabo postopkov in obseg dodeljenih 
pristojnosti institucij, ki jih dolo čata Pogodbi za izvajanje pristojnosti Unije iz členov 3 do 6 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije.  
Prav tako izvajanje politik iz navedenih členov ne vpliva na uporabo postopkov in obseg dodeljenih 
pristojnosti institucij, ki jih dolo čata Pogodbi za izvajanje pristojnosti Unije iz tega poglavja.  
Člen 41  
(prejšnji člen 28 PEU)  
1. Odhodki, ki nastanejo za poslovanje institucij na podlagi izvajanja tega poglavja, bremenijo 
prora čun Unije.  
2. Odhodki pri poslovanju, ki nastanejo zaradi izvajanja tega poglavja, prav tako bremenijo 
prora čun Unije, kar pa ne velja za odhodke, ki nastanejo zaradi vojaških ali obrambnih ukrepov 
in v primerih, ko Svet soglasno odlo či druga če. 
Kadar odhodki ne bremenijo prora čuna Unije, bremenijo države članice po klju ču bruto nacionalnega 
proizvoda, razen če Svet soglasno ne odlo či druga če. Pri odhodkih, ki nastanejo zaradi vojaških ali 
obrambnih ukrepov, države članice, katerih predstavniki so v Svetu dali formalno izjavo skladno z 
drugim pododstavkom člena 31(1), niso zavezane prispevati k njihovemu financiranju.  
3. Svet sprejme sklep o dolo čitvi posebnih postopkov za zagotovitev hitrega dostopa do odob ­
renih sredstev iz prora čuna Unije za nujno financiranje pobud v okviru skupne zunanje in varnostne 
politike, predvsem za pripravljalne dejavnosti za misijo iz člena 42(1) in iz člena 43. Svet odlo ča po 
posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
Pripravljalne dejavnosti za misijo iz člena 42(1) in iz člena 43, ki se ne krijejo iz prora čuna Unije, se 
financirajo iz zagonskega sklada, v katerem so prispevki držav članic.  
Svet s kvalificirano ve čino na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno 
politiko sprejme sklepe o dolo čitvi: 
a) postopkov za ustanovitev in financiranje zagonskega sklada, zlasti zneskov, ki se prispevajo v 
sklad;  
b) postopkov za upravljanje zagonskega sklada;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/37
c) postopkov finan čnega nadzora.  
Kadar misija, na črtovana po členu 42(1) in členu 43, ne more biti financirana iz prora čuna Unije, 
Svet visokega predstavnika pooblasti za uporabo sredstev iz sklada. Visoki predstavnik Svetu poro ča 
o izvajanju tega pooblastila.  
ODDELEK 2  
DOLO ČBE O SKUPNI VARNOSTNI IN OBRAMBNI POLITIKI  
Člen 42  
(prejšnji člen 17 PEU)  
1. Skupna varnostna in obrambna politika je sestavni del skupne zunanje in varnostne politike. 
Uniji zagotavlja operativno sposobnost, oprto na civilna in vojaška sredstva. Unija jih lahko uporablja 
pri misijah zunaj svojih meja za ohranjanje miru, prepre čevanje konfliktov in krepitev mednarodne 
varnosti v skladu z na čeli Ustanovne listine Združenih narodov. Za izvajanje teh misij se uporabijo 
zmogljivosti, ki jih zagotovijo države članice. 
2. Skupna varnostna in obrambna politika vklju čuje postopno oblikovanje skupne obrambne 
politike Unije. Ta vodi do skupne obrambe, če Evropski svet soglasno tako odlo či. V tem primeru 
državam članicam priporoč i sprejetje takšne odlo čitve v skladu z njihovimi ustavnimi pravili.  
Politika Unije v skladu s tem oddelkom ne posega v posebno naravo varnostne in obrambne politike 
posameznih držav članic in spoštuje obveznosti iz Severnoatlantske pogodbe tistih držav članic, ki 
vidijo uresni čevanje svoje skupne obrambe v Severnoatlantski zvezi (NATO), ter je združljiva s 
skupno varnostno in obrambno politiko, vzpostavljeno v tem okviru.  
3. Države članice dajo Uniji na razpolago civilne in vojaške zmogljivosti za izvajanje skupne 
varnostne in obrambne politike za uresni čevanje ciljev, ki jih opredeli Svet. Države članice, ki med 
seboj ustanovijo ve čnacionalne sile, lahko te sile dajo na razpolago tudi za skupno varnostno in 
obrambno politiko.  
Države članice si prizadevajo za postopno izboljšanje svojih vojaških zmogljivosti. Agencija za 
podro čje razvoja obrambnih zmogljivosti, raziskav, nabave in oborožitve (v nadaljnjem besedilu 
„Evropska obrambna agencija“) ugotavlja operativne potrebe, spodbuja ukrepe za njihovo izpolnje ­
vanje, prispeva k dolo čanju in po potrebi izvajanju vseh ukrepov, ki so potrebni za krepitev indu ­
strijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja, sodeluje pri dolo čanju evropske politike na 
podro čju zmogljivosti in oboroževanja ter pomaga Svetu pri ocenjevanju izboljšanja vojaških 
zmogljivosti.SL C 83/38 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
4. Sklepe o skupni varnostni in obrambni politiki, vklju čno s tistimi o uvedbi misije po tem členu, 
sprejme Svet soglasno na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno 
politiko ali na pobudo države članice. Visoki predstavnik lahko predlaga uporabo nacionalnih sred ­
stev kakor tudi instrumentov Unije, po potrebi skupaj s Komisijo.  
5. Svet lahko za ohranitev vrednot Unije in v korist njenih interesov izvedbo misije v okviru Unije 
zaupa skupini držav č lanic. Izvajanje take misije ureja č len 44.  
6. Države članice, ki glede vojaških zmogljivosti izpolnjujejo višja merila in so sprejele ve čje 
medsebojne obveznosti na tem podro čju v zvezi z najzahtevnejšimi misijami, vzpostavijo stalno 
strukturno sodelovanje v okviru Unije. Takšno sodelovanje ureja člen 46. To sodelovanje ne vpliva 
na dolo čbe člena 43.  
7. V primeru oboroženega napada na ozemlje države članice, ji morajo druge države članice v 
skladu z 51. členom Ustanovne listine Združenih narodov zagotoviti pomo č in podporo z vsemi 
razpoložljivimi sredstvi. To ne vpliva na posebno naravo varnostne in obrambne politike posameznih 
držav članic.  
Obveznosti in sodelovanje na tem podro čju so skladni z obveznostmi v Organizaciji Severnoat ­
lantske pogodbe, ki za njene države članice ostaja temelj njihove kolektivne obrambe in okvir za 
njeno izvajanje.  
Člen 43  
1. Misije iz člena 42(1), pri katerih lahko Unija uporabi civilna in vojaška sredstva, vklju čujejo 
skupne operacije razoroževanja, humanitarne in reševalne misije, vojaško svetovanje in pomo č, misije 
za prepre čevanje sporov in ohranjanje miru, bojne operacije za krizno upravljanje, vklju čno z 
vzpostavljanjem miru in pokonfliktno stabilizacijo. Vse te misije lahko prispevajo k boju proti 
terorizmu, skupaj s pomo čjo tretjim državam v boju proti terorizmu na njihovih ozemljih.  
2. Svet sprejme sklepe v zvezi z misijami iz odstavka 1, s katerimi dolo či njihove cilje in obseg ter 
splošne pogoje za njihovo izvajanje. Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pod nadzorom Sveta ter v tesnem sodelovanju in stalnem stiku s Politi čnim in varnostnim 
odborom skrbi za usklajevanje med civilnimi in vojaškimi vidiki takšnih ukrepov.  
Člen 44  
1 V okviru sklepov, sprejetih v skladu s členom 43, lahko Svet izvedbo misije zaupa skupini držav 
članic, ki to želijo in imajo ustrezne zmogljivosti za takšno misijo. Te države članice se, v sodelo
­
vanju z visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, med seboj dogovorijo 
glede vodenja misije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/39
2. Države članice, ki sodelujejo pri izvajanju misije, na lastno pobudo ali na zahtevo druge države 
članice o njenem poteku redno obveš čajo Svet. Če ima izvajanje misije ve čje posledice ali zahteva 
spremembo cilja, obsega in pogojev misije, dolo čenih v sklepih iz odstavka 1, te države nemudoma 
obvestijo Svet. V takih primerih Svet sprejme potrebne sklepe.  
Člen 45  
1. Naloge Evropske obrambne agencije iz člena 42(3), ki je podrejena Svetu, so:  
a) sodelovati pri ugotavljanju ciljev držav članic glede njihovih vojaških zmogljivosti in pri oceni 
izpolnjevanja obveznosti, ki so jih države članice prevzele v zvezi s temi zmogljivostmi;  
b) spodbujati usklajevanje operativnih potreb in sprejetje u činkovitih in združljivih postopkov 
naro čanja; 
c) predlagati ve čstranske projekte za izpolnjevanje ciljev glede vojaških zmogljivosti, zagotavljati 
usklajevanje programov, ki jih izvajajo države članice, in upravljanje posebnih programov sode ­
lovanja; 
d) podpirati raziskave na podro čju obrambne tehnologije ter usklajevati in na črtovati skupne razi ­
skovalne dejavnosti in preu čevati tehnič ne rešitve za prihodnje operativne potrebe;  
e) prispevati k dolo čanju, in po potrebi k izvajanju, vsakršnih koristnih ukrepov za krepitev indu ­
strijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja ter izboljšanju u činkovitosti vojaških 
odhodkov.  
2. V Evropski obrambni agenciji lahko sodelujejo vse države članice, ki to želijo. Svet s kvalifici ­
rano ve čino sprejme sklep o dolo čitvi statuta, sedeža in na čina delovanja Agencije. Sklep upošteva 
raven dejanskega sodelovanja pri dejavnostih Agencije. Znotraj Agencije se oblikujejo posebne 
skupine, v katerih sodelujejo države članice, ki izvajajo skupne projekte. Agencija izvaja svoje naloge 
po potrebi v povezavi s Komisijo.  
Člen 46  
1. Države članice, ki se želijo vklju čiti v stalno strukturno sodelovanje iz člena 42(6), izpolnjujejo 
merila in so sprejele obveznosti o vojaških zmogljivostih iz Protokola o stalnem strukturnem sode ­
lovanju, o svoji nameri uradno obvestijo Svet in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in 
varnostno politiko. 
2. V treh mesecih po uradnem obvestilu iz odstavka 1 Svet sprejme sklep o stalnem strukturnem 
sodelovanju in sestavi seznam vklju čenih držav članic. Svet odlo ča s kvalificirano ve čino po posve ­
tovanju z visokim predstavnikom.SL C 83/40 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
3. Država članica, ki se želi pozneje vklju čiti v stalno strukturno sodelovanje, o svoji nameri 
uradno obvesti Svet in visokega predstavnika.  
Svet sprejme sklep o potrditvi sodelovanja države č lanice, ki izpolnjuje merila in prevzema obvez ­
nosti iz č lenov 1 in 2 Protokola o stalnem strukturnem sodelovanju. Svet odlo ča s kvalificirano 
ve čino po posvetovanju z visokim predstavnikom. Glasujejo le člani Sveta, ki predstavljajo vklju čene 
države članice.  
Kvalificirana ve čina se dolo či v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
4. Če vklju čena država članica meril ne izpolnjuje ve č ali ni ve č sposobna izpolnjevati sprejetih 
obveznosti iz členov 1 in 2 Protokola o stalnem strukturnem sodelovanju, lahko Svet sprejme sklep 
o mirovanju sodelovanja zadevne države članice.  
Svet odlo ča s kvalificirano ve čino. Glasujejo le člani Sveta, ki predstavljajo vklju čene države članice, z 
izjemo zadevne države članice.  
Kvalificirana ve čina se dolo či v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
5. Vklju čena država članica, ki želi izstopiti iz stalnega strukturnega sodelovanja, o svoji odlo čitvi 
uradno obvesti Svet, ki se seznani s tem, da zadevna država članica vanj ni ve č vklju čena. 
6. Sklepi in priporo čila Sveta, sprejeti v okviru stalnega strukturnega sodelovanja, razen tistih iz 
odstavkov 2 do 5, se sprejmejo soglasno. Za namene tega odstavka soglasje pomeni samo glasove 
predstavnikov vklju čenih držav članic. 
NASLOV VI  
KON ČNE DOLO ČBE 
Člen 47  
Unija je pravna oseba.  
Člen 48  
(prejšnji člen 48 PEU)  
1. Pogodbi se lahko spremenita po rednem postopku za spremembo Pogodb. Spremenita se lahko 
tudi po poenostavljenih postopkih za spremembo Pogodb.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/41
Redni postopek za spremembo Pogodb  
2. Vlada vsake države članice, Evropski parlament ali Komisija lahko Svetu predlagajo spremembo 
Pogodb. Namen teh predlogov je lahko med drugim pove čati ali zmanjšati pristojnosti, ki so na 
Unijo prenesene s Pogodbama. Te predloge Svet predloži Evropskemu svetu in o njih uradno obvesti 
nacionalne parlamente.  
3. Če Evropski svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo z navadno ve čino 
sprejme sklep o preu čitvi predlaganih sprememb, predsednik Evropskega sveta skli če Konvencijo 
predstavnikov nacionalnih parlamentov, voditeljev držav ali vlad držav članic, Evropskega parlamenta 
in Komisije. Pri institucionalnih spremembah na monetarnem podro čju se posvetuje tudi z Evropsko 
centralno banko. Konvencija preu či osnutke sprememb in s soglasjem sprejme priporo čilo za konfe ­
renco predstavnikov vlad držav članic, kakor je predvidena v odstavku 4.  
Evropski svet lahko po odobritvi Evropskega parlamenta z navadno ve čino odlo či, da ne skli če 
Konvencije, če obseg predlaganih sprememb tega ne upravi čuje. V tem primeru Evropski svet dolo či 
mandat konference predstavnikov vlad držav članic. 
4. Konferenco predstavnikov vlad držav članic sklič e predsednik Sveta, da se v medsebojnem 
soglasju sporazumejo o spremembah teh Pogodb.  
Spremembe za čnejo veljati, ko jih ratificirajo vse države članice v skladu s svojimi ustavnimi pravili.  
5. Če v dveh letih po podpisu Pogodbe, ki spreminja Pogodbi, štiri petine držav članic to pogodbo 
ratificira, ena ali ve č držav članic pa ima težave v postopku ratifikacije, zadevo obravnava Evropski 
svet.  
Poenostavljeni postopki za spremembo Pogodb  
6. Vlada vsake države članice, Evropski parlament ali Komisija lahko Evropskemu svetu predloži 
spremembo vseh ali nekaterih dolo čb tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije o notranjih 
politikah in ukrepih Unije.  
Evropski svet lahko sprejme sklep o spremembi vseh ali nekaterih dolo čb tretjega dela Pogodbe o 
delovanju Evropske unije. Evropski svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom 
in Komisijo, pri institucionalnih spremembah na monetarnem podro čju pa z Evropsko centralno 
banko. Ta sklep za čne veljati šele, ko ga države članice potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi pravili.  
S sklepom iz drugega pododstavka se ne smejo pove čati pristojnosti, ki so na Unijo prenesene s 
Pogodbama.SL C 83/42 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
7. Kadar Svet v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije ali naslovom V te pogodbe na 
dolo čenem podro čju ali v dolo čenem primeru odlo ča soglasno, lahko Evropski svet sprejme sklep, s 
katerim Svet pooblaš ča, da na tem podro čju ali v tem primeru lahko odlo ča s kvalificirano ve čino. Ta 
pododstavek se ne uporablja za sklepe o vojaških ali obrambnih zadevah.  
Kadar Svet v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije sprejme zakonodajne akte po posebnem 
zakonodajnem postopku, lahko Evropski svet sprejme sklep, po katerem se ti zakonodajni akti lahko 
sprejmejo po rednem zakonodajnem postopku.  
Vsaka pobuda Evropskega sveta na podlagi prvega ali drugega pododstavka, se posreduje nacionalnim 
parlamentom. Če nacionalni parlament v šestih mesecih od dne takega posredovanja pobude izjavi, 
da temu nasprotuje, se sklep iz prvega ali drugega pododstavka ne sprejme. Če nasprotovanja ni, 
Evropski svet sklep lahko sprejme.  
Za sprejetje sklepa iz prvega ali drugega pododstavka Evropski svet odlo ča soglasno po odobritvi 
Evropskega parlamenta, ki odlo ča z ve čino svojih članov. 
Člen 49  
(prejšnji člen 49 PEU)  
Vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote iz člena 2 in si prizadeva za njihovo spodbujanje, lahko 
zaprosi za članstvo v Uniji. O tej prošnji se obvestijo Evropski parlament in nacionalni parlamenti. 
Država prosilka naslovi prošnjo na Svet, ki o tem odlo ča soglasno po posvetovanju s Komisijo in po 
odobritvi Evropskega parlamenta, ki odlo ča z ve čino svojih članov. Upoštevajo se merila za pristop, o 
katerih se je dogovoril Evropski svet.  
Pogoji sprejema in prilagoditve temeljnih pogodb Unije, ki so potrebne zaradi sprejema, so predmet 
sporazuma med državami članicami in državo prosilko. Ta sporazum se predloži v ratifikacijo vsem 
državam pogodbenicam v skladu z njihovimi ustavnimi pravili.  
Člen 50  
1. Vsaka država članica se lahko v skladu s svojimi ustavnimi pravili odlo či za izstop iz Unije.  
2. Država članica, ki se odlo či izstopiti, o svoji nameri uradno obvesti Evropski svet. Na podlagi 
smernic, ki jih dolo či Evropski svet, se Unija pogaja in sklene s to državo sporazum o podrobnostih 
izstopa, ki upošteva okvir njenih prihodnjih odnosov z Unijo. Pogajanja o tem sporazumu potekajo v 
skladu s členom 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Svet s kvalificirano ve čino po odobritvi 
Evropskega parlamenta sklene sporazum v imenu Unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/43
3. Pogodbi se za zadevno državo prenehata uporabljati z dnem za četka veljavnosti sporazuma o 
izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu iz odstavka 2, razen če Evropski svet po dogovoru z 
zadevno državo članico soglasno ne sklene, da se to obdobje podaljša.  
4. Za namene odstavkov 2 in 3 član Evropskega sveta in Sveta, ki predstavlja državo članico, ki 
izstopa, v Svetu in v Evropskem svetu ne sodeluje niti v razpravah niti pri sprejemanju sklepov v tej 
zadevi. 
Kvalificirana ve čina se dolo či v skladu s členom 238(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
5. Če država, ki je izstopila iz Unije, zaprosi za ponoven pristop, prošnjo vloži po postopku iz 
člena 49.  
Člen 51  
Protokoli in priloge so sestavni del Pogodb.  
Člen 52  
1. Pogodbi se uporabljata za Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino 
Dansko, Zvezno republiko Nem čijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino 
Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizo
­
zemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slove ­
nijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Brita ­
nija in Severna Irska.  
2. Ozemeljska veljavnost Pogodb je dolo čena v členu 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Člen 53  
(prejšnji člen 51 PEU)  
Ta pogodba se sklene za nedolo čen čas. 
Člen 54  
(prejšnji člen 52 PEU)  
1. To pogodbo visoke pogodbenice ratificirajo v skladu s svojimi ustavnimi pravili. Listine o 
ratifikaciji se deponirajo pri vladi Italijanske republike.SL C 83/44 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Ta pogodba za čne veljati 1. januarja 1993, če so bile deponirane vse listine o ratifikaciji, sicer 
pa prvega dne tistega meseca, ki sledi deponiranju zadnje listine o ratifikaciji.  
Člen 55  
(prejšnji člen 53 PEU)  
1. Ta pogodba, sestavljena v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, eston ­
skem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malte ­ 
škem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, šved ­
skem in španskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna, se deponira v 
arhivu vlade Italijanske republike, ki bo poslala overjeno kopijo vladam drugih držav podpisnic.  
2. Ta pogodba se lahko prevede v druge jezike, ki jih dolo čijo države članice, če ti v skladu z 
njihovim ustavnim redom uživajo status uradnega jezika na njihovem celotnem ozemlju ali delu tega 
ozemlja. Zadevne države članice zagotovijo overjeno kopijo takih prevodov in jo deponirajo v arhivu 
Sveta.  
V POTRDITEV TEGA  so spodaj podpisani pooblaš čenci podpisali to pogodbo.  
V Maastrichtu, sedmega februarja tiso č devetsto dvaindevetdeset.  
(seznam pooblaš čencev ni ponovno natisnjen)SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/45
PROTOKOLISL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/201

PROTOKOL (št. 1)  
O VLOGI NACIONALNIH PARLAMENTOV 
V EVROPSKI UNIJI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB SKLICEVANJU  na to, da je na čin nadzora nacionalnih parlamentov nad njihovimi vladami v zvezi z 
dejavnostmi Evropske unije predmet vsake ustavne ureditve in prakse vsake države članice,  
Z ŽELJO,  da bi spodbudile ve čjo udeležbo nacionalnih parlamentov pri dejavnostih Evropske unije in 
jim zagotovile boljše možnosti za izraž anje mnenj o osnutkih zakonodajnih aktov Evropske unije 
kakor tudi o drugih vprašanjih, ki bi lahko bila zanje posebnega pomena,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:  
NASLOV I  
OBVEŠ ČANJE NACIONALNIH PARLAMENTOV  
Člen 1 
Komisija svoje posvetovalne dokumente (zelene in bele knjige ter sporo čila) ob objavi neposredno 
pošlje nacionalnim parlamentom. Komisija pošlje nacionalnim parlamentom tudi letni zakonodajni 
program in vse druge instrumente zakonodajnega na črtovanja ali politi čne strategije, so časno kot 
Evropskemu parlamentu in Svetu.  
Člen 2 
Osnutki zakonodajnih aktov, ki se pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu, se posredujejo nacio ­
nalnim parlamentom.  
Za namene tega protokola pomeni „osnutek zakonodajnega akta“ predloge Komisije, pobude skupine 
držav članic, pobude Evropskega parlamenta, zahteve Sodiš ča, priporo čila Evropske centralne banke 
in zahteve Evropske investicijske banke za sprejetje zakonodajnega akta.  
Komisija osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predloži sama, so časno kot Evropskemu parlamentu in 
Svetu neposredno pošlje nacionalnim parlamentom.  
Evropski parlament osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predloži sam, neposredno pošlje nacionalnim 
parlamentom.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/203
Osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predloži skupina držav članic, Sodiš če, Evropska centralna banka 
ali Evropska investicijska banka, pošlje nacionalnim parlamentom Svet.  
Člen 3 
Nacionalni parlamenti lahko predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije po postopku iz 
Protokola o uporabi na čel subsidiarnosti in sorazmernosti pošljejo obrazloženo mnenje o skladnosti 
osnutka zakonodajnega akta z na čelom subsidiarnosti.  
Če osnutek zakonodajnega akta predloži skupina držav članic, predsednik Sveta obrazloženo mnenje 
ali obrazložena mnenja pošlje vladam teh držav članic. 
Če osnutek zakonodajnega akta predloži Sodiš če, Evropska centralna banka ali Evropska investicijska 
banka, predsednik Sveta obrazloženo mnenje ali obrazložena mnenja pošlje zadevni instituciji ali 
organu.  
Člen 4 
Od dne, ko je nacionalnim parlamentom na voljo osnutek zakonodajnega akta v uradnih jezikih 
Unije, do dne, ko je uvrš čen na za časni dnevni red Sveta zaradi njegovega sprejetja ali sprejetja 
stališ ča po zakonodajnem postopku, mora prete či rok osmih tednov. Izjeme so možne v nujnih 
primerih, ki se utemeljijo v aktu ali stališ ču Sveta. Razen v nujnih primerih, ki so bili ustrezno 
utemeljeni, se v teh osmih tednih ne sme sprejeti nikakršen dogovor o osnutku zakonodajnega akta. 
Razen v nujnih primerih, ki so bili ustrezno utemeljeni, mora med uvrstitvijo osnutka zakonodajnega akta na za časni dnevni red Sveta in sprejetjem stališ ča prete či deset dni.  
Člen 5 
Dnevni redi in rezultati sej Sveta, vklju čno z zapisniki sej, na katerih je Svet razpravljal o osnutkih 
zakonodajnih aktov, se soč asno kot vladam držav članic neposredno pošljejo nacionalnim parla
­
mentom.  
Člen 6 
Če namerava Evropski svet uporabiti prvi ali drugi pododstavek člena 48(7) Pogodbe o Evropski 
uniji, se nacionalni parlamenti o pobudi Evropskega sveta obvestijo najmanj šest mesecev pred 
sprejetjem sklepa.  
Člen 7  
Ra čunsko sodiš če pošlje svoje letno poro čilo v vednost nacionalnim parlamentom so časno kot 
Evropskemu parlamentu in Svetu.SL C 83/204 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 8 
Če nacionalni parlamentarni sistem ni enodomen, se členi 1 do 7 tega protokola uporabljajo za vse 
domove, ki sestavljajo parlament.  
NASLOV II  
MEDPARLAMENTARNO SODELOVANJE  
Člen 9 
Evropski parlament in nacionalni parlamenti skupaj dolo čijo, kako organizirati in spodbujati u čin ­
kovito in redno medparlamentarno sodelovanje znotraj Unije.  
Člen 10  
Konferenca parlamentarnih odborov za zadeve Unije lahko pripravi kakršen koli prispevek, ki ga šteje 
za primernega, in z njim seznani Evropski parlament, Svet in Komisijo. Poleg tega ta konferenca 
spodbuja izmenjavo informacij in najboljših praks med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parla ­
mentom, vklju čno med njihovimi specializiranimi odbori. Organizira lahko tudi medparlamentarne 
konference o posebnih temah, zlasti za razpravo o vprašanjih skupne zunanje in varnostne politike, vklju čno s skupno varnostno in obrambno politiko. Prispevki konference ne zavezujejo nacionalnih 
parlamentov in ne prejudicirajo njihovih stališ č.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/205
PROTOKOL (št. 2)  
O UPORABI NA ČEL SUBSIDIARNOSTI IN 
SORAZMERNOSTI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
V ŽELJI  zagotoviti, da se odlo čitve sprejemajo v kar najtesnejši povezavi z državljani Unije,  
ODLO ČENE vzpostaviti pogoje za uporabo na čel subsidiarnosti in sorazmernosti, dolo čenih v členu 5 
Pogodbe o Evropski uniji, in vzpostaviti sistem nadzora pri uporabi teh na čel, 
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Vse institucije skrbijo za stalno spoštovanje na čel subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor sta oprede ­
ljeni v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji.  
Člen 2 
Preden Komisija predlaga zakonodajni akt, opravi obsežna posvetovanja. Taka posvetovanja po 
potrebi upoštevajo regionalne in lokalne razsežnosti predvidenih ukrepov. V izjemno nujnih primerih 
Komisija teh posvetovanj ne opravi. V svojem predlogu Komisija navede razloge za takšno odlo čitev. 
Člen 3 
Za namene tega protokola pomeni „osnutek zakonodajnega akta“ predloge Komisije, pobude skupine 
držav članic, pobude Evropskega parlamenta, zahteve Sodiš ča, priporo čila Evropske centralne banke 
in zahteve Evropske investicijske banke za sprejetje zakonodajnega akta.  
Člen 4  
Komisija pošlje svoje osnutke zakonodajnih aktov in svoje spremenjene osnutke hkrati nacionalnim 
parlamentom in zakonodajalcu Unije.  
Evropski parlament pošlje svoje osnutke zakonodajnih aktov in svoje spremenjene osnutke nacio ­
nalnim parlamentom.  
Svet posreduje osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predložijo skupina držav članic, Sodiš če, Evropska 
centralna banka ali Evropska investicijska banka, in spremenjene osnutke nacionalnim parlamentom.SL C 83/206 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta in stališ ča Sveta se takoj po sprejetju pošljejo nacio ­
nalnim parlamentom.  
Člen 5 
Osnutki zakonodajnih aktov se utemeljijo glede na na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Vsak 
osnutek zakonodajnega akta mora vsebovati izjavo s podrobnimi podatki, ki omogo čajo oceno 
njegove skladnosti z na čeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. Ta izjava mora vsebovati podatke 
o predvidenih finan čnih u činkih osnutka, pri direktivah pa tudi o vplivu na predpise, ki jih morajo 
sprejeti države članice, po potrebi vklju čno z regionalno zakonodajo. Razlogi za ugotovitev, da se 
lahko cilj Unije laže uresni či na ravni Unije, se utemeljijo s kvalitativnimi in, če je možno, kvanti ­
tativnimi kazalci. Pri osnutkih zakonodajnih aktov se upošteva, da so finan čne ali upravne obreme ­
nitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih ali lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov 
čim manjše in sorazmerne s ciljem, ki se želi dose či. 
Člen 6 
Vsak nacionalni parlament ali kateri od njegovih domov lahko v osmih tednih od datuma pošiljanja 
osnutka zakonodajnega akta predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, v uradnih 
jezikih Unije, pošlje svoje obrazloženo mnenje z razlogi, zakaj meni, da zadevni osnutek ni v skladu 
z na čelom subsidiarnosti. Vsak nacionalni parlament ali kateri od njegovih domov se, kadar je 
primerno, posvetuje z regionalnimi parlamenti, ki imajo zakonodajna pooblastila.  
Če osnutek zakonodajnega akta predloži skupina držav članic, pošlje predsednik Sveta obrazloženo 
mnenje vladam teh držav članic.  
Če osnutek zakonodajnega akta predložijo Sodiš če, Evropska centralna banka ali Evropska inve ­
sticijska banka, pošlje predsednik Sveta obrazloženo mnenje zadevni instituciji ali organu.  
Člen 7  
1. Evropski parlament, Svet in Komisija ter glede na primer skupina držav članic, Sodiš če, 
Evropska centralna banka ali Evropska investicijska banka, če osnutek zakonodajnega akta izhaja 
od njih, upoštevajo obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov ali katerega od njihovih domov.  
Vsak nacionalni parlament ima po dva glasova, razdeljena na osnovi nacionalnega parlamentarnega 
sistema. V dvodomnem parlamentarnem sistemu ima vsak dom po en glas.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/207
2. Če obrazložena mnenja o neskladnosti osnutka zakonodajnega akta z na čelom subsidiarnosti 
predstavljajo najmanj tretjino vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom v skladu z drugim 
pododstavkom odstavka 1, je treba osnutek ponovno preu čiti. Ta prag je ena četrtina, če gre za 
osnutek zakonodajnega akta, ki se predloži na podlagi člena 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
in ki obravnava obmo čje svobode, varnosti in pravice.  
Po ponovni preu čitvi lahko Komisija ali glede na primer skupina držav članic, Evropski parlament, 
Sodišč e, Evropska centralna banka ali Evropska investicijska banka, če osnutek zakonodajnega akta 
izhaja od njih, odlo čijo, da bodo osnutek ohranili, ga spremenili ali umaknili. To odlo čitev je treba 
utemeljiti.  
3. Poleg tega je treba v okviru rednega zakonodajnega postopka, če obrazložena mnenja o 
neskladnosti predloga zakonodajnega akta z na čelom subsidiarnosti predstavljajo najmanj navadno 
ve čino glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1, 
predlog ponovno preu čiti. Po ponovni preu čitvi lahko Komisija odloč i, ali bo predlog ohranila, ga 
spremenila ali umaknila.  
Če Komisija odlo či, da bo predlog ohranila, mora v obrazloženem mnenju utemeljiti, zakaj meni, da 
je predlog skladen z na čelom subsidiarnosti. To obrazloženo mnenje je treba skupaj z obrazloženimi 
mnenji nacionalnih parlamentov predložiti zakonodajalcu Unije, da jih upošteva v okviru postopka:  
(a) pred zaklju čkom prve obravnave zakonodajalec (Evropski parlament in Svet) preuč i, ali je zako ­
nodajni predlog združljiv z na čelom subsidiarnosti, pri čemer upošteva zlasti izražene razloge, ki 
so skupni ve čini nacionalnih parlamentov in so skupne ve čini nacionalnih parlamentov, ter 
obrazloženo mnenje Komisije;  
(b) če na podlagi ve čine, ki je 55 % članov Sveta, ali ve čine oddanih glasov v Evropskem parlamentu 
zakonodajalec meni, da predlog ni združljiv z na čelom subsidiarnosti, se zakonodajni predlog ne 
obravnava ve č. 
Člen 8 
Sodišč e Evropske unije je pristojno za odlo čanje o tožbah zaradi kršitve na čela subsidiarnosti z 
zakonodajnim aktom, ki jih po č lenu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije država članica 
vloži ali v skladu s svojim pravnim redom posreduje v imenu svojega nacionalnega parlamenta ali 
katerega od njegovih domov.  
V skladu z navedenim členom Pogodbe o delovanju Evropske unije, lahko tožbe vlaga tudi Odbor 
regij v zvezi z zakonodajnimi akti, za sprejetje katerih je v Pogodbi o delovanju Evropske unije 
predvideno posvetovanje z njim.SL C 83/208 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 9  
Komisija Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu in nacionalnim parlamentom vsako leto 
predloži poro čilo o uporabi člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. To letno poro čilo se pošlje tudi 
Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/209
PROTOKOL (št. 3)  
O STATUTU SODIŠČ A EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  dolo čiti statut Sodiš ča, predviden v členu 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:  
Člen 1 
Sodišč e Evropske unije se ustanovi in deluje v skladu z dolo čbami Pogodb, Pogodbe o ustanovitvi 
Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba ESAE) in tega statuta.  
NASLOV I  
SODNIKI IN GENERALNI PRAVOBRANILCI  
Člen 2 
Pred nastopom funkcije vsak sodnik pred Sodiš čem, ki javno zaseda, priseže, da bo svoje naloge 
opravljal nepristransko in vestno ter da bo varoval tajnost posvetovanj Sodiš ča. 
Člen 3  
Sodniki uživajo imuniteto pred sodnimi postopki. Po prenehanju mandata še naprej uživajo imuni ­
teto za svoja dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vklju čno z izgovorjenimi ali zapi ­
sanimi besedami.  
Sodišč e lahko odvzame imuniteto na ob čni seji. Kadar odlo čitev zadeva člana Splošnega sodiš ča ali 
specializiranega sodiš ča, Sodiš če odlo či po posvetovanju z zadevnim sodiš čem. 
Če je bila sodniku odvzeta imuniteta in je proti njemu sprožen kazenski postopek, mu sme soditi v 
kateri koli državi članici le sodiš če, pristojno za sojenje sodnikom, ki pripadajo najvišji sodni oblasti v 
državi.SL C 83/210 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Členi 11 do 14 in člen 17 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije se uporabljajo za 
sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poro čevalce Sodišč a Evropske unije, 
ne da bi to posegalo v dolo čbe iz prejšnjih odstavkov glede imunitete sodnikov pred sodnimi 
postopki.  
Člen 4 
Sodniki ne smejo opravljati politi čnih ali upravnih funkcij.  
Ne smejo opravljati nobene druge poklicne dejavnosti, najsibo pridobitne ali nepridobitne, razen če 
tega izjemoma ne odobri Svet, ki odlo ča z navadno ve čino. 
Pri prevzemu svojih nalog se slovesno obvež ejo, da bodo med svojim mandatom in po njegovem 
izteku spoštovali iz mandata izhajajo če obveznosti, zlasti dolžnost, da bodo po izteku mandata pri 
sprejemanju dolo čenih imenovanj ali ugodnosti ravnali pošteno in diskretno.  
V primeru dvoma odlo ča Sodišč e. Kadar odlo čitev zadeva člana Splošnega sodiš ča ali specializiranega 
sodiš ča, Sodišč e odlo či po posvetovanju z zadevnim sodiš čem. 
Člen 5 
Razen ob redni zamenjavi ali smrti dolžnosti sodnika prenehajo z njegovim odstopom.  
Ko sodnik odstopi, se pismo o odstopu naslovi na predsednika Sodiš ča, ki ga pošlje predsedniku 
Sveta. Z uradnim obvestilom slednjemu se mesto izprazni.  
Razen v primeru uporabe člena 6 sodnik ohrani svoj mandat, dokler njegov naslednik ne nastopi 
svoje funkcije.  
Člen 6 
Sodnik je lahko razrešen ali se mu lahko odvzame pravica do pokojnine ali namesto nje odobrenih 
ugodnosti le, če po soglasnem mnenju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodiš ča ne izpolnjuje 
ve č zahtevanih pogojev ali obveznosti, ki izhajajo iz njegovega položaja. Zadevni sodnik pri 
odlo čanju o tem ne sodeluje. Če je ta član Splošnega sodiš ča ali specializiranega sodiš ča, Sodišč e 
odlo či po posvetovanju z zadevnim sodiš čem. 
Sodni tajnik sporo či odlo čitev Sodiš ča predsedniku Evropskega parlamenta in predsedniku Komisije 
ter o njej uradno obvesti predsednika Sveta.  
V primeru odlo čitve o razrešitvi sodnika se mesto z uradnim obvestilom predsedniku Sveta izprazni.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/211
Člen 7 
Sodnik, katerega dolžnosti prenehajo pred iztekom njegovega mandata, je nadomeš čen za preostanek 
mandata.  
Člen 8 
Dolo čbe členov 2 do 7 se uporabljajo za generalne pravobranilce.  
NASLOV II  
ORGANIZACIJA SODIŠ ČA 
Člen 9 
Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava sodnikov, se izmeni čno zamenja štirinajst in trinajst 
sodnikov.  
Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava generalnih pravobranilcev, se vsakokrat zamenjajo štirje 
generalni pravobranilci.  
Člen 10  
Sodni tajnik pred Sodiš čem priseže, da bo svoje naloge opravljal nepristransko in vestno ter da bo 
varoval tajnost posvetovanj Sodiš ča. 
Člen 11  
Sodišč e poskrbi za nadomeš čanje sodnega tajnika, kadar je ta zadržan.  
Člen 12  
Sodišč u se dodelijo uradniki in drugi uslužbenci, ki zagotavljajo njegovo delovanje. Odgovorni so 
sodnemu tajniku, ki je podrejen predsedniku.  
Člen 13  
Na zahtevo Sodiš ča lahko Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku predvidita 
imenovanje pomožnih poro čevalcev in dolo čita pravila, ki urejajo njihov položaj. Pod pogoji, dolo če­
nimi v poslovniku, lahko pomožni poro čevalci sodelujejo pri pripravljalnih poizvedbah v postopkih, 
ki te čejo pred Sodiš čem, in sodelujejo s sodnikom poro čevalcem.  
Pomožne poro čevalce, ki so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki imajo 
ustrezne pravne kvalifikacije, imenuje Svet, ki odlo ča z navadno ve čino. Pred Sodiš čem prisežejo, da 
bodo svoje naloge opravljali nepristransko in vestno ter da bodo varovali tajnost posvetovanj Sodiš ča.SL C 83/212 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 14  
Sodniki, generalni pravobranilci in sodni tajnik so dolžni prebivati v kraju, kjer ima Sodiš če svoj 
sedež.  
Člen 15  
Sodišč e stalno zaseda. Trajanje sodnih po čitnic dolo či Sodiš če ob upoštevanju potreb svojega poslo ­
vanja. 
Člen 16  
Sodišč e oblikuje senate, ki jih sestavljajo trije in pet sodnikov. Sodniki izvolijo predsednike senatov 
med svojimi člani. Predsedniki senatov petih sodnikov so izvoljeni za tri leta. Ponovno so lahko 
izvoljeni enkrat.  
Veliki senat sestavlja trinajst sodnikov. Predseduje mu predsednik Sodiš ča. Člani velikega senata so 
tudi predsedniki senatov petih sodnikov in drugi sodniki, imenovani v skladu s pogoji iz poslovnika.  
Sodišč e zaseda v velikem senatu, kadar to zahteva država članica ali institucija Unije kot stranka v 
postopku.  
Sodišč e zaseda na ob čni seji, kadar so mu predložene zadeve v skladu s členi 228(2), 245(2), 247 ali 
286(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Poleg tega lahko Sodiš če, če meni, da je zadeva izjemnega pomena, po nastopu generalnega prav ­
obranilca odlo či, da se zadeva predloži na ob čno sejo.  
Člen 17  
Sodišč e lahko veljavno odlo ča le v sestavi lihega števila sodnikov.  
Odlo čitve senatov treh ali petih sodnikov so veljavne le, če jih sprejmejo trije sodniki.  
Odlo čitve velikega senata so veljavne le, če je navzo čih devet sodnikov.  
Odlo čitve ob čne seje so veljavne le, če je navzo čih petnajst sodnikov.  
Če je eden od sodnikov senata zadržan, se lahko pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku, pozove v 
senat sodnik iz drugega senata.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/213
Člen 18  
Sodniki ali generalni pravobranilci ne smejo sodelovati pri odlo čanju o posamezni zadevi, pri kateri 
so predhodno sodelovali kot zastopniki, svetovalci ali odvetniki ene od strank ali o kateri so podali 
mnenje kot člani sodiš ča, preiskovalne komisije ali v kateri koli drugi funkciji.  
Če sodnik ali generalni pravobranilec iz kakšnega posebnega razloga meni, da ne more sodelovati pri 
odlo čanju ali preiskavi v dolo čeni zadevi, o tem obvesti predsednika. Če predsednik iz kakšnega 
posebnega razloga meni, da sodnik ali generalni pravobranilec ne bi smel sodelovati pri ali odlo čati o 
dolo čeni zadevi, ga o tem obvesti.  
O vseh težavah pri uporabi tega č lena odlo ča Sodiš če. 
Stranka ne more zahtevati spremembe sestave Sodiš ča ali enega njegovih senatov zaradi državljanstva 
sodnika ali zato, ker v sestavi Sodiš ča ali senata ni sodnika, ki bi imel enako državljanstvo kakor ta 
stranka.  
NASLOV III  
POSTOPEK PRED SODIŠ ČEM  
Člen 19  
Države članice in institucije Unije pred Sodiš čem zastopa zastopnik, ki je imenovan za vsako zadevo 
posebej; zastopniku lahko pomaga svetovalec ali odvetnik.  
Države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki niso države članice, ter v tem 
sporazumu navedeni nadzorni organ EFTA, so zastopani na enak na čin. 
Druge stranke mora zastopati odvetnik.  
Le odvetnik, ki je vpisan v imenik odvetnikov v eni od držav članic ali drugi državi, ki je podpisnica 
Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, lahko pred Sodiš čem zastopa stranko ali ji 
pomaga.  
Ti zastopniki, svetovalci in odvetniki uživajo pri zastopanju na Sodiš ču pravice in jamstva, potrebna 
za neodvisno opravljanje svojih nalog, pod pogoji, ki jih dolo ča poslovnik.  
Sodišč e ima glede svetovalcev in odvetnikov, ki nastopajo pred njim, pooblastila, ki so obi čajna za 
sodiš ča, pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.  
Univerzitetni profesorji, ki so državljani držav članic, katerih zakonodaja jim priznava pravico zasto ­
panja na sodiš ču, uživajo pred Sodiš čem enake pravice, kot jih ta člen priznava odvetnikom.SL C 83/214 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 20  
Postopek pred Sodiš čem ima dva dela, pisnega in ustnega.  
Pisni postopek zajema posredovanje tožb, navedb o zadevi, odgovorov na tožbo in izjav, pa tudi 
morebitnih replik kot tudi vseh dokazil in dokumentov, ki to podpirajo, ali njihovih overjenih kopij, 
strankam in tistim institucijam Unije, katerih odlo čitve so predmet spora.  
Posredovanje opravlja sodni tajnik v zaporedju in rokih, ki so dolo čeni v poslovniku.  
Ustni postopek zajema branje poro čila, ki ga predloži sodnik poro čevalec, zaslišanje zastopnikov, 
svetovalcev in odvetnikov, ki ga opravi Sodiš če, ter poslušanje sklepnih predlogov generalnega prav ­
obranilca, po potrebi pa tudi zaslišanje pri č in izvedencev.  
Če Sodiš če meni, da zadeva ne odpira nobenega novega pravnega vprašanja, lahko po nastopu 
generalnega pravobranilca sklene, da se o zadevi odlo ča brez sklepnega predloga generalnega prav ­
obranilca.  
Člen 21  
Zadeva se predloži Sodiš ču s tožbo, naslovljeno na sodnega tajnika. Tožba mora vsebovati ime in 
stalni naslov tožnika ter zaposlitev podpisanega, ime stranke ali strank, proti katerim je tožba 
vložena, predmet spora, zahtevek in kratek povzetek tožbenih razlogov.  
Tožbi mora biti priložen, kjer je to primerno, akt, katerega razveljavitev se zahteva, ali v okoliš činah 
iz člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije dokazilo z datumom, ko je bila institucija v skladu 
z navedenim členom pozvana k ukrepanju. Če ta dokazila niso priložena tožbi, sodni tajnik zadevno 
stranko pozove, naj jih predloži v razumnem roku, pri č emer pa tožba ne more biti zavržena niti v 
primeru, če dokazila niso predložena po izteku roka, predpisanega za vložitev tožbe.  
Člen 22  
Zadeva, ki jo ureja člen 18 Pogodbe ESAE se predloži Sodiš ču s pritožbo, ki je naslovljena na 
sodnega tajnika. Pritožba mora vsebovati ime in stalni naslov pritožnika ter zaposlitev podpisanega, sklic na odlo čbo, proti kateri je pritožba vložena, imena nasprotnih strank, predmet spora, zahtevek 
in kratek povzetek pritožbenih razlogov.  
Pritožbi mora biti priložena overjena kopija odlo čbe Arbitražnega odbora, ki se izpodbija.  
Če Sodiš če pritožbo zavrne, postane odlo čba Arbitražnega odbora pravnomo čna. 
Če Sodiš če razveljavi odlo čbo Arbitražnega odbora, lahko slednji na pobudo ene od strank v 
postopku po potrebi o zadevi ponovno odloč a. Vezan je na vse odlo čitve Sodiš ča o pravnih vpraša
­
njih.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/215
Člen 23  
V zadevah iz člena 267 Pogodbe o delovanju Evropske unije mora sodiš če države članice, ki prekine 
svoj postopek in predloži zadevo Sodiš ču, o svoji odlo čitvi uradno obvestiti Sodiš če. Sodni tajnik 
Sodišč a o tej odlo čitvi nato obvesti zadevne stranke, države članice in Komisijo, ter institucijo, organ, 
urad ali agencijo Unije, ki je sprejela akt, katerega veljavnost ali razlaga je predmet spora.  
V dveh mesecih od tega uradnega obvestila smejo stranke, države č lanice, Komisija in, kjer je to 
primerno, institucija, organ, urad ali agencija Unije, ki je sprejela akt, katerega veljavnost ali razlaga je 
predmet spora, predložiti Sodiš ču navedbe o zadevi ali pisne izjave.  
V primerih iz člena 267 Pogodbe o delovanju Evropske unije, sodni tajnik Sodiš ča o odlo čitvi 
nacionalnega sodiš ča obvesti tudi države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem 
prostoru, ki niso države članice, ter v tem sporazumu navedeni nadzorni organ EFTA, ki lahko v 
dveh mesecih od uradnega obvestila predložijo Sodiš ču navedbe o zadevi ali pisne izjave, če odloč itev 
zadeva eno od podro čij uporabe tega sporazuma.  
Če sporazum, ki ga Svet sklene z eno ali ve č tretjimi državami glede dolo čenega podro čja, dolo ča, da 
lahko te države predložijo navedbe o zadevi ali pisne izjave, kadar sodiš če katere od držav članic 
Sodišč u v predhodno odloč anje predloži vprašanje, ki zadeva podro čje uporabe tega sporazuma, se 
odlo čitev nacionalnega sodiš ča, ki vsebuje to vprašanje, uradno sporo či tudi zadevnim tretjim 
državam. V dveh mesecih od takega uradne ga obvestila navedene države lahko Sodiš ču predložijo 
zaznamke ali pisne izjave.  
Člen 23a (  1 ) 
S poslovnikom se lahko predvidi hitri postopek, za obravnavanje predlogov za sprejetje predhodnih 
odlo čb, ki se nanašajo na obmo čje svobode, varnosti in pravice, pa nujni postopek.  
Pri teh postopkih se lahko za predložitev vlog ali pisnih stališ č predvidi rok, ki je krajši od roka, 
dolo čenega v č lenu 23, z odstopanjem od četrtega odstavka člena 20 pa se lahko predvidi tudi, da ni 
sklepnih predlogov generalnega pravobranilca.  
V nujnem postopku se lahko poleg tega predvidi tudi omejitev strank in drugih udeležencev iz člena 
23, ki lahko predložijo vloge ali pisna stališ ča, in da se v izjemno nujnih primerih pisni postopek ne 
opravi.SL C 83/216 Uradni list Evropske unije 30.3.2010  
( 1 ) Člen vstavljen s Sklepom 2008/79/ES, Euratom (UL L 24, 29.1.2008, str. 42)
Člen 24  
Sodišč e lahko od strank zahteva, da priskrbijo vse dokumente in podatke, ki so po njegovem mnenju 
zaželeni. O vsaki zavrnitvi naredi Sodiš če uradni zaznamek.  
Sodišč e lahko tudi od držav članic in institucij, organov, uradov ali agencij, ki niso stranke v 
postopku, zahteva vse podatke, ki so po njegovem mnenju potrebni v postopku.  
Člen 25  
Sodišč e lahko kadar koli zaupa pripravo izvedenskega mnenja posameznikom, združenjem oseb, 
uradom, odborom ali drugim organizacijam po njegovi izbiri.  
Člen 26  
Pri če so lahko zaslišane pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.  
Člen 27  
Glede pri č, ki izostanejo od pri čanja, ima Sodiš če pooblastila, ki so v takih primerih splošno priznana 
sodiš čem, in lahko naloži denarne kazni pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.  
Člen 28  
Pri če in izvedenci se lahko zaslišijo pod prisego v obliki, kakršna je dolo čena s poslovnikom, ali v 
skladu z nacionalno zakonodajo države, iz katere je pri ča ali izvedenec.  
Člen 29  
Sodišč e lahko odredi, da pri čo ali izvedenca zasliši sodiš če v kraju njegovega stalnega prebivališ ča. 
Odredba se pošlje pristojnemu sodiš ču v izvrševanje pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku. Doku ­
menti, sestavljeni pri izpolnjevanju zaprosila za pravno pomo č, se pod enakimi pogoji vrnejo 
Sodišč u. 
Stroške nosi Sodiš če, vendar pa to ne posega v njegovo pravico, da jih, kjer je to primerno, naloži 
strankam.  
Člen 30  
Država članica obravnava vsako kršitev prisege pri če ali izvedenca enako, kot če bi bilo kaznivo 
dejanje storjeno pred enim od njenih sodiš č, pristojnih za civilne zadeve. Na podlagi ovadbe Sodiš ča 
zadevna država članica preganja kršilca pred svojim pristojnim sodiš čem.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/217
Člen 31  
Obravnave Sodiš ča so javne, razen če Sodiš če po uradni dolžnosti ali na predlog strank iz tehtnih 
razlogov odlo či druga če. 
Člen 32  
Na obravnavah lahko Sodiš če zasliši izvedence, pri če in same stranke. Slednje lahko naslavljajo 
Sodišč e le prek svojih predstavnikov.  
Člen 33  
O vsaki obravnavi se sestavi zapisnik, ki ga podpišeta predsednik in sodni tajnik.  
Člen 34  
Seznam obravnav dolo či predsednik.  
Člen 35  
Posvetovanja Sodiš ča so in ostanejo tajna.  
Člen 36  
Sodbe so obrazložene. V njih so navedena imena sodnikov, ki so odlo čali. 
Člen 37  
Sodbe podpišeta predsednik in sodni tajnik. Preberejo se na javnem zasedanju Sodiš ča. 
Člen 38  
Sodišč e odlo ča o stroških. 
Člen 39  
Predsednik Sodiš ča lahko po skrajšanem postopku, ki po potrebi odstopa od nekaterih pravil tega 
statuta in je dolo čen v poslovniku, odlo ča o vlogah za odložitev izvršitve iz člena 278 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije in člena 157 Pogodbe ESAE ali za sprejetje za časnih odredb v skladu s 
členom 279 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali za odložitev izvršbe v skladu s četrtim 
odstavkom člena 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali tretjim odstavkom člena 164 Pogodbe 
ESAE.SL C 83/218 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Predsednika v primeru zadržanosti nadomeš ča drug sodnik pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.  
Odredba predsednika ali sodnika, ki ga nadomeš ča, je zač asna in v nobenem primeru ne vpliva na 
odlo čitev Sodiš ča o vsebini zadeve.  
Člen 40  
Države članice in institucije Unije se lahko pridružijo postopku, ki te če pred Sodiš čem. 
Enako velja za vse organe, urade in agencije Unije ter osebe, ki lahko izkažejo upravi čen interes za 
rešitev Sodiš ču predložene zadeve. Fizi čne ali pravne osebe se ne morejo pridružiti v zadevah med 
državami članicami, med institucijami Unije ali med državami članicami na eni strani, in institucijami 
Unije na drugi strani.  
Brez poseganja v drugi odstavek se lahko države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem 
prostoru, ki niso države članice, ter v tem sporazumu navedeni nadzorni organ EFTA pridružijo 
postopku, ki te če pred Sodiš čem, če ta zadeva eno od podro čij uporabe tega sporazuma.  
Z vlogo za pridružitev postopku se lahko podpre le zahtevek ene od strank.  
Člen 41  
Če tožena stranka, ki je bila k temu pravilno vab ljena, ne predloži pisnega odgovora na tožbo, se 
sodba izda v njeno škodo zaradi izostanka. Pritožba zoper sodbo se lahko vloži v enem mesecu po 
uradnem obvestilu o njej. Če Sodiš če na odlo či druga če, pritožba ne zadrži izvršitve sodbe zaradi 
izostanka.  
Člen 42  
Države članice, institucije, organi, uradi ali agencije Unije in vse druge fizi čne ali pravne osebe lahko 
v primerih in pod pogoji, določ enimi v poslovniku, sprožijo postopek tretje stranke, s katerim lahko 
ugovarjajo zoper sodbo, ki je bila izdana v zadevi, pri kateri same niso bile udeležene, sodba pa škodi 
njihovim pravicam.  
Člen 43  
V primeru nejasnosti pomena ali posledic sodbe mora Sodiš če na zahtevo stranke ali institucije Unije, 
ki ima upravi čen interes, dati razlago.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/219
Člen 44  
Obnovo postopka se lahko pri Sodiš ču zahteva le v primeru, da se odkrije novo dejstvo odlo čilnega 
pomena, ki je bilo pred izrekom sodbe neznano Sodiš ču in stranki, ki zahteva obnovo.  
Obnova postopka se za čne z odlo čbo, v kateri Sodiš če izrecno ugotavlja obstoj novega dejstva in 
priznava, da je to dejstvo takšno, da je lahko pod laga za obnovo postopka, in izjavlja, da je zahteva 
iz teh razlogov dopustna.  
Po poteku 10 let od dneva izreka sodbe ni več mogo če vložiti zahteve za obnovo postopka.  
Člen 45  
Roki, ki upoštevajo oddaljenost, se dolo čijo s poslovnikom.  
Potek roka ne škoduje pravicam, če zadevna stranka dokaže obstoj nepredvidenih okoliš čin ali višje 
sile. 
Člen 46  
Tožbe proti Uniji v zadevah, ki izhajajo iz nepogodbene odgovornosti, zastarajo po petih letih od 
nastanka kršitve. Zastaralni rok se prekine, če se pri Sodiš ču vloži tožba ali če je oškodovanec 
predhodno naslovil svojo zahtevo na pristojno institucijo Unije. V tem primeru je treba postopek 
sprožiti v dvomese čnem roku, predvidenem v členu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije; kjer je 
to primerno, se uporabljajo dolo čbe drugega odstavka člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije.  
Ta člen se uporablja tudi za tožbe proti Evropski centralni banki v zadevah, ki izhajajo iz nepo ­
godbene odgovornosti.  
NASLOV IV  
SPLOŠNO SODIŠ ČE 
Člen 47  
Prvi odstavek člena 9, člen 14 in člen 15, prvi, drugi, četrti in peti odstavek člena 17 ter člen 18 se 
uporabljajo za Splošno sodišč e in njegove člane.  
Četrti odstavek člena 3 ter členi 10, 11 in 14 se  mutatis mutandis  uporabljajo za sodnega tajnika 
Splošnega sodiš ča. 
Člen 48  
Splošno sodiš če ima sedemindvajset sodnikov.SL C 83/220 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 49  
Člani Splošnega sodiš ča so lahko pozvani k opravljanju naloge generalnega pravobranilca.  
Dolžnost generalnega pravobranilca je, da popolnoma nepristransko in neodvisno javno predstavi 
obrazložene sklepne predloge o zadevah, predloženih Splošnemu sodiš ču, zato da bi slednjemu 
pomagal pri opravljanju njegove naloge.  
Merila za izbiro takšnih zadev in postopki za imenovanje generalnih pravobranilcev so dolo čeni v 
poslovniku Splošnega sodiš ča. 
Član, ki je pozvan k opravljanju naloge generalnega pravobranilca v neki zadevi, ne sme sodelovati 
pri odlo čanju o njej.  
Člen 50  
Splošno sodiš če zaseda v senatih treh ali petih sodnikov. Sodniki izvolijo predsednike senatov med 
svojimi člani. Predsedniki senatov petih sodnikov so izvoljeni za tri leta. Ponovno so lahko izvoljeni 
enkrat.  
Sestavo senatov in dodelitev zadev ureja poslovnik. V nekaterih primerih, ki jih ureja poslovnik, 
lahko Splošno sodišč e odlo ča na ob čni seji ali pa odlo ča sodnik posameznik.  
Poslovnik lahko določ a tudi, da Splošno sodiš če zaseda v velikem senatu v zadevah in pod pogoji, 
navedenimi v njem.  
Člen 51  
Z odstopanjem od pravila iz člena 256(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije je pristojnost za tožbe 
iz členov 263 in 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije pridržana za Sodiš če, če jih države članice 
vložijo zoper: 
(a) ukrepanje ali opustitev ukrepanja Evropskega parlamenta ali Sveta ali obeh institucij, kadar 
odlo čata skupaj, razen glede:  
— sklepov, ki jih Svet sprejme na podlagi tretjega pododstavka člena 108(2) Pogodbe o delo ­
vanju Evropske unije,  
— aktov Sveta, sprejetih na podlagi uredbe Sveta o ukrepih za zaš čito trgovine v smislu člena 
207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
— aktov Sveta, s katerimi Svet uresni čuje izvedbena pooblastila v skladu s členom 291(2) 
Pogodbe o delovanju Evropske unije;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/221
(b) ukrepanje ali opustitev ukrepanja Komisije na podlagi člena 331(1) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
Sodišč u je pridržana pristojnost tudi za tožbe na podlagi istih členov, ki jih vloži institucija Unije 
zoper ukrepanje ali opustitev ukrepanja Evropskega parlamenta in Sveta ali obeh, kadar odlo čata 
skupaj, ali Komisije ali ki jih vloži institucija Unije zoper ukrepanje ali opustitev ukrepanja Evropske 
centralne banke.  
Člen 52  
Predsednik Sodiš ča in predsednik Splošnega sodiš ča v medsebojnem soglasju dolo čita, na kakšen 
na čin uradniki in drugi uslužbenci Sodiš ča opravljajo naloge za Splošno sodiš če, da bi tako zagotovili 
njegovo delovanje. Nekateri uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Splošnega sodiš ča, ki je podrejen predsedniku Splošnega sodiš ča. 
Člen 53  
Postopek pred Splošnim sodiš čem ureja naslov III.  
V njegovem poslovniku se po potrebi dolo čijo nadaljnje in podrobnejše dolo čbe glede postopka. 
Poslovnik lahko odstopa od četrtega odstavka člena 40 in člena 41, da bi bile upoštevane posebnosti 
spora na podro čju intelektualne lastnine.  
Ne glede na č etrti odstavek člena 20 lahko generalni pravobranilec svoje obrazložene sklepne 
predloge predstavi v pisni obliki.  
Člen 54  
Če je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Splošno sodiš če, pomotoma vložen pri 
sodnem tajniku Sodiš ča, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Splošnega sodiš ča; prav tako, če 
je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Sodiš če, pomotoma vložen pri sodnem tajniku 
Splošnega sodiš ča, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodiš ča. 
Če Splošno sodišč e ugotovi, da ni pristojno za obravnavanje in odlo čanje o tožbi, za katero je 
pristojno Sodiš če, jo odstopi Sodiš ču; prav tako, če Sodiš če ugotovi, da je za tožbo pristojno Splošno 
sodiš če, jo odstopi Splošnemu sodiš ču, to pa ne more odkloniti pristojnosti.  
Če so Sodiš ču in Splošnemu sodiš ču predložene zadeve, kjer je predmet enak, kjer se postavlja enako 
vprašanje razlage ali odlo ča o veljavnosti istega akta, lahko Splošno sodiš če po zaslišanju strank 
postopek prekine, dokler Sodiš če ne izda sodbe, oziroma, kadar je tožba vložena na podlagi člena 
263 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se lahko Splošno sodiš če izre če za nepristojno, s čimer 
omogo či Sodiš ču, da odlo či o takih tožbah. V enakih okoliš činah lahko tudi Sodiš če prekine 
postopek; v tem primeru se postopek pred Splošnim sodiš čem nadaljuje.
 
Če država članica in institucija Unije izpodbijata isti akt, se Splošno sodiš če izre če za nepristojno, da 
bi lahko Sodiš če razsodilo o teh tožbah.SL C 83/222 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 55  
Sodni tajnik Splošnega sodiš ča o kon čnih odlo čitvah Splošnega sodiš ča, delnih odlo čitvah o vsebin ­
skih vprašanjih, odlo čitvah o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti obvesti vse 
stranke ter države članice in institucije Unije, četudi se niso pridružile postopku pred Splošnim 
sodiš čem. 
Člen 56  
Pri Sodiš ču se lahko vloži pritožba v dveh mesecih po uradnem obvestilu o odlo čbi, proti kateri je 
pritožba vložena, proti kon čnim odlo čitvam Splošnega sodiš ča in delnim odlo čitvam tega sodiš ča o 
vsebinskih vprašanjih ali odlo čitvam o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti.  
Takšno pritožbo lahko vloži katera koli stranka, ki v celoti ali delno ni uspela s svojimi sklepnimi 
predlogi. Tisti, ki so se postopku pridružili, razen držav članic in institucij Unije, pa lahko vložijo 
takšno pritožbo le, če jih odlo čitev Splošnega sodiš ča neposredno prizadeva. 
Razen v zadevah, ki se nanašajo na spore med Unijo in njenimi uslužbenci, lahko pritožbo vložijo 
tudi države članice in institucije Unije, ki se niso pridružile postopku pred Splošnim sodiš čem. Te 
države članice in institucije so v enakem položaju kot države članice ali institucije, ki so se pridružile 
postopku na prvi stopnji. 
Člen 57  
Vsakdo, čigar vlogo za pridružitev postopku je Splošno sodiš če zavrnilo, se lahko v dveh mesecih po 
uradnem obvestilu o odlo čitvi o zavrnitvi vloge pritoži na Sodiš če. 
Stranke v postopku se lahko pritožijo na Sodiš če glede vseh odlo čitev Splošnega sodiš ča, sprejetih na 
podlagi člena 278 ali člena 279 ali četrtega odstavka člena 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ali člena 157 ali tretjega odstavka člena 164 Pogodbe ESAE, v dveh mesecih po uradnem obvestilu o 
njih.  
Pritožba iz prvih dveh odstavkov tega člena se obravnava in se o njej odlo ča v skladu s postopkom iz 
člena 39.  
Člen 58  
Pritožba na Sodiš če je omejena na pravna vprašanja. Lahko se vloži zaradi nepristojnosti Splošnega 
sodiš ča, zaradi kršitve postopka pred tem sodiš čem, ki škoduje interesom pritožnika, pa tudi zaradi 
kršitve zakonodaje Unije s strani Splošnega sodiš ča. 
Pritožba ni dovoljena glede stroškov in njihove višine.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/223
Člen 59  
Če je pritožba vložena proti odlo čitvi Splošnega sodiš ča, ima postopek pred Sodišč em pisni in ustni 
del. Sodišč e lahko v skladu s pogoji, dolo čenimi v poslovniku, po zaslišanju generalnega pravobra ­
nilca in strank odlo či brez ustnega postopka.  
Člen 60  
Brez poseganja v člena 278 in 279 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali člena 157 Pogodbe ESAE 
pritožba nima odložilnega u činka.  
Z odstopanjem od člena 280 Pogodbe o delovanju Evropske unije za čnejo odlo čitve Splošnega 
sodiš ča, s katerimi se neka uredba razglasi za ni čno, veljati šele z datumom poteka roka iz prvega 
odstavka člena 56 tega statuta ali, če je bila v tem roku vložena pritožba, z datumom njene zavrnitve, 
vendar brez poseganja v pravico stranke, da skladno s členoma 278 in 279 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije ali členom 157 Pogodbe ESAE pri Sodiš ču zaprosi za zač asno odložitev u činkov 
uredbe, ki je bila razglašena za ni čno, ali za uvedbo druge za časne odredbe.  
Člen 61  
Če je pritožba utemeljena, Sodiš če razveljavi odlo čitev Splošnega sodiš ča. Če stanje postopka to 
dovoljuje, lahko samo dokon čno odloč i o zadevi ali pa jo vrne v razsojanje Splošnemu sodiš ču. 
Če je zadeva vrnjena Splošnemu sodiš ču, je to sodiš če glede pravnih vprašanj vezano na odlo čitev 
Sodišč a. 
Če je pritožba, ki jo vložita država članica ali institucija Unije, ki se nista pridružili postopku pred 
Splošnim sodiš čem, utemeljena, lahko Sodiš če, če meni, da je to potrebno, navede, kateri u činki 
razveljavljene odlo čitve Splošnega sodiš ča naj se za stranke v sporu štejejo za dokon čne. 
Člen 62  
Če v primerih iz člena 256(2) in (3) Pogodbe o delovanju Evropske unije prvi generalni pravobranilec 
meni, da obstaja resno tveganje za enotnost ali doslednost prava Unije, lahko predlaga, da Sodiš če 
preu či odlo čitev Splošnega sodiš ča. 
Predlog mora biti dan v enem mesecu po izdaji odlo čitve Splošnega sodiš ča. V enem mesecu po 
prejemu predloga prvega generalnega pravobranilca Sodiš če sklene, ali je treba odlo čitev ponovno 
preu čiti ali ne.  
Člen 62a  
Sodišč e odlo ča o vprašanjih, ki so predmet revizije, po hitrem postopku na podlagi spisa, ki mu ga 
posreduje Splošno sodiš če.SL C 83/224 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Udeleženci iz člena 23 tega statuta in v primerih iz člena 256(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
tudi stranke v postopku pred Splošnim sodiš čem, imajo pravico Sodiš ču predložiti navedbe ali pisne 
izjave o vprašanjih, ki so predmet revizije, v za ta namen predvidenem roku.  
Sodišč e lahko sklene, da pred sprejemom odlo čitve uvede ustni postopek.  
Člen 62b 
V primerih iz člena 256(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, brez poseganja v č lena 278 in 279 
Pogodbe o delovanju Evropske unije, predlog za revizijo in odlo čitev o uvedbi revizijskega postopka 
nimata odložilnega u činka. Če Sodiš če ugotovi, da odlo čitev Splošnega sodiš ča škoduje enotnosti ali 
doslednosti prava Unije, zadevo vrne v odlo čanje Splošnemu sodiš ču, ki je glede pravnih vprašanj 
vezano na odlo čitev Sodiš ča; Sodiš če lahko navede katere u činke odlo čitve Splošnega sodiš ča, je treba 
šteti za dokon čne za stranke v sporu. Vendar Sodiš če odlo ča dokon čno, če, ob upoštevanju ugoto ­
vitev revizije, rešitev spora izhaja iz ugotovljenega dejanskega stanja, na katerem je Splošno sodiš če 
utemeljilo svojo odlo čitev.  
Če v primerih iz člena 256(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije ni predlogov za revizijo ali 
odlo čitve o uvedbi revizijskega postopka, za čne odgovor ali ve č odgovorov Splošnega sodiš ča na 
predložena vprašanja u činkovati po izteku rokov, dolo čenih v ta namen v drugem odstavku člena 62. 
V primeru uvedbe revizijskega postopka za čne odgovor ali ve č odgovorov, ki so predmet revizije, 
učinkovati, če Sodišč e ne odlo či druga če, po koncu tega postopka. Če Sodišč e ugotovi, da odlo čitev 
Splošnega sodiš ča škoduje enotnosti ali doslednosti prava Unije, odgovor Sodiš ča na vprašanja, ki so 
predmet revizije, nadomesti odgovor Splošnega sodiš ča. 
NASLOV IVa  
SPECIALIZIRANA SODIŠČA  
Člen 62c  
Dolo čbe o pristojnostih, sestavi, organizaciji in postopku specializiranih sodiš č, ustanovljenih na 
podlagi člena 257 Pogodbe o delovanju Evropske unije, so priložene k temu statutu.  
NASLOV V  
KON ČNE DOLO ČBE 
Člen 63  
Poslovnika Sodiš ča in Splošnega sodiš ča vklju čujeta vse dolo čbe, ki so potrebne za uporabo in po 
potrebi za dopolnitev tega statuta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/225
Člen 64  
Pravila o jezikovni ureditvi na Sodiš ču Evropske unije se dolo čijo z uredbo, ki jo Svet sprejme 
soglasno. Ta uredba se sprejme bodisi na zahtevo Sodiš ča in po posvetovanju s Komisijo in Evrop ­
skim parlamentom ali na predlog Komisije in po posvetovanju s Sodiš čem in Evropskim parla ­
mentom.  
Dokler se ne sprejmejo ta pravila, se še naprej uporabljajo dolo čbe poslovnika Sodiš ča in Splošnega 
sodiš ča o ureditvi vprašanja jezikov. Z odstopanjem od členov 253 in 254 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije se te dolo čbe lahko spremenijo ali razveljavijo le s soglasno odobritvijo Sveta.  
PRILOGA I  
SODIŠ ČE ZA USLUŽBENCE EVROPSKE UNIJE  
Člen 1 
Sodiš če za uslužbence Evropske unije, v nadaljnjem besedilu „Sodiš če za uslužbence“, izvršuje na prvi stopnji pristojnost 
za odlo čanje v sporih med Unijo in njenimi uslužbenci na podlagi člena 270 Pogodbe o delovanju Evropske unije, 
vklju čno s spori med organi, uradi ali agencijami in njihovim osebjem, za katere je pristojnost dodeljena Sodiš ču Evropske 
unije.  
Člen 2  
Sodiš če za uslužbence sestavlja sedem sodnikov. Svet lahko na zahtevo Sodiš ča s kvalificirano ve čino število sodnikov 
pove ča. 
Sodniki so imenovani za dobo šest let. Sodniki, ki jim mandat pote če, so lahko ponovno imenovani.  
Prosto mesto se zapolni z imenovanjem novega sodnika za dobo šest let.  
Člen 3  
1. Sodnike imenuje Svet, ki po posvetovanju z odborom, predvidenim v tem členu, odlo ča v skladu s četrtim 
odstavkom člena 257 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Svet pri imenovanju sodnikov zagotovi uravnoteženo sestavo 
Sodiš ča za uslužbence, tako da se med državljani držav članic izberejo sodniki iz kar najširšega možnega geografskega 
obmo čja in se upoštevajo zastopani nacionalni pravni sistemi.  
2. Kandidira lahko vsakdo, ki ima državljanstvo Unije in izpolnjuje pogoje iz četrtega odstavka člena 257 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije. Svet, ki odlo ča na priporo čilo Sodišč a, dolo či pogoje in podrobnosti za predložitev in obrav ­
navo kandidatur.  
3. Ustanovi se odbor, ki ga sestavlja sedem osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodiš ča in Splošnega sodiš ča ter 
priznanimi pravniki. O imenovanju č lanov odbora in pravilih za njegovo delovanje odlo či Svet na priporo čilo predsednika 
Sodiš ča.SL C 83/226 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
4. Odbor poda mnenje o ustreznosti kandidatov za izvrševanje sodniške funkcije v okviru Sodiš ča za uslužbence. 
Odbor temu mnenju priloži seznam kandidatov z najustreznejšimi izkušnjami na visoki ravni. Seznam mora vsebovati 
vsaj dvakrat ve č kandidatov, kot znaša število sodnikov, ki jih mora Svet imenovati.  
Člen 4 
1. Sodniki med svojimi člani imenujejo predsednika Sodiš ča za uslužbence za dobo treh let. Lahko je ponovno 
imenovan.  
2. Sodiš če za uslužbence zaseda v senatih treh sodnikov. Sodiš če za uslužbence lahko v dolo čenih primerih, ki jih ureja 
njegov poslovnik, odlo ča na obč ni seji, v senatu petih sodnikov ali pa odlo ča sodnik posameznik.  
3. Predsednik Sodiš ča za uslužbence predseduje ob čni seji in senatu petih sodnikov. Predsedniki senatov treh sodnikov 
se imenujejo, kot dolo ča odstavek 1. Če je predsednik Sodiš ča za uslužbence dodeljen senatu treh sodnikov, temu senatu 
predseduje.  
4. Pristojnosti in sklep čnost ob čne seje ter sestavo senatov in dodelitev zadev senatom ureja poslovnik.  
Člen 5 
Členi 2 do 6, 14, 15 ter prvi, drugi in peti odstavek člena 17 ter člen 18 statuta Sodiš ča Evropske unije se uporabljajo za 
Sodiš če za uslužbence in njegove člane. 
Prisega iz člena 2 statuta se izre če pred Sodiš čem in odlo čitve iz členov 3, 4 in 6 Sodiš če sprejme po posvetovanju s 
Sodiš čem za uslužbence.  
Člen 6 
1. Sodiš ču za uslužbence pomagajo službe Sodiš ča in Splošnega sodišč a. Predsednik Sodiš ča ali, če je to primerno, 
predsednik Splošnega sodiš ča v medsebojnem soglasju s predsednikom Sodiš ča za uslužbence dolo čita, na kakšen nač in 
uradniki in drugi uslužbenci Sodiš ča ali Splošnega sodiš ča opravljajo naloge za Sodiš če za uslužbence, da bi tako 
zagotovili njegovo delovanje. Nekateri uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Sodiš ča za uslužbence, 
ki je podrejen predsedniku tega sodiš ča. 
2. Sodiš če za uslužbence imenuje sodnega tajnika in dolo či pravila, ki urejajo njegov položaj. Za sodnega tajnika tega 
sodiš ča se uporabljajo četrti odstavek člena 3 ter členi 10, 11 in 14 statuta Sodiš ča Evropske unije.  
Člen 7 
1. Postopek pred Sodiš čem za uslužbence ureja naslov III statuta Sodiš ča Evropske unije, z izjemo členov 22 in 23 
statuta. V poslovniku tega sodiš ča se po potrebi dolo čijo nadaljnje in podrobnejše dolo čbe glede postopka.  
2. Ureditev vprašanja jezikov na Splošnem sodiš ču se uporablja tudi za Sodiš če za uslužbence.  
3. Pisni del postopka obsega vložitev tožbe in odgovora na tožbo, razen če Sodiš če za uslužbence ne odlo či, da je 
potrebna druga izmenjava pisnih vlog. Če je prišlo do druge izmenjave pisnih vlog, lahko Sodiš če za uslužbence v soglasju 
s strankami odlo či brez ustnega postopka.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/227
4. Sodiš če za uslužbence lahko v vseh fazah postopka od predložitve vloge preu čuje možnosti za mirno rešitev spora 
in si lahko prizadeva omogo čiti takšno rešitev.  
5. Sodiš če za uslužbence odlo či o stroških. Ob upoštevanju posebnih dolo čb poslovnika se, če sodišč e tako odloč i, 
pla čilo stroškov naloži neuspešni stranki.  
Člen 8 
1. Če je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Sodiš če za uslužbence, pomotoma vložen pri sodnem tajniku 
Sodiš ča ali Splošnega Sodiš ča, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodiš ča za uslužbence. Prav tako, če je vloga ali 
drug procesni dokument, naslovljen na Sodiš če ali Splošno sodišč e, pomotoma vložen pri sodnem tajniku Sodiš ča za 
uslužbence, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodiš ča ali Splošnega sodiš ča. 
2. Če Sodiš če za uslužbence ugotovi, da ni pristojno za obravnavanje in odlo čanje o tožbi, za katero je pristojno 
Sodiš če ali Splošno sodiš če, jo odstopi Sodiš ču oz. Splošnemu sodiš ču. Prav tako, če Sodiš če ali Splošno sodiš če ugotovi, 
da je za tožbo pristojno Sodiš če za uslužbence, jo odstopi Sodiš ču za uslužbence, to pa ne more odkloniti pristojnosti.  
3. Če so Sodiš ču za uslužbence in Splošnemu sodiš ču predložene zadeve, kjer se postavlja enako vprašanje razlage ali 
odloč a o veljavnosti istega akta, lahko Sodiš če za uslužbence po zaslišanju strank postopek prekine, dokler Splošno 
sodiš če ne izda sodbe.  
Če so Sodiš ču za uslužbence in Splošnemu sodiš ču predložene zadeve, kjer je predmet enak, Sodiš če za uslužbence 
odkloni pristojnost, da bi o teh zadevah lahko odlo čalo Splošno sodišč e. 
Člen 9 
Pri Splošnem sodiš ču se lahko vloži pritožba v dveh mesecih po uradnem obvestilu o odlo čbi, proti kateri je pritožba 
vložena, proti kon čnim odlo čbam Sodiš ča za uslužbence in delnim odloč bam tega sodiš ča o vsebinskih vprašanjih ali 
odloč bam o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti.  
Takšno pritožbo lahko vloži katera koli stranka, ki v celoti ali delno ni uspela s svojimi sklepnimi predlogi. Tisti, ki so se 
postopku pridružili, razen držav članic in institucij Unije, pa lahko vložijo takšno pritožbo le, če jih odlo čba Sodiš ča za 
uslužbence neposredno prizadeva.  
Člen 10  
1. Vsakdo, čigar vlogo za pridružitev postopku je Sodiš če za uslužbence zavrnilo, se lahko v dveh tednih po uradnem 
obvestilu o odlo čbi o zavrnitvi vloge pritoži na Splošno sodiš če. 
2. Stranke v postopku se lahko pritožijo na Splošno sodiš če glede vseh odlo čb Sodiš ča za uslužbence, sprejetih na 
podlagi člena 278 ali člena 279 ali četrtega odstavka člena 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 157 ali 
tretjega odstavka člena 164 Pogodbe ESAE, v dveh mesecih po uradnem obvestilu o njih.  
3. O pritožbah iz odstavkov 1 in 2 tega člena lahko odloč a predsednik Splošnega sodiš ča po skrajšanem postopku, ki 
po potrebi odstopa od nekaterih pravil iz te priloge in ki bo določ en v poslovniku Splošnega sodiš ča.SL C 83/228 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 11  
1. Pritožba na Splošno sodiš če je omejena na pravna vprašanja. Lahko se vloži zaradi nepristojnosti Sodiš ča za 
uslužbence, zaradi kršitve postopka pred tem sodiš čem, ki škoduje interesom pritožnika, pa tudi zaradi kršitve zakonodaje 
Unije s strani Sodiš ča za uslužbence.  
2. Pritožba, ki se nanaša samo na stroške in njihovo višino, ni dopustna.  
Člen 12  
1. Brez poseganja v člena 278 in 279 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 157 Pogodbe ESAE pritožba na 
Splošno sodiš če nima odložilnega u činka.  
2. Če je pritožba vložena proti odlo čbi Sodiš ča za uslužbence, ima postopek pred Splošnim sodiš čem pisni in ustni del. 
Splošno sodiš če lahko v skladu s pogoji, dolo čenimi v poslovniku, po zaslišanju strank odloč i brez ustnega postopka.  
Člen 13  
1. Če je pritožba utemeljena, Splošno sodiš če razveljavi odlo čbo Sodiš ča za uslužbence in samo odlo či o zadevi. 
Zadevo vrne v razsojanje Sodiš ču za uslužbence, če o njej ni možno odlo čiti. 
2. Če je zadeva vrnjena Sodiš ču za uslužbence, je to sodiš če glede pravnih vprašanj vezano na odlo čbo Splošnega 
sodiš ča.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/229
PROTOKOL (št. 4)  
O STATUTU EVROPSKEGA SISTEMA 
CENTRALNIH BANK IN EVROPSKE CENTRALNE 
BANKE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  oblikovati statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, predviden 
v členu 129(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
POGLAVJE I  
EVROPSKI SISTEM CENTRALNIH BANK 
Člen 1  
Evropski sistem centralnih bank  
V skladu s členom 282(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropska centralna banka (ECB) in 
nacionalne centralne banke sestavljajo Evropski sistem centralnih bank (ESCB). ECB in nacionalne 
centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sestavljajo Eurosistem.  
ESCB in ECB opravljata svoje naloge in dejavnosti v skladu z dolo čbami Pogodb in tega statuta.  
POGLAVJE II  
CILJI IN NALOGE ESCB  
Člen 2  
Cilji 
V skladu s členom 127(1) in členom 282(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije je poglavitni cilj 
ESCB ohranjanje stabilnosti cen. ESCB podpira splošne ekonomske politike v Uniji, če to ni v 
nasprotju s ciljem stabilnosti cen, z namenom prispevati k doseganju ciljev Unije, opredeljenih v 
členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. ESCB ravna po na čelu odprtega tržnega gospodarstva s svobodno 
konkurenco, pri čemer daje prednost u činkovitemu razporejanju virov, in v skladu z na čeli iz člena 
119 Pogodbe o delovanju Evropske unije.SL C 83/230 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 3  
Naloge  
3.1. V skladu s členom 127(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije so temeljne naloge ESCB:  
— opredeliti in izvajati monetarno politiko Unije;  
— opravljati devizne posle v skladu z dolo čbami člena 219 navedene pogodbe;  
— imeti in upravljati uradne devizne rezerve držav članic; 
— podpirati nemoteno delovanje pla čilnih sistemov.  
3.2. V skladu s členom 127(3) navedene pogodbe tretja alinea člena 3.1 ne posega v to, da imajo 
vlade držav č lanic operativna devizna sredstva in da jih upravljajo.  
3.3. V skladu s členom 127(5) navedene pogodbe ESCB prispeva k nemotenemu vodenju politik 
pristojnih organov glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finan čnega sistema.  
Člen 4  
Svetovalne funkcije  
V skladu s členom 127(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije:  
(a) se ECB zaprosi, da svetuje:  
— glede vseh predlaganih aktov Unije na podro čjih iz njene pristojnosti;  
— nacionalnim organom glede vseh osnutkov pravnih predpisov na podro čjih iz njene pristoj ­
nosti, vendar v mejah in pod pogoji, ki jih Svet dolo či v skladu s postopkom iz člena 41;  
(b) ECB lahko institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije ali nacionalnim organom predloži 
mnenja o zadevah s podro čij iz njene pristojnosti.  
Člen 5  
Zbiranje statisti čnih podatkov  
5.1. Za izpolnjevanje nalog ESCB ECB ob pomo či nacionalnih centralnih bank zbira potrebne 
statisti čne podatke od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. V ta 
namen sodeluje z institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije in s pristojnimi organi držav članic 
ali tretjih držav ter z mednarodnimi organizacijami.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/231
5.2. Nacionalne centralne banke izvajajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogo če. 
5.3. Kadar je to potrebno, ECB prispeva k usklajevanju pravil in obi čajnih postopkov glede 
zbiranja, urejanja in razpošiljanja statisti čnih podatkov s podro čij v njeni pristojnosti.  
5.4. Svet v skladu s postopkom iz člena 41 opredeli fizič ne in pravne osebe, ki so obvezane 
poro čati, pravila o zaupnosti in ustrezne izvršilne dolo čbe. 
Člen 6  
Mednarodno sodelovanje  
6.1. Na podro čju mednarodnega sodelovanja, ki vklju čuje naloge, zaupane ESCB, ECB odlo ča o 
na činu zastopanosti ESCB.  
6.2. ECB in nacionalne centralne banke, če jim ECB to odobri, lahko sodelujejo v mednarodnih 
monetarnih institucijah.  
6.3. Člena 6.1 in 6.2 ne posegata v člen 138 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
POGLAVJE III  
ORGANIZACIJA ESCB 
Člen 7  
Neodvisnost  
V skladu s členom 130 Pogodbe o delovanju Evropske unije ne smejo niti ECB niti nacionalne 
centralne banke, pa tudi noben član njihovih organov odlo čanja pri izvajanju svojih pooblastil ter 
opravljanju nalog in dolžnosti po Pogodbah in tem statutu zahtevati ali sprejemati navodil od 
institucij, organov, uradov ali agencij Unije, vlad držav članic ali katerih koli drugih organov. Insti ­
tucije, organi, uradi ali agencije Unije ter vlade držav članic se obvezujejo, da bodo to na čelo 
spoštovali in ne bodo poskušali vplivati na člane organov odloč anja ECB ali nacionalnih centralnih 
bank pri opravljanju njihovih nalog.  
Člen 8  
Splošno na čelo 
ESCB vodijo organi odlo čanja ECB.SL C 83/232 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 9  
Evropska centralna banka  
9.1. ECB, ki ima v skladu s členom 282(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije pravno osebnost, 
ima v vsaki državi č lanici kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam 
priznava nacionalna zakonodaja; zlasti lahko pridobiva premi čnine in nepremič nine ali z njimi 
razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.  
9.2. ECB zagotovi, da se naloge, ki jih ima ESCB po členu 127(2), (3) in (5) navedene pogodbe, 
izvajajo z njeno lastno dejavnostjo v skladu s tem statutom ali prek nacionalnih centralnih bank v 
skladu s členoma 12.1 in 14.  
9.3. V skladu s členom 129(1) navedene pogodbe sta organa odlo čanja ECB Svet ECB in Izvršilni 
odbor. 
Člen 10  
Svet ECB  
10.1. V skladu s členom 283(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije sestavljajo Svet ECB člani 
Izvršilnega odbora ECB in guvernerji nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro.  
10.2. Vsak član Sveta ECB ima en glas. Od dneva, ko število članov Sveta ECB preseže 21, ima 
vsak član Izvršilnega odbora en glas in število guvernerjev z glasovalno pravico je 15. Dodelitev in 
rotacija glasovalnih pravic se izvajata, kakor sledi:  
— od dneva, ko število guvernerjev preseže 15 in dokler ne doseže števila 22, so guvernerji 
razdeljeni v dve skupini glede na razvrstitev velikosti deleža države članice njihove nacionalne 
centralne banke v skupnem bruto doma čem proizvodu po tržnih cenah in v skupni agregatni 
bilanci stanja monetarnih finan čnih institucij držav članic, katerih valuta je euro. Deležem v 
skupnem bruto doma čem proizvodu po tržnih cenah in v skupni agregatni bilanci stanja mone ­
tarnih finan čnih institucij se dodeli ponderje 5/6 oziroma 1/6. Prvo skupino sestavlja pet guver ­
nerjev, drugo skupino pa preostali guvernerji. Pogostost glasovalnih pravic guvernerjev, razpore ­
jenih v prvo skupino, ne sme biti manjša od pogostosti glasovalnih pravic guvernerjev iz druge skupine. S pridržkom prejšnjega stavka se prvi skupini dodelijo štiri glasovalne pravice in drugi skupini enajst glasovalnih pravic;
 
— od dneva, ko število guvernerjev doseže 22, so guvernerji razdeljeni v tri skupine glede na 
razvrstitev na podlagi zgornjih meril. Prvo skupino sestavlja pet guvernerjev in dodelijo se jim štiri glasovalne pravice. Drugo skupino sestavlja polovica celotnega števila guvernerjev, pri čemer 
se v primeru, da število ni celo, to zaokroži navzgor na najbližje celo število, dodeli pa se jim 
osem glasovalnih pravic. Tretjo skupino sestavljajo preostali guvernerji in dodelijo se jim tri 
glasovalne pravice;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/233
— v vsaki skupini imajo guvernerji glasovalne pravice enako dolgo;  
— za izra čun deležev v skupnem bruto doma čem proizvodu po tržnih cenah se uporablja člen 29.2. 
Skupna agregatna bilanca stanja monetarnih finan čnih institucij se izra čuna v skladu s statisti čnim 
okvirom, ki se uporablja v Uniji v času izra čuna;  
— če se skupni bruto doma či proizvod po tržnih cenah prilagodi v skladu s členom 29.3 ali če se 
število guvernerjev pove ča, se velikost in/ali sestava skupin prilagodi v skladu z zgornjimi na čeli; 
— Svet ECB, ki odlo ča z dvotretjinsko ve čino vseh svojih članov z glasovalno pravico ali brez nje, 
sprejme vse ukrepe, potrebne za izvajanje zgornjih na čel, in lahko sklene, da se za četek sistema 
rotacije preloži do datuma, ko število guvernerjev preseže 18.  
Pravica do glasovanja se uresni čuje osebno. Z odstopanjem od tega pravila je lahko v poslovniku iz 
člena 12.3 dolo čeno, da lahko člani Sveta ECB glasujejo po telekonferenci. Ta poslovnik tudi dolo ča, 
da lahko član Sveta ECB, ki daljši čas ne more biti navzo č na sejah Sveta ECB, imenuje namestnika 
kot člana Sveta ECB.  
Dolo čbe prejšnjih odstavkov ne posegajo v glasovalne pravice vseh č lanov Sveta ECB z glasovalnimi 
pravicami ali brez njih na podlagi členov 10.3, 40.2 in 40.3.  
Če s tem statutom ni dolo čeno druga če, Svet ECB odlo ča z navadno ve čino članov, ki imajo 
glasovalno pravico. Pri neodlo čenem izidu glasovanja ima predsednik odlo čilni glas.  
Svet ECB je sklep čen, če sta navzo či dve tretjini članov, ki imajo glasovalno pravico. Č e Svet ECB ni 
sklep čen, lahko predsednik skli če izredno sejo, na kateri se sklepi sprejmejo ne glede na sklep čnost.  
10.3. Za vse sklepe, ki se sprejemajo v skladu s členi 28, 29, 30, 32 in 33, se glasovi v Svetu ECB 
ponderirajo v skladu z deležem nacionalnih centralnih bank v vpisanem kapitalu ECB. Vrednost 
ponderjev, ki jih imajo glasovi članov Izvršilnega odbora, je enaka ni č. Sklep, za katerega je potrebna 
kvalificirana ve čina, je sprejet, če glasovi, oddani v njegovo podporo, zastopajo vsaj dve tretjini 
vpisanega kapitala ECB in vsaj polovico delni čarjev. Guverner, ki ne more biti navzo č, lahko imenuje 
namestnika, da odda njegov ponderirani glas.  
10.4. Seje so tajne. Svet ECB se lahko odlo či, da rezultate svojih posvetovanj objavi.  
10.5. Svet ECB se sestane vsaj desetkrat na leto.SL C 83/234 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 11  
Izvršilni odbor  
11.1. V skladu s prvim pododstavkom člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije sesta ­
vljajo Izvršilni odbor predsednik, podpredsednik in štirje drugi člani. 
Člani opravljajo svoje naloge polni delovni čas. Člani ne smejo opravljati nobene druge poklicne 
dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne, razen če tega izjemoma ne odobri Svet ECB.  
11.2. V skladu z drugim pododstavkom člena 283(2) navedene pogodbe imenuje na priporo čilo 
Sveta, ki se je predhodno posvetoval z Evropskim parlamentom in Svetom ECB, Evropski svet s 
kvalificirano ve čino predsednika, podpredsednika in druge člane Izvršilnega odbora med osebami, ki 
imajo ugled in poklicne izkušnje na monetarnem ali ban čnem podro čju. 
Mandat članov je 8 let in ne morejo biti ponovno imenovani.  
Samo državljani držav članic so lahko člani Izvršilnega odbora.  
11.3. Pogoji za zaposlitev članov Izvršilnega odbora, zlasti njihove pla če, pokojnine in druge 
socialnovarstvene dajatve, so predmet pogodb z ECB in jih dolo či Svet ECB na predlog odbora, 
sestavljenega iz treh članov, ki jih imenuje Svet ECB, in treh članov, ki jih imenuje Svet. Člani 
Izvršilnega odbora nimajo pravice glasovati o zadevah iz tega odstavka.  
11.4. Če član Izvršilnega odbora ne izpolnjuje ve č pogojev za opravljanje svojih dolžnosti ali če je 
zagrešil hujšo kršitev, ga lahko Sodiš če na predlog Sveta ECB ali Izvršilnega odbora razreši.  
11.5. Vsi osebno navzo či člani Izvršilnega odbora imajo pravico glasovati in imajo v ta namen en 
glas. Če ni dolo čeno druga če, odlo ča Izvršilni odbor z navadno več ino oddanih glasov. Pri neod ­
lo čenem izidu glasovanja ima predsednik odlo čilni glas. Na čin glasovanja je dolo čen v poslovniku iz 
člena 12.3.  
11.6. Izvršilni odbor je odgovoren za teko če poslovanje ECB.  
11.7. Prosto mesto v Izvršilnem odboru se zapolni z imenovanjem novega člana v skladu s 
členom 11.2.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/235
Člen 12  
Obveznosti organov odlo čanja 
12.1. Svet ECB sprejema smernice in sklepe, potrebne za izvajanje nalog, ki so zaupane ESCB v 
skladu s Pogodbama in tem statutom. Svet ECB oblikuje monetarno politiko Unije in, če je primerno, 
sprejema sklepe glede bližnjih monetarnih ciljev, klju čnih obrestnih mer in zagotavljanja rezerv v 
ESCB ter oblikuje potrebne smernice za njihovo izvajanje.  
Izvršilni odbor izvaja monetarno politiko v skladu s smernicami in sklepi, ki jih sprejme Svet ECB. Pri 
tem Izvršilni odbor daje potrebna navodila nacionalnim centralnim bankam. Poleg tega lahko 
Izvršilni odbor dobi nekatera prenesena pooblastila, kadar Svet ECB tako odlo či. 
Kolikor je možno in ustrezno ter brez poseganja v dolo čbe tega člena naloži ECB nacionalnim 
centralnim bankam opravljanje poslov, ki so sestavni del nalog ESCB.  
12.2. Izvršilni odbor je odgovoren za pripravo sej Sveta ECB.  
12.3. Svet ECB sprejme poslovnik, ki dolo ča notranjo organizacijo ECB in njene organe odlo čanja. 
12.4. Svet ECB opravlja svetovalne funkcije iz člena 4. 
12.5. Svet ECB sprejema sklepe iz člena 6.  
Člen 13  
Predsednik  
13.1. Predsednik ali v njegovi odsotnosti podpredsednik predseduje Svetu ECB in Izvršilnemu 
odboru ECB. 
13.2. Brez poseganja v dolo čbe člena 38 predsednik ali oseba, ki jo imenuje predsednik, zastopa 
ECB navzven.  
Člen 14  
Nacionalne centralne banke  
14.1. V skladu s členom 131 Pogodbe o delovanju Evropske unije vsaka država članica zagotovi, 
da je njena nacionalna zakonodaja, vklju čno s statutom nacionalne centralne banke, združljiva s 
Pogodbama in tem statutom.  
14.2. V statutih nacionalnih centralnih bank se zlasti dolo či, da mandat guvernerja nacionalne 
centralne banke ni krajši od 5 let.SL C 83/236 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Guverner je lahko razrešen funkcije le, če ne izpolnjuje ve č pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje 
njegovih dolžnosti, ali če je zagrešil hujšo kršitev. Zadevni guverner ali Svet ECB lahko takšen sklep 
zaradi kršitve Pogodb ali pravnega pravila o njuni uporabi predloži Sodiš ču. Tak postopek se mora 
sprožiti v dveh mesecih od objave sklepa ali njenega uradnega obvestila tožniku, če tega ni bilo, pa 
od dneva, ko je zanjo izvedel.  
14.3. Nacionalne centralne banke so sestavni del ESCB in delujejo v skladu s smernicami in 
navodili ECB. Svet ECB stori vse potrebno za zagotovitev upoštevanja smernic in navodil ECB ter 
zahteva, da se mu dajo vse potrebne informacije.  
14.4. Nacionalne centralne banke lahko opravljajo tudi funkcije, ki niso navedene v tem statutu, 
razen če Svet ECB z dvotretjinsko ve čino oddanih glasov ugotovi, da so te funkcije v nasprotju s cilji 
in nalogami ESCB. Te funkcije, ki jih nacionalne centralne banke izvajajo na lastno odgovornost in za 
svoj ra čun, ne veljajo za sestavni del funkcij ESCB.  
Člen 15  
Obveznosti poro čanja 
15.1. ECB pripravlja in objavlja poro čila o dejavnostih ESCB najmanj četrtletno.  
15.2. Vsak teden se objavi konsolidirani ra čunovodski izkaz ESCB.  
15.3. V skladu s členom 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije ECB pošlje letno poro čilo o 
dejavnostih ESCB ter o monetarni politiki preteklega in teko čega leta Evropskemu parlamentu, Svetu 
in Komisiji, pa tudi Evropskemu svetu.  
15.4. Poro čila in izkazi iz tega člena so vsem zainteresiranim strankam na voljo brezpla čno. 
Člen 16  
Bankovci  
V skladu s členom 128(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije ima Svet ECB izklju čno pravico 
odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. Bankovce lahko izdajajo ECB in nacionalne centralne 
banke. Samo bankovci, ki jih izdajajo ECB in nacionalne centralne banke, so zakonito pla čilno 
sredstvo v Uniji.  
ECB, kolikor je najbolj mogo če, upošteva obstoje če postopke glede izdajanja in oblikovanja banko ­
vcev.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/237
POGLAVJE IV  
MONETARNE FUNKCIJE IN POSLOVANJE ESCB  
Člen 17  
Ra čuni pri ECB in nacionalnih centralnih bankah  
ECB in nacionalne centralne banke lahko za opravljanje svojega poslovanja odpirajo ra čune za 
kreditne institucije, osebe javnega prava in druge udeležence na trgu ter sprejemajo sredstva, tudi 
nematerializirane vrednostne papirje, kot zavarovanje.  
Člen 18  
Operacije odprtega trga in kreditni posli  
18.1. Za doseganje ciljev ESCB in za izvajanje njegovih nalog lahko ECB in nacionalne centralne 
banke:  
— posredujejo na finan čnih trgih z dokon čnimi nakupi in prodajami (promptno in terminsko) ali z 
začasnim nakupom in s posojanjem ali zadolževanjem na podlagi terjatev in tržnih instrumentov, 
izraženih v eurih ali drugih valutah, pa tudi plemenitih kovinah;  
— sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi 
ustreznega zavarovanja posojil.  
18.2. ECB določ i splošna na čela za operacije odprtega trga in kreditne posle, ki jih izvaja sama ali 
nacionalne centralne banke, ter na čela glede objave pogojev, pod katerimi so pripravljene sklepati 
posle.  
Člen 19  
Obvezne rezerve  
19.1. Z upoštevanjem člena 2 in skladno s cilji monetarne politike lahko ECB od kreditnih 
institucij s sedežem v državah članicah zahteva, da imajo obvezne rezerve na ra čunih pri ECB in 
nacionalnih centralnih bankah. Pravila za izra čun in dolo čitev zahtevanih obveznih rezerv lahko 
opredeli Svet ECB. Ob kršitvah ima ECB pravico zara čunati kazenske obresti in sprejeti druge sankcije 
s primerljivim uč inkom.  
19.2. Za uporabo tega člena Svet v skladu s postopkom iz člena 41 dolo či osnovo za obvezne 
rezerve ter najvišja dopustna razmerja med temi rezervami in njihovimi osnovami, pa tudi ustrezne sankcije za kršitve.SL C 83/238 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 20  
Drugi instrumenti monetarnega nadzora  
Svet ECB lahko z dvotretjinsko ve čino oddanih glasov odlo či o uporabi drugih operativnih metod 
monetarnega nadzora, ki se mu zdijo primerne, z upoštevanjem člena 2.  
Svet v skladu s postopkom iz člena 41 dolo či podro čje uporabe teh metod, č e te nalagajo obveznosti 
tretjim osebam.  
Člen 21  
Poslovanje z osebami javnega prava  
21.1. V skladu s členom 123 Pogodbe o delovanju Evropske unije so prepovedane prekora čitve 
pozitivnega stanja na ra čunu ali druge oblike kreditov pri ECB ali pri nacionalnih centralnih bankah v 
korist institucij, organov, uradov ali agencij Unije, institucionalnih enot centralne, regionalne ali 
lokalne ravni države ter drugih oseb javnega prava ali v korist javnih podjetij držav članic, prav 
tako je prepovedano, da bi ECB ali nacionalne centralne banke neposredno od njih kupovale dolž ­
niške instrumente.  
21.2. ECB in nacionalne centralne banke lahko nastopajo kot fiskalni agenti za osebe iz člena 
21.1. 
21.3. Dolo čbe tega člena se ne uporabljajo za kreditne institucije v javni lasti, ki jih nacionalne 
centralne banke in ECB pri zagotavljanju rezerv s strani centralnih bank obravnavajo enako kakor zasebne kreditne institucije.  
Člen 22
 
Klirinški in pla čilni sistemi  
ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za 
zagotovitev u činkovitih in zanesljivih klirinških in pla čilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi 
državami.  
Člen 23  
Poslovanje s tujino  
ECB in nacionalne centralne banke lahko:  
— vzpostavljajo odnose s centralnimi bankami in finan čnimi institucijami v drugih državah ter, 
kadar je primerno, z mednarodnimi organizacijami;  
— kupujejo in prodajajo promptno in terminsko vse vrste deviznih sredstev in plemenitih kovin; 
izraz „devizna sredstva“ zajema vrednostne papirje in vsa druga sredstva v valuti katere koli države ali obra čunski enoti ter v kateri koli obliki;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/239
— imajo in upravljajo sredstva iz tega člena; 
— opravljajo vse vrste ban čnih poslov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, tudi 
najemanje in dajanje posojil.  
Člen 24  
Drugo poslovanje  
Poleg poslov, ki izhajajo iz njihovih nalog, lahko ECB in nacionalne centralne banke sklepajo posle 
za svoje upravne namene ali za svoje zaposlene.  
POGLAVJE V  
BONITETNI NADZOR  
Člen 25  
Bonitetni nadzor  
25.1. ECB lahko svetuje o podro čju uporabe in izvajanju zakonodaje Unije, ki se nanaša na 
bonitetni nadzor kreditnih institucij ter na stabilnost finan čnega sistema, Svetu, Komisiji in pristojnim 
organom držav članic, ti pa jo prav tako lahko zaprosijo za mnenje.  
25.2. V skladu s predpisi Sveta iz člena 127(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko ECB 
izvaja posebne naloge v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih in drugih finan čnih institucij razen 
zavarovalnic.  
POGLAVJE VI  
FINAN ČNE DOLO ČBE ESCB 
Člen 26  
Finan čna poro čila 
26.1. Poslovno leto se za ECB in za nacionalne centralne banke za čne prvega dne januarja in 
kon ča zadnji dan decembra.  
26.2. Zaklju čni ra čun ECB pripravi Izvršilni odbor v skladu z na čeli, ki jih dolo či Svet ECB. Potem 
ko ga odobri Svet ECB, se objavi.  
26.3. Izvršilni odbor za potrebe analiz in upravljanja pripravi konsolidirano bilanco stanja ESCB, 
ki zajema sredstva in obveznosti nacionalnih centralnih bank iz pristojnosti ESCB.SL C 83/240 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
26.4. Za uporabo tega člena sprejme Svet ECB potrebna pravila za standardiziranje ra čunovodstva 
in poro čanja o poslovanju nacionalnih centralnih bank.  
Člen 27  
Revizija  
27.1. Revizijo ra čunovodskih izkazov ECB in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni 
zunanji revizorji, ki jih priporo či Svet ECB in potrdi Svet. Revizorji so pooblaš čeni za pregled vseh 
poslovnih knjig in ra čunov ECB in nacionalnih centralnih bank ter za pridobivanje celovitih infor ­
macij o njihovem poslovanju.  
27.2. Dolo čbe člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije se uporabljajo samo za preverjanje 
učinkovitosti upravljanja ECB.  
Člen 28  
Kapital ECB  
28.1. Kapital ECB znaša 5 milijard eurov. Kapital se lahko pove ča z zneski, ki jih Svet ECB dolo či 
s kvalificirano ve čino iz člena 10.3 v mejah in pod pogoji, dolo čenimi v Svetu skladno s postopkom 
iz člena 41.  
28.2. Nacionalne centralne banke so edini vpisniki in lastniki kapitala ECB. Vpisovanje kapitala se 
izvede po klju ču, dolo čenem v skladu s členom 29.  
28.3. Svet ECB s kvalificirano ve čino iz člena 10.3 dolo či, koliko kapitala in v kakšni obliki se 
vpla ča. 
28.4. Deležev nacionalnih centralnih bank v vpisanem kapitalu ECB ob upoštevanju člena 28.5 ni 
mogo če prenesti, zastaviti ali zase či. 
28.5. Če se klju č iz člena 29 spremeni, nacionalne centralne banke izvedejo medsebojni prenos 
kapitalskih deležev v obsegu, ki zagotavlja, da je razdelitev kapitalskih deležev skladna s spreme ­
njenim klju čem. Svet ECB dolo či pogoje za te prenose.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/241
Člen 29  
Klju č za vpis kapitala  
29.1. Klju č za vpis kapitala Evropske centralne banke, ki je bil prvi č dolo čen leta 1998 ob 
ustanovitvi Evropskega sistema centralnih bank, se dolo či tako, da se vsaki nacionalni centralni 
banki dodeli ponder v tem klju ču, ki je enak vsoti:  
— 50 % deleža zadevne države članice v prebivalstvu Unije v predzadnjem letu pred ustanovitvijo 
ESCB;  
— 50 % deleža zadevne države članice v bruto doma čem proizvodu po tržnih cenah Unije iz 
zadnjih petih let pred predzadnjim letom pred ustanovitvijo ESCB.  
Odstotek se zaokroži navzgor ali navzdol na najbli žji mnogokratnik 0,0001 odstotne to čke. 
29.2. Statisti čne podatke za uporabo tega člena da na razpolago Komisija v skladu s pravili, ki jih 
sprejme Svet po postopku iz člena 41.  
29.3. Ponderji, dolo čeni za nacionalne centralne banke, se po ustanovitvi ESCB usklajujejo vsakih 
pet let po analogiji z dolo čbami člena 29.1. Spremenjeni klju č se uporablja od prvega dne nasled ­
njega leta.  
29.4. Svet ECB sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena. 
Člen 30  
Prenos deviznih rezerv na ECB  
30.1. Brez poseganja v dolo čbe člena 28 nacionalne centralne banke oskrbijo ECB z deviznimi 
rezervami do zneska v protivrednosti 50 milijard eurov, kar ne vklju čuje valut držav članic, eurov, 
rezervnih pozicij pri MDS in posebnih pravic črpanja. Svet ECB dolo či delež, ki se prenese na ECB po 
njeni ustanovitvi, in zneske, ki se prenesejo pozneje. ECB je polno upravi čena imeti in upravljati 
devizne rezerve, ki so nanjo prenesene, ter jih uporabljati za namene, dolo čene s tem statutom.  
30.2. Prispevek posamezne nacionalne centralne banke se dolo či sorazmerno z njenim deležem v 
vpisanem kapitalu ECB.  
30.3. ECB prizna vsaki nacionalni centralni banki terjatev v višini njenega prispevka. Svet ECB 
dolo či denominacijo in obrestovanje teh terjatev.  
30.4. V skladu s členom 30.2 lahko ECB zahteva dodatne devizne rezerve nad mejo, dolo čeno v 
členu 30.1, v mejah in pod pogoji, ki jih dolo či Svet v skladu s postopkom iz člena 41.SL C 83/242 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
30.5. ECB lahko ima in upravlja rezervne pozicije pri MDS in posebne pravice črpanja ter 
omogo ča združevanje teh sredstev.  
30.6. Svet ECB sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena. 
Člen 31  
Devizne rezerve nacionalnih centralnih bank  
31.1. Nacionalne centralne banke lahko opravljajo posle pri izpolnjevanju svojih obveznosti do 
mednarodnih organizacij v skladu s členom 23.  
31.2. Za vse drugo poslovanje z deviznimi rezervami, ki ostanejo v nacionalnih centralnih bankah 
po prenosih iz člena 30, in za transakcije, ki jih opravijo države članice z operativnimi deviznimi 
sredstvi, je nad mejo, ki se dolo či v okviru člena 31.3, potrebna odobritev ECB, da se zagotovi 
skladnost s politiko deviznega te čaja in monetarno politikoUnije.  
31.3. Svet ECB izda smernice za olajšanje tega poslovanja.  
Člen 32  
Razporeditev denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank  
32.1. Prihodki, ki jih ustvarjajo nacionalne centralne banke pri izvajanju nalog monetarne politike 
ESCB (v nadaljnjem besedilu „denarni prihodki“), se na koncu vsakega poslovnega leta razporedijo v 
skladu z dolo čbami tega člena. 
32.2. Višina denarnih prihodkov vsake nacionalne centralne banke je enaka njenemu letnemu 
prihodku, ustvarjenemu iz sredstev, ki jih ima nasproti bankovcem v obtoku in depozitom kreditnih 
institucij. Ta sredstva nacionalne centralne banke namensko razporedijo v skladu s smernicami, ki jih 
pripravi Svet ECB.  
32.3. Če Svet ECB po uvedbi eura presodi, da struktura bilanc stanja nacionalnih centralnih bank 
ne dovoljuje uporabe člena 32.2, lahko Svet ECB z odstopanjem od člena 32.2 s kvalificirano ve čino 
sklene, da se za obdobje najve č petih let denarni prihodki izra čunavajo po druga čni metodi.  
32.4. Znesek denarnih prihodkov nacionalne centralne banke se zmanjša za znesek obresti, ki jih 
ta nacionalna centralna banka pla ča za depozite, prejete od kreditnih institucij v skladu s členom 19.  
Svet ECB lahko sklene, da imajo nacionalne centralne banke pravico do odškodnine za stroške, 
nastale z izdajanjem bankovcev, ali v izjemnih okoliš činah do odškodnine za posebne izgube, nastale 
pri poslih monetarne politike, ki jih opravljajo za ESCB. Pla čilo odškodnine se izvede v obliki, ki je 
po presoji Sveta ECB primerna; te zneske je mogo če pobotati z denarnimi prihodki nacionalnih 
centralnih bank.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/243
32.5. Vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank se porazdeli nacionalnim centralnim 
bankam sorazmerno z njihovimi vpla čanimi deleži v kapitalu ECB, ob upoštevanju kakršnega koli 
sklepa, ki ga sprejme Svet ECB v skladu s členom 33.2.  
32.6. Obra čun in poravnavo zneskov, ki so posledica razporeditve denarnih prihodkov, izvede 
ECB v skladu s smernicami Sveta ECB.  
32.7. Svet ECB sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena. 
Člen 33  
Razporeditev čistega dobi čka in izgube ECB  
33.1. Čisti dobi ček ECB se prenese po naslednjem zaporedju:  
(a) znesek, ki ga dolo či Svet ECB in ki ne sme presegati 20 % čistega dobi čka, se prenese v splošni 
rezervni sklad najve č do višine, ki je enaka 100 % kapitala;  
(b) preostali čisti dobi ček se razdeli med delni čarje ECB sorazmerno z njihovimi vpla čanimi deleži.  
33.2. Če ima ECB izgubo, se primanjkljaj pokrije iz splošnega rezervnega sklada ECB in po potrebi 
na podlagi sklepa Sveta ECB iz denarnih prihodkov v dolo čenem poslovnem letu sorazmerno z 
višino in do višine zneskov, porazdeljenih nacionalnim centralnim bankam v skladu s členom 32.5.  
POGLAVJE VII  
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 34  
Pravni akti  
34.1. V skladu s členom 132 Pogodbe o delovanju Evropske unije ECB:  
— sprejema uredbe, kolikor so potrebne za izvajanje nalog, ki so opredeljene v prvi alinei člena 3.1, 
v členih 19.1, 22 ali 25.2 statuta ESCB in ECB in v primerih, dolo čenih v aktih Sveta iz člena 41;  
— sprejema sklepe, ki so potrebni za izvajanje nalog, zaupanih ESCB v skladu s Pogodbama in 
statutom ESCB in ECB;  
— pripravlja priporo čila in daje mnenja.  
34.2. ECB lahko sklene, da svoje sklepe, priporo čila in mnenja objavi.SL C 83/244 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
34.3. V mejah in pod pogoji, ki jih Svet sprejme po postopku iz člena 41, ima ECB pravico 
naložiti globe ali periodi čne denarne kazni podjetjem, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz njenih uredb 
in sklepov. 
Člen 35  
Sodni nadzor in z njim povezane zadeve  
35.1. Sodiš če Evropske unije preverja ali razlaga dejanja ali opustitve dejanj ECB v primerih in pod 
pogoji, dolo čenimi s Pogodbama. ECB lahko sproži postopek v primerih in pod pogoji, dolo čenimi s 
Pogodbama. 
35.2. Spore med ECB na eni strani in njenimi upniki, dolžniki ali drugimi osebami na drugi 
rešujejo pristojna nacionalna sodiš ča, razen kadar je bila pristojnost prenesena na Sodiš če Evropske 
unije.  
35.3. Za ECB velja ureditev odgovornosti iz člena 340 Pogodbe o delovanju Evropske unije. 
Odgovornost nacionalnih centralnih bank je dolo čena z nacionalnimi zakonodajami.  
35.4. Sodiš če Evropske unije je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v vseh 
pogodbah, ki jih sklene ECB ali ki so sklenjene v njenem imenu, ne glede na to, ali ureja te pogodbe 
javno ali zasebno pravo.  
35.5. Sklep ECB o vložitvi tožbe pri Sodiš ču Evropske unije sprejme Svet ECB.  
35.6. Sodiš če Evropske unije je pristojno za reševanje sporov glede izpolnjevanja obveznosti, ki jih 
nacionalnim centralnim bankam nalagata Pogodbi in ta statut. Če ECB meni, da nacionalna centralna 
banka ni izpolnila obveznosti po Pogodbah in tem statutu, poda o zadevi obrazloženo mnenje, 
potem ko je tej nacionalni centralni banki omogo čila, da predloži svoje pripombe. Če zadevna 
nacionalna centralna banka ne upošteva mnenja v roku, ki ga dolo či ECB, lahko ECB predloži zadevo 
Sodišč u Evropske unije.  
Člen 36  
Zaposleni  
36.1. Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora dolo či pogoje za zaposlitev v ECB.  
36.2. Sodiš če Evropske unije je pristojno za reševanje vseh sporov med ECB in njenimi uslužbenci 
v mejah in pod pogoji, ki so dolo čeni v pogojih za zaposlitev.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/245
Člen 37  (prejšnji člen 38)  
Poslovna skrivnost  
37.1. Člani upravljavskih organov in zaposleni ECB in nacionalnih centralnih bank tudi po izteku 
mandata ne smejo razkriti informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.  
37.2. Za osebe z dostopom do podatkov, ki so predmet predpisov Unije o obveznosti varovanja 
skrivnosti, se uporabljajo ti predpisi.  
Člen 38  (prejšnji člen 39)  
Podpisniki  
V razmerjih do tretjih oseb zavezuje ECB vsako dejanje predsednika ali dveh članov Izvršilnega 
odbora ali podpis dveh zaposlenih ECB, ki ju predsednik ustrezno pooblasti za podpisovanje v 
imenu ECB.  
Člen 39  (prejšnji člen 40)  
Privilegiji in imunitete  
ECB uživa na ozemlju držav članic privilegije in imunitete, ki so potrebni za izvajanje njenih nalog, 
pod pogoji, določ enimi s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije.  
POGLAVJE VIII  
SPREMEMBA STATUTA IN DOPOLNILNA ZAKONODAJA 
Člen 40  (prejšnji člen 41)  
Poenostavljeni postopek spreminjanja  
40.1. V skladu s členom 129(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko člene 5.1, 5.2, 5.3, 17, 
18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4, 32.6, 33.1(a) in 36 tega statuta spremenita Evropski 
parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku na priporo čilo ECB in po posvetovanju s 
Komisijo ali na predlog Komisije in po posvetovanju z ECB.  
40.2. Člen 10.2 se lahko spremeni s soglasnim sklepom Evropskega sveta na priporo čilo Evropske 
centralne banke in po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo ali na priporo čilo 
Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko. Te spremembe 
začnejo veljati šele, ko jih potrdijo države članice v skladu s svojimi ustavnimi pravili.SL C 83/246 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
40.3. Za priporo čilo, ki ga pripravi ECB po tem členu, je potreben soglasen sklep Sveta ECB.  
Člen 41  (prejšnji člen 42)  
Dopolnilna zakonodaja  
V skladu s členom 129(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svet na predlog Komisije in po 
posvetovanju z Evropskim parlamentom in ECB ali na priporo čilo ECB in po posvetovanju z Evrop ­
skim parlamentom in Komisijo sprejme dolo čbe, navedene v členih 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 
in 34.3 tega statuta.  
POGLAVJE IX  
PREHODNE IN DRUGE DOLO ČBE ZA ESCB  
Člen 42  (prejšnji člen 43)  
Splošne dolo čbe 
42.1. Odstopanje, predvideno v členu 139 Pogodbe o delovanju Evropske unije, povzro či, da se 
zadevni državi članici ne dodeljujejo pravice ali nalagajo obveznosti z naslednjimi členi tega statuta: 
3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 in 49.  
42.2. Centralne banke držav članic, za katere velja odstopanje iz člena 139 navedene pogodbe, 
ohranijo pristojnosti na podro čju monetarne politike po nacionalnem pravu.  
42.3. Skladno s členom 139 navedene pogodbe izraz „države članice“ pomeni „države članice, 
katerih valuta je euro “ v naslednjih č lenih tega statuta: 3, 11.2 in 19.  
42.4. Izraz „nacionalne centralne banke“ pomeni „centralne banke držav članic katerih valuta je 
euro“ v naslednjih členih statuta: 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 in 
49. 
42.5 Izraz „delnič arji“ pomeni „centralne banke držav članic katerih valuta je euro“ v členih 10.3 
in 33.1.  
42.6. Izraz „vpisani kapital ECB“ pomeni „kapital ECB , ki so ga vpisale centralne banke držav 
članic, katerih valuta je euro“ v členih 10.3 in 30.2.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/247
Člen 43  (prejšnji člen 44)  
Prehodne naloge ECB  
ECB prevzame nekdanje naloge Evropskega monetarnega inštituta iz člena 141(2) Pogodbe o delo ­
vanju Evropske unije, ki jih je zaradi odstopanj ene ali ve č držav članic treba še izvajati po uvedbi 
eura. 
ECB svetuje pri pripravah za odpravo odstopanj iz člena 140 navedene pogodbe.  
Člen 44  (prejšnji člen 45)  
Razširjeni svet ECB  
44.1. Brez poseganja v dolo čbe člena 129(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije se kot tretji 
organ odlo čanja ECB ustanovi Razširjeni svet.  
44.2. Člani Razširjenega sveta so predsednik in podpredsednik ECB ter guvernerji nacionalnih 
centralnih bank. Drugi člani Izvršilnega odbora lahko sodelujejo na sestankih Razširjenega sveta, 
vendar nimajo pravice glasovanja.  
44.3. Odgovornosti Razširjenega sveta so v celoti naštete v členu 46 tega statuta.  
Člen 45  (prejšnji člen 46)  
Poslovnik Razširjenega sveta  
45.1. Razširjenemu svetu ECB predseduje predsednik, v njegovi odsotnosti pa podpredsednik ECB.  
45.2. Predsednik Sveta in en član Komisije lahko sodelujeta na sestankih Razširjenega sveta, 
vendar nimata pravice glasovanja.  
45.3. Predsednik pripravlja sestanke Razširjenega sveta.  
45.4. Razširjeni svet z odstopanjem od člena 12.3 sprejme svoj poslovnik.  
45.5. Sekretariat Razširjenega sveta zagotovi ECB.  
Člen 46  (prejšnji člen 47)  
Odgovornosti Razširjenega sveta  
46.1. Razširjeni svet:  
— izvaja naloge iz člena 43;  
— sodeluje pri svetovalnih nalogah iz členov 4 in 25.1.SL C 83/248 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
46.2. Razširjeni svet sodeluje pri:  
— zbiranju statisti čnih podatkov iz člena 5;  
— poro čanju ECB iz člena 15;  
— oblikovanju potrebnih pravil za uporabo člena 26, navedenih v členu 26.4;  
— sprejemanju vseh drugih potrebnih ukrepov za uporabo člena 29, navedenih v členu 29.4;  
— dolo čanju pogojev za zaposlitev v ECB iz člena 36.  
46.3. Razširjeni svet sodeluje pri pripravah, ki so potrebne za nepreklicno dolo čitev deviznih 
tečajev valut držav članic z odstopanjem glede na euro iz člena 140(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
46.4. Predsednik ECB obveš ča Razširjeni svet o sklepih Sveta ECB.  
Člen 47  (prejšnji člen 48)  
Prehodne dolo čbe za kapital ECB  
V skladu s členom 29.1 se za vsako nacionalno centralno banko dolo či ponder v ključ u za vpis 
kapitala ECB. Z odstopanjem od člena 28.3 centralne banke držav č lanic z odstopanjem ne vpla čajo 
svojega vpisanega kapitala, razen če Razširjeni svet z ve čino, ki predstavlja vsaj dve tretjini vpisanega 
kapitala ECB in vsaj polovico delni čarjev, ne odlo či, da mora biti vpla čan minimalni odstotek kot 
prispevek za stroške poslovanja ECB.  
Člen 48  (prejšnji člen 49)  
Odloženo pla čilo kapitala, rezerv in rezervacij ECB  
48.1. Centralna banka države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, vpla ča svoj vpisani 
delež kapitala ECB v enaki višini kakor centralne banke držav članic katerih valuta je euro in prenese 
na ECB devizne rezerve v skladu s členom 30.1. Znesek za prenos se dolo či tako, da se pomnoži 
vrednost v eurih po veljavnih deviznih te čajih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v 
skladu s členom 30.1, z razmerjem med številom delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna 
centralna banka, in številom delnic, ki so jih že vpla čale druge nacionalne centralne banke.  
48.2. Poleg vpla čila iz člena 48.1 zadevna centralna banka prispeva k rezervam ECB, k rezer ­
vacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vklju čiti v rezerve in rezervacije 
glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra v letu pred odpravo odstopanja. Znesek 
prispevka se dolo či tako, da se pomnoži višino rezerv, kakršne so opredeljene zgoraj in navedeneSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/249
v potrjeni bilanci stanja ECB, z razmerjem med števi lom delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna 
centralna banka, in številom delnic, ki so jih že vpla čale druge centralne banke.  
48.3. Ko ena ali ve č držav postane država članica in njihove centralne banke postanejo del ESCB, 
se vpisani kapital ECB ter najvišja možna meja zneska deviznih rezerv, ki se lahko prenese na ECB, 
avtomati čno pove čata. Poveč anje se dolo či z množenjem takrat veljavnih ustreznih zneskov z 
razmerjem – znotraj razširjenega klju ča za vpis kapitala – med ponderjem vstopajo čih nacionalnih 
centralnih bank in ponderjem nacionalnih centralnih bank, ki so že članice ESCB. Ponder vsake 
nacionalne centralne banke v klju ču za vpis kapitala se izra čuna po analogiji s členom 29.1 ter v 
skladu s členom 29.2. Referen čna obdobja, ki se uporabijo za statisti čne podatke, so enaka tistim, ki 
so se uporabila za zadnjo petletno uskladitev ponderjev po členu 29.3.  
Člen 49  (prejšnji člen 52)  
Menjava bankovcev v valutah držav članic  
Po nepreklicni dolo čitvi deviznih te čajev v skladu s členom 140(3) Pogodbe o delovanju Evropske 
unije Svet ECB stori vse potrebno, da bi nacionalne centralne banke menjale bankovce v valutah z 
nepreklicno dolo čenimi deviznimi teč aji po njihovi nominalni vrednosti.  
Člen 50  (prejšnji člen 53)  
Uporaba prehodnih dolo čb 
Členi 42 do 47 se uporabljajo, če in dokler obstajajo države članice z odstopanjem.SL C 83/250 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 5)  
O STATUTU EVROPSKE INVESTICIJSKE 
BANKE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  oblikovati Statut Evropske investicijske banke, predviden v členu 308 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
V skladu s členom 308 Pogodbe o delovanju Evropske unije se ustanovi Evropska investicijska banka 
(v nadaljnjem besedilu „Banka“), ki opravlja svoje naloge in izvaja svojo dejavnost skladno z 
dolo čbami Pogodb in tega statuta.  
Člen 2 
Naloga Banke je opredeljena v členu 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Člen 3 
V skladu s členom 308 Pogodbe o delovanju Evropske unije so č lanice Banke države članice.  
Člen 4 
1. Kapital Banke je 232 392 989 000 EUR, države članice pa so vpisale naslednje deleže:  
Nem čija 37 578 019 000  
Francija  37 578 019 000  
Italija  37 578 019 000  
Združeno kraljestvo  37 578 019 000  
Španija 22 546 811 500  
Belgija 10 416 365 500  
Nizozemska  10 416 365 500  
Švedska  6 910 226 000  
Danska  5 274 105 000  
Avstrija  5 170 732 500  
Poljska  4 810 160 500  
Finska  2 970 783 000SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/251
Gr čija 2 825 416 500  
Portugalska  1 820 820 000  
Češka  1 774 990 500  
Madžarska  1 679 222 000  
Irska  1 318 525 000  
Romunija  1 217 626 000  
Slovaška 604 206 500  
Slovenija  560 951 500  
Bolgarija 410 217 500  
Litva 351 981 000  
Luksemburg  263 707 000  
Ciper 258 583 500  
Latvija 214 805 000  
Estonija  165 882 000  
Malta 98 429 500 
Države članice jam čijo le do višine svojega deleža v vpisanem kapitalu in ne v vpla čanem kapitalu.  
2. Vklju čitev nove članice povzro či pove čanje vpisanega kapitala v višini prispevka nove članice.  
3. Svet guvernerjev lahko soglasno odlo či, da se vpisani kapital pove ča. 
4. Deleža posamezne članice v vpisanem kapitalu ni mogo če prenesti, zastaviti ali zase či. 
Člen 5 
1. Države članice vpla čajo vpisani kapital v višini povpre čno 5 % zneskov iz člena 4(1).  
2. V primeru pove čanja vpisanega kapitala svet guvernerjev soglasno dolo či odstotke, ki jih je 
treba vpla čati, in na čin pla čevanja. Gotovinska vpla čila se opravljajo izklju čno v eurih.  
3. Svet direktorjev lahko zahteva vpla čilo salda vpisanega kapitala do višine, ki je potrebna, da 
Banka izpolni obveznosti.  
Vsaka država članica izvede to vpla čilo v sorazmerju s svojim deležem vpisanega kapitala.SL C 83/252 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 6  
(prejšnji člen 8)  
Banko upravljajo in vodijo svet guvernerjev, svet direktorjev in upravni odbor.  
Člen 7  
(prejšnji člen 9)  
1. Svet guvernerjev sestavljajo ministri, ki jih imenujejo države članice. 
2. Svet guvernerjev sprejema splošne direktive o kreditni politiki Banke, v skladu s cilji Unije.  
Svet guvernerjev zagotavlja, da se te direktive izvajajo.  
3. Poleg tega svet guvernerjev:  
(a) odlo ča, ali naj se vpisani kapital pove ča v skladu s členoma 4(3) in 5(2);  
(b) za namene člena 9(1) opredeli na čela, ki veljajo za posle financiranja v okviru nalog Banke;  
(c) izvaja pristojnosti, dolo čene v členih 9 in 11, za imenovanja in obvezno upokojitev članov sveta 
direktorjev in upravnega odbora, ter pristojnosti, dolo čene v drugem pododstavku člena 11(1);  
(d) v skladu s členom 16(1) odlo ča o odobritvi financiranja za naložbene posle, ki naj bi se v celoti 
ali delno izvedli zunaj ozemlja držav članic;  
(e) odobri letna poro čila sveta direktorjev;  
(f) odobri letne bilance stanja in bilance uspeha;  
(g) izvaja druga pooblastila in naloge dodeljene s tem statutom;  
(h) odobri poslovnik Banke.  
4. Svet guvernerjev je v okviru Pogodbe in tega statuta pooblaš čen, da soglasno sprejema vse 
odlo čitve glede za časne ustavitve dejavnosti Banke in njene morebitne likvidacije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/253
Člen 8  
(prejšnji člen 10)  
Razen če ni v tem statutu dolo čeno druga če, so odloč itve sveta guvernerjev sprejete z ve čino njegovih 
članov. Ta ve čina mora predstavljati najmanj 50 % vpisanega kapitala.  
Za kvalificirano ve čino je potrebnih osemnajst glasov in 68 % vpisanega kapitala.  
Vzdržani glasovi navzo čih ali zastopanih članov ne prepre čujejo sprejetja odlo čitev, za katere se 
zahteva soglasje.  
Člen 9  
(prejšnji člen 11)  
1. Svet direktorjev odlo ča o odobritvi financiranja, zlasti v obliki posojil in jamstev ter najemanja 
posojil; dolo ča obrestne mere za posojila ter provizije in druge dajatve. Na podlagi sklepa, sprejetega 
s kvalificirano ve čino, lahko nekatere svoje dodeljene pristojnosti prenese na upravni odbor. Dolo či 
podrobnosti in pogoje tega prenosa in nadzira njegovo izvajanje.  
Svet direktorjev nadzoruje, da je Banka pravilno vodena; zagotavlja skladnost poslovodenja Banke z 
dolo čbami Pogodb in statutom ter s splošnimi direktivami, ki jih sprejema svet guvernerjev.  
Ob koncu prora čunskega leta mora svet direktorjev svetu guvernerjev predložiti poro čilo in ga po 
njegovi odobritvi objaviti.  
2. Svet direktorjev sestavlja osemindvajset direktorjev in osemnajst namestnikov direktorjev.  
Direktorje imenuje svet guvernerjev za pet let. Po enega predlaga vsaka država članica in enega 
predlaga Komisija.  
Namestnike direktorjev imenuje svet guvernerjev za pet let, kakor sledi:  
— dva namestnika predlaga Zvezna republika Nem čija, 
— dva namestnika predlaga Francoska republika,  
— dva namestnika predlaga Italijanska republika,  
— dva namestnika predlaga Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske,  
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagata Kraljevina Španija in Portugalska republika,SL C 83/254 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Belgija, Veliko vojvodstvo Lukse ­
mburg in Kraljevina Nizozemska,  
— dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Danska, Helenska republika, Irska 
in Romunija,  
— dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Estonija, Republika Latvija, Repub ­
lika Litva, Republika Avstrija, Republika Finska in Kraljevina Švedska,  
— tri namestnike v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Bolgarija, Češka republika, Repub ­
lika Ciper, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in 
Slovaška republika,  
— enega namestnika predlaga Komisija.  
Svet direktorjev kooptira šest strokovnjakov brez pravice glasovanja: tri kot člane in tri kot namest ­
nike.  
Direktorji in namestniki so lahko ponovno imenovani.  
Ureditev glede udeležbe na sestankih sveta direktorjev ter dolo čbe, ki se uporabljajo za namestnike in 
kooptirane strokovnjake, se opredelijo v poslovniku.  
Seje sveta direktorjev vodi predsednik ali v njegovi odsotnosti eden od podpredsednikov upravnega 
odbora, ki pa ne glasuje.  
Člani sveta direktorjev so izbrani med osebami, katerih neodvisnost in usposobljenost sta nedvomni; 
odgovorni so izklju čno Banki.  
3. Če direktor ne izpolnjuje več potrebnih pogojev za opravljanje svojih nalog, ga lahko svet 
guvernerjev, ki odlo ča s kvalificirano ve čino, razreši.  
Če letno poro čilo ni odobreno, svet direktorjev odstopi.  
4. Mesto, izpraznjeno zaradi smrti ali prostovoljnega odstopa, razrešitve ali kolektivnega odstopa, 
se zapolni v skladu z dolo čbami odstavka 2. Razen ob zamenjavi sveta direktorjev v celoti so člani 
nadomeš čeni za preostanek njihovega mandata.  
5. Svet guvernerjev dolo či osebne prejemke članov sveta direktorjev. Svet guvernerjev dolo či, 
katere dejavnosti so nezdružljive s funkcijo direktorja in namestnika.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/255
Člen 10  
(prejšnji člen 12)  
1. V svetu direktorjev ima vsak direktor en glas. Svoj glas lahko prenese v vseh primerih, v skladu 
s postopkom, ki se predpiše v poslovniku Banke.  
2. Če v tem statutu ni druga če dolo čeno, odlo ča svet direktorjev najmanj z eno tretjino (1/3) 
članov, ki imajo pravico glasovanja in ki predstavlja najmanj petdeset odstotkov (50 %) vpisanega 
kapitala. Za kvalificirano ve čino je potrebnih osemnajst (18) glasov za in oseminšestdeset odstotkov 
(68 %) vpisanega kapitala. V poslovniku Banke je dolo čena sklep čnost, ki se zahteva za veljavnost 
odlo čitev sveta direktorjev.  
Člen 11  
(prejšnji člen 13)  
1. Upravni odbor sestavljajo predsednik in osem podpredsednikov, ki jih za šest let imenuje svet 
guvernerjev na predlog sveta direktorjev. Lahko so ponovno imenovani.  
Svet guvernerjev lahko soglasno spremeni število č lanov upravnega odbora.  
2. Na predlog sveta direktorjev, ki odlo ča s kvalificirano ve čino, lahko svet guvernerjev s kvali ­
ficirano ve čino razreši člane upravnega odbora.  
3. Upravni odbor skrbi za teko če poslovanje Banke pod vodstvom predsednika in nadzorom sveta 
direktorjev.  
Pripravlja sklepe sveta direktorjev, zlasti glede najemanja posojil ter odobravanja financiranja, zlasti v 
obliki posojil in jamstev; zagotavlja izvajanje teh sklepov.  
4. Upravni odbor odlo ča z več ino pri sprejemanju mnenj o prošnjah za posojila in jamstva ter o 
na črtovanem najemanju posojil.  
5. Svet guvernerjev dolo či osebne prejemke članov upravnega odbora in dolo či, katere dejavnosti 
so nezdružljive z njihovo funkcijo.  
6. Predsednik, v njegovi odsotnosti pa podpredsednik zastopa Banko v sodnih in zunajsodnih 
zadevah.  
7. Zaposleni pri Banki so podrejeni predsedniku. Ta jih sprejema v službo in jim daje odpoved. Pri 
izbiri zaposlenih mora upoštevati ne le osebne sposobnosti in strokovno usposobljenost, ampak tudi 
pravi čno zastopanost državljanov držav članic. V poslovniku se dolo či organ, ki je pristojen za 
sprejemanje dolo čb, ki se uporabljajo za zaposlene.SL C 83/256 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
8. Upravni odbor in zaposleni Banke so odgovorni izklju čno Banki in pri opravljanju svojih nalog 
popolnoma neodvisni. 
Člen 12  
(prejšnji člen 14)  
1. Odbor šestih članov, ki jih na podlagi njihove usposobljenosti imenuje svet guvernerjev 
preverja, ali delovanje Banke ustreza najboljšim praksam v ban čništvu, in je odgovoren za revizijo 
poro čil Banke.  
2. Odbor iz odstavka 1 vsako leto preveri pravilnost poslovanja in knjigovodstva Banke. V ta 
namen preverja, ali je poslovanje Banke potekalo v skladu s formalnostmi in postopki, dolo čenimi v 
tem statutu in poslovniku.  
3. Odbor iz odstavka 1 potrdi, da ra čunovodski izkaz in drugi finan čni podatki v letnem poro čilu, 
ki ga pripravi svet direktorjev, kažejo resni čno in pravo sliko o finan čnem položaju Banke z vidika 
sredstev in obveznosti ter o rezultatih poslovanja in denarnih tokovih v zadevnem poslovnem letu.  
4. V poslovniku se opredeli, kako morajo biti člani odbora iz odstavka 1 usposobljeni, dolo čijo pa 
se tudi pogoji njegovega delovanja.  
Člen 13  
(prejšnji člen 15)  
Banka se z vsako državo članico sporazumeva prek organa, ki ga dolo či zadevna država. Pri fina ­
nčnem poslovanju Banka uporablja storitve nacionalne centralne banke zadevne države članice ali 
drugih finan čnih institucij, ki jih potrdi ta država.  
Člen 14  
(prejšnji člen 16)  
1. Banka sodeluje z vsemi mednarodnimi organizacijami, ki delujejo na podobnih podro čjih. 
2. Banka navezuje koristne stike za sodelovanje z ban čnimi in finan čnimi institucijami v državah, 
na katere širi svoje poslovanje.  
Člen 15  
(prejšnji člen 17)  
Na prošnjo države članice ali Komisije ali na lastno pobudo svet guvernerjev v skladu z enakimi 
dolo čbami, ki veljajo za njihovo sprejetje, razlaga ali dopolnjuje direktive, ki jih je sprejel po členu 7 
tega statuta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/257
Člen 16  
(prejšnji člen 18)  
1. V okviru nalog iz člena 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije Banka odobrava financiranje, 
zlasti v obliki posojil in jamstev svojim članom ali zasebnim ali javnim podjetjem za naložbe, ki se 
bodo izvajale na ozemlju držav članic, če ni na razpolago sredstev iz drugih virov pod razumnimi 
pogoji.  
Vendar pa lahko Banka s sklepom, ki ga s kvalificirano ve čino sprejme svet guvernerjev na predlog 
sveta direktorjev, odobri financiranje za naložbe, ki se bodo v celoti ali delno izvajale zunaj ozemlja 
držav članic.  
2. Kolikor je to mogo če, se posojila odobravajo le pod pogojem, da se uporabijo tudi sredstva iz 
drugih finan čnih virov. 
3. Banka postavi kot pogoj za odobritev posojila podjetju ali organizaciji, ki ni država članica, 
jamstvo države članice, na ozemlju katere bo naložba izvedena, ali druga zadostna jamstva ali 
finan čno mo č dolžnika.  
Poleg tega svet direktorjev v skladu z na čeli, ki jih dolo či svet guvernerjev na podlagi člena 7(3)(b), 
ter kadar tako zahteva izvajanje poslov po členu 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s 
kvalificirano ve čino dolo či pogoje za posle financiranja, ki izkazujejo poseben profil tveganja in 
tako štejejo kot posebne dejavnosti.  
4. Banka lahko jam či za posojila, ki jih najamejo javna ali zasebna podjetja ali organizacije za 
izvajanje projektov iz člena 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
5. Skupni znesek terjatev Banke iz odobrenih posojil in jamstev ne sme prese či 250 % vpisanega 
kapitala, rezerv, nerazporejenih rezervacij in presežka iz bilance uspeha. Ta skupni znesek se zmanjša 
za vsoto, enako znesku, ki ga je Banka vpisala kot kapitalsko udeležbo, ne glede na to, ali je bil 
vpla čan ali ne.  
Znesek, ki ga Banka pla ča za kapitalske udeležbe, nikoli ne sme preseč i skupne vsote vpla čanega 
vpisanega kapitala, rezerv, nerazporejenih rezervacij in presežka iz bilance uspeha.  
Za posebne dejavnosti Banke, o katerih odlo čata Svet guvernerjev in Svet direktorjev v skladu z 
odstavkom 3, velja izjema, po kateri je zanje v rezervah treba predvideti posebno razporeditev.  
Ta odstavek se uporablja tudi za konsolidirane ra čunovodske izkaze Banke.  
6. Banka se zavaruje pred te čajnimi tveganji tako, da v posojilne in garancijske pogodbe vklju či 
takšne klavzule, ki jih šteje za primerne.SL C 83/258 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 17  
(prejšnji člen 19)  
1. Obrestne mere za posojila, provizije in druge dajatve Banke se morajo prilagoditi prevladujo čim 
pogojem na trgu kapitala in izra čunati tako, da prihodek, ki iz njih izhaja, omogo ča Banki izpol ­
njevanje njenih obveznosti, kritje njenih stroškov in tveganj oblikovanje rezervnega sklada po členu 
22. 
2. Banka ne daje popustov na obrestne mere. Če je glede na naravo naložbe, ki se financira, 
zmanjšanje obrestne mere zaželeno, lahko zadevna država članica ali kdo tretji odobri pomo č za 
pla čilo obresti, kolikor je to skladno s členom 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Člen 18  
(prejšnji člen 20)  
Pri svojih poslih financiranja mora Banka upoštevati naslednja na čela: 
1. Zagotavlja, da se sredstva uporabljajo kar najbolj racionalno v interesu Unije.  
Posojila ali jamstva lahko odobrava le:  
(a) kadar se pri naložbah podjetij iz proizvodnega sektorja, izpla čevanje obresti in amortizacije 
zagotavlja iz dobi čka iz poslovanja, pri drugih naložbah pa s prevzemom obveznosti države 
članice, v kateri poteka naložba, ali na kakšen drug na čin, in  
(b) kadar izvajanje naložbe prispeva k pove čanju ekonomske produktivnosti na splošno in spodbuja 
uresni čevanje notranjega trga.  
2. Banka ne sme pridobiti deležev v podjetjih ali prevzeti odgovornosti pri njihovem poslo ­
vodenju, razen če to ne zagotavlja zaš čite njenih pravic pri povrnitvi terjatev.  
Vendar svet direktorjev v skladu z na čeli, ki jih dolo či svet guvernerjev na podlagi člena 7(3)(b), ter 
kadar tako zahteva izvajanje poslov po členu 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s kvalifici ­
rano ve čino dolo či pogoje za kapitalsko udeležbo v gospodarskih družbah, kolikor je to – praviloma 
kot dopolnilo posojilu ali jamstvu – potrebno zaradi financiranja naložbe ali programa.  
3. Svoje naložbe lahko odstopi na trgu kapitala in v ta namen lahko zahteva od dolžnikov, da 
izdajo obveznice ali druge vrednostne papirje.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/259
4. Banka ali države članice ne smejo postavljati pogojev, ki bi dolo čali, da je treba posojene zneske 
porabiti v dolo čeni državi članici. 
5. Kot pogoj za odobritev posojila lahko Banka zahteva razpis mednarodnih nate čajev. 
6. Banka ne sme niti v celoti niti delno financirati naložb, ki jim nasprotuje država članica, na 
ozemlju katere naj bi se izvajali.  
7. Banka lahko v dopolnilo svoji posojilni dejavnosti pod pogoji, ki jih s kvalificirano več ino in v 
skladu s tem statutom dolo či svet guvernerjev, zagotavlja storitve tehni čne pomo či. 
Člen 19  
(prejšnji člen 21)  
1. Vsako podjetje ali oseba javnega ali zasebnega prava lahko Banko neposredno zaprosi za 
financiranje. Prav tako se prošnje lahko naslovijo na Banko bodisi prek Komisije ali države članice, 
na ozemlju katere bo naložba izvedena.  
2. Za prošnje, ki so naslovljene prek Komisije, se pridobi mnenje države članice, na ozemlju katere 
bo naložba izvedena. Za prošnje, naslovljene prek države članice, se pridobi mnenje Komisije. 
Prošnje, ki jih neposredno vložijo podjetja, se predložijo zadevni državi članici in Komisiji.  
Zadevna država in Komisija pripravita mnenje najpozneje v dveh mesecih. Če Banka v tem času ne 
dobi odgovora, se šteje, da glede zadevne naložbe ni ugovorov.  
3. Svet direktorjev odlo ča o poslih financiranja, ki mu jih predloži upravni odbor.  
4. Upravni odbor preveri, ali so posli financiranja, ki so mu bili predloženi, v skladu z dolo čbami 
tega statuta, zlasti členov 16 in 18. Če se upravni odbor izre če za posel financiranja, predloži svetu 
direktorjev ustrezen predlog; kot pogoj za pozitivno mnenje lahko postavi zahteve, ki so po 
njegovem mnenju bistvene. Če se upravni odbor izre če proti odobritvi financiranja, mora svetu 
direktorjev predložiti vse ustrezne dokumente skupaj s svojim mnenjem.  
5. Če upravni odbor poda negativno mnenje, lahko svet direktorjev odobri zadevno financiranje le 
s soglasno odlo čitvijo. 
6. Če Komisija poda negativno mnenje, lahko svet direktorjev odobri zadevno financiranje le s 
soglasno odlo čitvijo; član sveta direktorjev, ki je bil imenovan na predlog Komisije, se vzdrži glaso ­
vanja.SL C 83/260 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
7. Če negativno mnenje podata upravni odbor in Komisija, svet direktorjev zadevnega financiranja 
ne sme odobriti.  
8. V primeru, da je treba posel financiranja, povezan z odobreno naložbo, prestrukturirati zaradi 
zaš čite pravic in interesov Banke, upravni odbor nemudoma sprejme nujne ukrepe, ki jih šteje za 
potrebne in o katerih mora takoj poro čati svetu direktorjev.  
Člen 20  
(prejšnji člen 22)  
1. Banka si na trgih kapitala sposoja potrebna sredstva za izvajanje svojih nalog.  
2. Banka si na trgih kapitala držav članic lahko sposoja v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za te 
trge.  
Pristojni organi države članice z odstopanjem v smislu člena 139(1) Pogodbe o delovanju Evropske 
unije lahko temu nasprotujejo le, če obstaja nevarnost resnih motenj na trgu kapitala te države.  
Člen 21  
(prejšnji člen 23)  
1. Banka lahko uporabi vsa sredstva, ki jih ne potrebuje neposredno za izpolnjevanje svojih 
obveznosti, pod naslednjimi pogoji:  
(a) lahko vlaga na denarnih trgih;  
(b) ob upoštevanju dolo čb člena 18(2) lahko kupuje ali prodaja vrednostne papirje;  
(c) lahko opravlja vse druge finan čne posle v okviru svojih ciljev.  
2. Ne da bi to posegalo v dolo čbe člena 23, Banka pri upravljanju svojih naložb ne izvaja devizne 
arbitraže, ki ni neposredno potrebna za izvajanje njenega posojilnega poslovanja ali za izpolnjevanje 
obveznosti, ki izhajajo iz najetih posojil ali iz jamstev, ki jih je odobrila.  
3. Banka deluje na podro čjih iz tega člena v dogovoru s pristojnimi organi ali z nacionalno 
centralno banko zadevne države č lanice.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/261
Člen 22  
(prejšnji člen 24)  
1. Postopno se ustanovi rezervni sklad v višini do 10 % vpisanega kapitala. Če stanje obveznosti 
Banke to upravi čuje, lahko svet direktorjev odlo či, da se oblikujejo dodatne rezerve. Dokler rezervni 
sklad še ni v celoti oblikovan, se polni iz:  
(a) obresti za posojila, ki jih Banka odobrava iz sredstev, ki jih države članice vpla čujejo v skladu s 
členom 5,  
(b) obresti za posojila, ki jih Banka odobrava iz prejetih vra čil za dana posojila iz to čke (a), 
kolikor niso te obresti potrebne za izpolnjevanje obveznosti Banke in kritje njenih stroškov.  
2. Sredstva rezervnega sklada morajo biti naložena tako, da so kadar koli na razpolago za izpol ­
njevanje nalog sklada.  
Člen 23  
(prejšnji člen 25)  
1. Banka lahko kadar koli prenese svoja sredstva v valuti ene države članice, katere valuta ni euro, 
da bi lahko izvajala finan čno poslovanje v skladu z nalogo iz člena 309 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije in ob upoštevanju dolo čb člena 21 tega statuta. Če Banka razpolaga z denarnimi 
ali unov čljivimi sredstvi v valuti, ki jo potrebuje, se takšnim prenosom čim bolj izogiba.  
2. Banka ne sme zamenjati svojih sredstev v valuti ene države članice, katere valuta ni euro v 
valute tretjih držav brez privolitve te države članice.  
3. Banka lahko prosto razpolaga s tistim delom svojega kapitala, ki je vpla čan, ter z devizami, 
izposojenimi na trgih zunaj Unije.  
4. Države članice se zavezujejo dati dolžnikom Banke na razpolago devize, potrebne za vra čilo 
glavnice in obresti za posojila ter provizije za jamstva, ki jih je Banka odobrila za izvedbo naložb na 
njihovem ozemlju.SL C 83/262 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 24  
(prejšnji člen 26)  
Če država članica ne izpolnjuje obveznosti članstva iz tega statuta, zlasti obveznosti vpla čila svojega 
deleža v vpisanem kapitalu ali izpla čevanja najetih posojil, lahko svet guvernerjev s kvalificirano 
ve čino odlo či, da se odobravanje posojil ali jamstev tej državi članici ali njenim državljanom za časno 
ustavi.  
Ta odloč itev države č lanice ali njenih državljanov ne odvezuje obveznosti do Banke.  
Člen 25  
(prejšnji člen 27)  
1. Če svet guvernerjev odlo či, da se poslovanje Banke za časno ustavi, se morajo vse njene dejav ­
nosti nemudoma ustaviti, razen tistih, ki so potrebne za zagotovitev pravilnega unov čenja, zaš čite in 
ohranitve njenega premoženja ter za poravnavo njenih obveznosti.  
2. V primeru likvidacije svet guvernerjev imenuje likvidatorje in jim da navodila za izvedbo 
likvidacije. Svet guvernerjev skrbi za varstvo pravic zaposlenih.  
Člen 26  
(prejšnji člen 28)  
1. Banka ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim 
osebam priznava notranja zakonodaja; zlasti lahko pridobiva premi čnine in nepremič nine ali z njimi 
razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.  
2. Premoženje Banke se ne more kakor koli zase či ali razlastiti.  
Člen 27  
(prejšnji člen 29)  
Spore med Banko na eni strani in njenimi upniki, dolžniki in drugimi osebami na drugi strani 
rešujejo pristojna nacionalna sodiš ča, razen kadar je bila pristojnost prenesena na Sodiš če Evropske 
unije. Banka lahko v vsaki pogodbi predvidi arbitražo.  
Banka ima domicil v vsaki državi članici. Vendar pa lahko v vsaki pogodbi dolo či poseben domicil.  
Premoženje in sredstva Banke so lahko predmet zaplem be ali prisilne izvršbe samo na podlagi sklepa 
sodiš ča.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/263
Člen 28  
(prejšnji člen 30)  
1. Svet guvernerjev se lahko soglasno odlo či ustanoviti h čerinske družbe ali druge subjekte, ki so 
finan čno samostojne pravne osebe.  
2. Svet guvernerjev soglasno sprejme statute teles iz odstavka 1. Statuti opredeljujejo predvsem 
njihove cilje, sestavo, kapital, članstvo, sedež, finan čne vire, na čine posredovanja in pravila o revidi ­
ranju kakor tudi njihove odnose z organi Banke.  
3. Banka ima pravico sodelovati pri upravljanju teh teles in prispeva v njihov vpisani kapital do 
višine, ki jo soglasno dolo či svet guvernerjev.  
4. Za telesa iz odstavka 1 tega člena, kolikor se zanje uporablja pravo Unije, za člane njihovih 
organov pri opravljanju njihovih nalog ter za njihove zaposlene se uporablja Protokol o privilegijih in 
imunitetah Evropske unije pod enakimi pogoji kot za Banko.  
Vendar pa se za tiste dividende, kapitalske donose ali druge oblike prihodkov iz takih teles, do 
katerih so upravi čeni člani, razen Evropske unije in Banke, še naprej uporabljajo davč ne dolo čbe 
ustrezne zakonodaje.  
5. Sodiš če Evropske unije ima v mejah, dolo čenih v nadaljevanju, pristojnost za odlo čanje v sporih 
glede ukrepov, ki jih sprejmejo organi telesa, za katero se uporablja pravo Unije. Postopek zoper te 
ukrepe lahko sproži vsak član takega telesa ali države članice pod pogoji iz člena 263 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije.  
6. Svet guvernerjev lahko soglasno odlo či, da se zaposlenim v telesih, za katera se uporablja pravo 
Unije, omogo či v skladu z ustreznimi internimi postopki dostop do sistemov, ki so skupni z Banko.SL C 83/264 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 6)  
O DOLO ČITVI SEDEŽEV INSTITUCIJ TER 
NEKATERIH ORGANOV, URADOV, AGENCIJ IN 
SLUŽB EVROPSKE UNIJE  
PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  člena 341 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 189 Pogodbe o Evropski 
skupnosti za atomsko energijo,  
OB SKLICEVANJU IN POTRDITVI  sklepa z dne 8. aprila 1965, vendar brez poseganja v sklepe glede 
sedeža bodo čih institucij, organov, uradov, agencij in služb,  
DOGOVORILI  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:  
Edini člen 
(a) Evropski parlament ima sedež v Strasbourgu, kjer poteka 12 mese čnih plenarnih zasedanj, 
vklju čno s prora čunskim. Dodatna plenarna zasedanja potekajo v Bruslju. Odbori Evropskega 
parlamenta se sestajajo v Bruslju. Generalni sekretariat Evropskega parlamenta in njegove službe 
ostajajo v Luxembourgu.  
(b) Svet ima sedež v Bruslju. V mesecu aprilu, juniju in oktobru se Svet sestaja v Luxembourgu.  
(c) Komisija ima sedež v Bruslju. Službe, navedene v členih 7, 8 in 9 sklepa z dne 8. aprila 1965, 
imajo sedež v Luxembourgu.  
(d) Sodiš če Evropske unije ima sedež v Luxembourgu.  
(e) Ra čunsko sodiš če ima sedež v Luxembourgu.  
(f) Ekonomsko-socialni odbor ima sedež v Bruslju.  
(g) Odbor regij ima sedež v Bruslju.  
(h) Evropska investicijska banka ima sedež v Luxembourgu.  
(i) Evropska centralna banka ima sedež v Frankfurtu.  
(j) Evropski policijski urad (Europol) ima sedež v Haagu.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/265
PROTOKOL (št. 7)  
O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH 
EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU,  da skladno s členom 343 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 191 
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE), Evropska unija in ESAE na 
ozemljih držav članic uživata privilegije in imunitete, ki jih potrebujeta za opravljanje svojih nalog,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:  
POGLAVJE I  
NEPREMI ČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKE UNIJE  
Člen 1 
Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zase či, zapleniti ali razlastiti. 
Nepremi čnine in premoženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa 
brez dovoljenja Sodiš ča. 
Člen 2  
Arhivi Unije so nedotakljivi.  
Člen 3  
Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproš čeni vseh neposrednih davkov.  
Vlade držav č lanic vsakokrat, ko je mogo če, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vra čilo 
zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vklju čeni v ceno nepremi čnine ali premi čnine, 
če Unija za svoje službene potrebe izvede ve čje nakupe, katerih cena vklju čuje tovrstne davke. Vendar 
pa uporaba teh ukrepov ne sme povzroč iti izkrivljanja konkurence v Uniji.  
Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le pla čilo za zagotavljanje javnih storitev.SL C 83/266 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 4 
Unija je oproš čena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene 
službeni uporabi; tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme 
odpla čno ali neodpla čno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države. Unija je 
oproš čena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.  
POGLAVJE II  
SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE  
Člen 5  
(prejšnji člen 6)  
Pri uradnem sporazumevanju in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Unije na 
ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavni ­ 
štvom.  
Uradnega dopisovanja in drugega uradnega sporazumevanja institucij Unije se ne sme cenzurirati.  
Člen 6  
(prejšnji člen 7)  
Članom in uslužbencem institucij Unije lahko pred sedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki 
jo bo določ il Svet z navadno ve čino in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne 
dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, dolo čenimi v 
kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.  
Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni 
dokumenti na ozemlju tretjih držav.  
POGLAVJE III  
ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA  
Člen 7  
(prejšnji člen 8)  
Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se 
ne sme upravno ali kako druga če omejevati.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/267
Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:  
(a) enake olajšave, kot jih njihove vlade podeljujejo visokim uradnikom, ko potujejo v tujino zaradi 
začasne uradne naloge;  
(b) enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na za časni 
uradni nalogi.  
Člen 8  
(prejšnji člen 9)  
Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme za četi preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega 
ne sme za četi sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.  
Člen 9  
(prejšnji člen 10)  
Med zasedanjem Evropskega parlamenta njeni člani uživajo:  
(a) na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;  
(b) na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim 
postopkom.  
Za člane velja imuniteta tudi medtem, ko potujejo do kraja zasedanja Evropskega parlamenta in 
nazaj. 
Kadar je član zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogo če in Evrop ­
skemu parlamentu ne prepre čuje uresni čevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.  
POGLAVJE IV  
PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE  
Člen 10  
(prejšnji člen 11)  
Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehni čni strokov ­
njaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo 
obi čajne privilegije, imunitete in olajšave.  
Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.SL C 83/268 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
POGLAVJE V  
URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE  
Člen 11  
(prejšnji člen 12)  
Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo, uradniki in drugi uslužbenci 
Unije:  
(a) uživajo, ob upoštevanju dolo čb pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih 
uslužbencev do Unije, in ob upoštevanju pristojnosti Sodiš ča Evropske unije v sporih med Unijo 
in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena 
pri opravljanju uradnih dolžnosti, vklju čno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuni ­
teto uživajo tudi po prenehanju funkcije;  
(b) zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja 
ali formalnosti glede registriranja tujcev;  
(c) uživajo enake olajšave, kot jih imajo obi čajno uradniki mednarodnih organizacij glede mone ­
tarnih ali deviznih predpisov;  
(d) imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvi č 
prevzemajo dolžnost v zadevni državi, in jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresni čujejo to 
pravico, šteje za potrebne;  
(e) imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega 
zadnjega prebivališ ča ali države njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na doma čem trgu 
te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v 
kateri uresni čujejo to pravico, šteje za potrebne.  
Člen 12
 
(prejšnji člen 13)  
Uradniki in drugi uslužbenci Unije so dolžni pla čevati davek v korist Unije od pla č, mezd in 
prejemkov, ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopki, ki jih dolo čita Evropski 
parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi 
institucijami.  
Oproš čeni so nacionalnih davkov od pla č, mezd in prejemkov, ki jih pla čujejo Uniji.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/269
Člen 13  
(prejšnji člen 14)  
Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediš čin ter pri uporabi konvencij o izogibanju 
dvojnega obdav čevanja, sklenjenih med državami članicami Unije, se za uradnike in druge uslužbence 
Unije, ki imajo izklju čno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Unije prebivališ če na ozemlju 
države članice, ki ni država njihovega dav čnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Uniji, šteje 
tako v državi njihovega dejanskega prebivališ ča kot v državi njihovega dav čnega domicila, da so 
obdržali domicil v slednji državi, č e je ta država članica Unije. Ta dolo čba se uporablja tudi za 
zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo 
osebe iz tega člena.  
Premi čnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproš čene 
davka od dediš čin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni 
uporabi dolo čb mednarodnih konvencij o dvojnem obdav čevanju šteje, da so take premič nine na 
ozemlju države dav čnega domicila.  
Pri uporabi dolo čb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izklju čno zaradi opravljanja dolž ­
nosti v službi drugih mednarodnih organizacij.  
Člen 14  
(prejšnji člen 15)  
Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
zadevnimi institucijami dolo čita sistem socialnovarnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence 
Unije.  
Člen 15  
(prejšnji člen 16)  
Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
drugimi zadevnimi institucijami dolo čita kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Unije, za katere 
se v celoti ali delno uporabljajo dolo čbe člena 11, drugega odstavka člena 12 in člena 13.  
Vladam držav članic se redno sporo čajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih 
uslužbencev, vklju čenih v take kategorije.SL C 83/270 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
POGLAVJE VI  
PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI  
Člen 16  
(prejšnji člen 17)  
Država članica, na ozemlju katere ima Unija sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so 
akreditirane pri Uniji, obi čajne diplomatske imunitete.  
POGLAVJE VII  
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 17  
(prejšnji člen 18)  
Uradnikom in drugim uslužbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izklju čno v 
interesu Unije.  
Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslužbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar 
meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.  
Člen 18  
(prejšnji člen 19)  
Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.  
Člen 19  
(prejšnji člen 20)  
Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za predsednika Evropskega sveta.  
Uporabljajo se tudi za člane Komisije.  
Člen 20  
(prejšnji člen 21)  
Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in 
pomožne poro čevalce Sodiš ča Evropske unije, ne da bi to posegalo v dolo čbe člena 3 Protokola o 
statutu Sodiš ča Evropske unije, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred 
sodnimi postopki.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/271
Člen 21  
(prejšnji člen 22)  
Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene 
zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v 
dolo čbe protokola o statutu banke.  
Poleg tega je Evropska investicijska banka oproš čena vseh davkov in podobnih dajatev ob pove čanju 
svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka 
sedež. Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Dejavnosti 
banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, pa tudi niso predmet kakršnih 
koli prometnih davkov.  
Člen 22  
(prejšnji člen 23)  
Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, 
brez poseganja v dolo čbe Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske 
centralne banke.  
Poleg tega je Evropska centralna banka oproš čena vseh davkov in podobnih dajatev ob pove čanju 
svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka 
sedež. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s statutom Evropskega sistema 
centralnih bank in Evropske centralne banke, niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.SL C 83/272 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 8)  
O ČLENU 6(2) POGODBE O EVROPSKI 
UNIJI O PRISTOPU UNIJE K EVROPSKI KONVENCIJI 
O VARSTVU Č LOVEKOVIH PRAVIC IN TEMELJNIH 
SVOBOŠČ IN 
VISOKE POGODBENICE SO SE  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Sporazum o pristopu Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin 
(v nadaljnjem besedilu „Evropska konvencija“) iz člena 6(2) Pogodbe o Evropski uniji vsebuje dolo čbe 
za ohranitev posebnih zna čilnosti Unije in prava Unije, zlasti kar zadeva:  
(a) posebne ureditve za možnost sodelovanja Unije v nadzornih organih Evropske konvencije;  
(b) potrebne mehanizme za zagotavljanje, da se pravna sredstva držav ne članic in posameznikov 
naslovijo ustrezno zoper države članice in/ali Unijo.  
Člen 2 
Sporazum iz člena 1 zagotovi, da pristop ne vpliva na pristojnosti Unije in njenih institucij. 
Sporazum zagotovi, da nobena njegova dolo čba ne vpliva na posebni položaj držav članic v razmerju 
do Evropske konvencije, zlasti v zvezi z njenimi protokoli, ukrepi, ki so jih sprejele države članice z 
odstopanjem od Evropske konvencije v skladu z njenim 15. členom, in pridržki k Evropski konve ­
nciji, ki so jih izrazile države članice v skladu z njenim 57. členom. 
Člen 3  
Nobena dolo čba Sporazuma iz člena 1 ne sme vplivati na člen 344 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/273
PROTOKOL (št. 9)  
O SKLEPU SVETA O IZVAJANJU ČLENA 16(4) 
POGODBE O EVROPSKI UNIJI 
IN ČLENA 238(2) POGODBE O DELOVANJU 
EVROPSKE UNIJE 
MED 1. NOVEMBROM 2014 IN 31. MARCEM 2017 
TER OD 1. APRILA 2017 NAPREJ  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  bistvenega pomena dogovora o Sklepu Sveta o izvajanju člena 16(4) Pogodbe o 
Evropski uniji in člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije med 1. novembrom 2014 in 
31. marcem 2017 ter od 1. aprila 2017 naprej (v nadaljnjem besedilu „sklep“) pri odobritvi 
Lizbonske pogodbe,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Edini člen 
Preden Svet obravnava osnutek, katerega namen bi bil bodisi spremeniti ali razveljaviti sklep ali 
katero od njegovih dolo čb, bodisi s spremembo drugega pravnega akta Unije posredno spremeniti 
njegovo podro čje uporabe ali njegov pomen, Evropski svet opravi predhodno razpravo o takem 
osnutku in v skladu s č lenom 15(4) Pogodbe o Evropski uniji odlo ča s soglasjem.SL C 83/274 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 10)  
O STALNEM STRUKTURNEM SODELOVANJU, 
VZPOSTAVLJENEM NA PODLAGI ČLENA 42 
POGODBE O EVROPSKI UNIJI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  člena 42(6) in člena 46 Pogodbe o Evropski uniji,  
OB SKLICEVANJU  na dejstvo, da Unija uresni čuje skupno zunanjo in varnostno politiko na podlagi 
doseženega pri vse bolj usklajenem delovanju držav članic,  
OB SKLICEVANJU  na dejstvo, da je skupna varnostna in obrambna politika sestavni del skupne zunanje 
in varnostne politike; da Unija z njo dobiva operativne zmogljivosti, oprte na civilna in vojaška 
sredstva; da Unija lahko ta sredstva uporabi zunaj Unije v okviru misij iz člena 43 Pogodbe o 
Evropski uniji za ohranjanje miru, prepre čevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu 
z na čeli Ustanovne listine Združenih narodov; da je k izvajanju nalog treba pristopiti z uporabo 
zmogljivosti, ki jih zagotovijo države članice v skladu z na čelom „enovitosti sil“,  
OB SKLICEVANJU  na dejstvo, da skupna varnostna in obrambna politika ne vpliva na posebno naravo 
varnostne in obrambne politike dolo čenih držav članic,  
OB SKLICEVANJU  na dejstvo, da skupna varnostna in obrambna politika Unije upošteva obveznosti iz 
Severnoatlantske pogodbe tistih držav č lanic, ki vidijo uresni čitev svoje skupne obrambe v Organi ­
zaciji Severnoatlantske pogodbe, ki ostaja temelj skupne obrambe njenih članic ter je združljiva s 
skupno varnostno in obrambno politiko, vzpostavljeno v tem okviru,  
V PREPRI ČANJU , da bo odloč nejša vloga Unije v varnostnih in obrambnih zadevah prispevala k 
vitalnosti prenovljenega Atlantskega zavezništva v skladu z dogovorom, znanim kot „Berlin plus“,  
ODLO ČENE poskrbeti za to, da bo Unija sposobna v celoti prevzemati odgovornosti v mednarodni 
skupnosti,  
OB UGOTOVITVI , da Organizacija Združenih narodov lahko zahteva pomo č Unije pri nujnem izvajanju 
misij na podlagi VI. in VII. poglavja Ustanovne listine Združenih narodov,  
OB UGOTOVITVI , da bodo za krepitev skupne varnostne in obrambne politike potrebna prizadevanja 
držav članic na podro čju zmogljivosti,  
ZAVEDAJO Č SE , da so za zač etek nove stopnje v razvoju skupne varnostne in obrambne politike 
potrebna odlo čna prizadevanja pripravljenih držav članic,  
OB SKLICEVANJU  na pomen popolne vklju čenosti visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in 
varnostno politiko v dejavnosti, povezane s stalnim strukturnim sodelovanjem,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/275
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Pri stalnem strukturnem sodelovanju iz člena 42(6) Pogodbe o Evropski uniji lahko sodeluje vsaka 
država članica, ki se zaveže od dneva za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe:  
(a) bolj intenzivno razvijati lastne obrambne zmogljivosti s krepitvijo nacionalnih prispevkov in po 
potrebi s sodelovanjem, kjer je to primerno, v ve čnacionalnih silah, v najpomembnejših evropskih 
programih opremljanja in v dejavnostih Agencije za podro čje razvoja obrambnih zmogljivosti, 
raziskav, nabave in oborožitve (Evropska obrambna agencija), in  
(b) da bo najpozneje do leta 2010 sposobna zagotoviti, na nacionalni ravni ali kot sestavni del 
ve čnacionalnih skupin sil, namenske bojne enote za na črtovane misije, strukturirane na takti čni 
ravni kot taktič ne grupacije, s podpornimi elementi, vklju čno s transportom in logistiko, ki bodo 
v roku 5 do 30 dni sposobne izvesti naloge iz člena 43 Pogodbe o Evropski uniji, predvsem kot 
odgovor na zahteve Organizacije Združenih narodov, in ki bodo oskrbovane za za četno obdobje 
30 dni, ki se lahko podaljša na najmanj 120 dni.  
Člen 2 
Za dosego ciljev iz člena 1 se države članice, ki sodelujejo v stalnem strukturnem sodelovanju, 
zavežejo, da bodo: 
(a) sodelovale od za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe, da bi dosegle dogovorjene cilje glede višine 
odhodkov za naložbe v obrambno opremo in te cilje redno preverjale ob upoštevanju varnost ­
nega okolja in mednarodnih odgovornosti Unije;  
(b) med seboj, kolikor je mogo če, prilagodile svoje obrambne sisteme, zlasti z usklajenim ugota ­
vljanjem vojaških potreb, združevanjem in po potrebi s specializacijo svojih obrambnih sredstev 
in zmogljivosti ter spodbujanjem sodelovanja pri usposabljanju in logisitki;  
(c) sprejele konkretne ukrepe za krepitev razpoložljivosti, interoperabilnosti, prožnosti in spos ­
obnosti razmeš čanja sil, zlasti z oblikovanjem skupnih ciljev glede uporabe sil, vključ no z 
morebitnim preverjanjem nacionalnih postopkov odlo čanja;  
(d) sodelovale, da bi zagotovile sprejetje potrebnih ukrepov za zapolnitev vrzeli ugotovljenih v 
okviru „Mehanizma razvoja zmogljivosti“ tudi z ve čdržavnim pristopom in brez poseganja v 
naloge v okviru Organizacije Severnoatlantske pogodbe;SL C 83/276 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
(e) sodelovale, kjer je to primerno, pri razvoju ve čjih skupnih ali evropskih programov opremljanja v 
okviru Evropske obrambne agencije.  
Člen 3  
Evropska obrambna agencija prispeva k redni oceni prispevkov sodelujo čih držav članic glede 
zmogljivosti, predvsem prispevkov, danih v skladu z merili, ki se med drugim dolo čijo na podlagi 
člena 2, in o tem poro ča vsaj enkrat letno. Ocena lahko rabi kot podlaga za priporo čila in sklepe 
Sveta, sprejete v skladu s členom 46 Pogodbe o Evropski uniji.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/277
PROTOKOL (št. 11)  
O ČLENU 42 POGODBE O EVROPSKI UNIJI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB ZAVEDANJU  potrebe po izvajanju določ b člena 42(2) Pogodbe o Evropski uniji v polnem obsegu,  
SPRI ČO tega, da politika Unije v skladu s členom 42 ne posega v posebno naravo varnostne in 
obrambne politike posameznih držav članic in spoštuje obveznosti iz Severnoatlantske pogodbe tistih 
držav članic, ki vidijo uresni čevanje svoje skupne obrambe v Natu, ter da je združljiva s skupno 
varnostno in obrambno politiko, vzpostavljeno v tem okviru,  
DOGOVORILE  o naslednji dolo čbi, ki je priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Evropska unija pripravi skupaj z Zahodnoevropsko unijo ureditev za okrepljeno sodelovanje med 
njima.SL C 83/278 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 12)  
O POSTOPKU V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  dolo čiti podrobnosti postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Referen čne vrednosti iz č lena 126(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije so:  
— 3 % za razmerje med na črtovanim ali dejanskim javnofinan čnim primanjkljajem in bruto 
doma čim proizvodom po tržnih cenah;  
— 60 % za razmerje med javnim dolgom in bruto doma čim proizvodom po tržnih cenah.  
Člen 2 
V členu 126 navedene pogodbe in v tem protokolu:  
— vlada pomeni vlado v širšem smislu, to so centralna, regionalna ali lokalna vlada in skladi 
socialnega zavarovanja razen trgovinskih dejavnosti, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu 
integriranih gospodarskih ra čunov;  
— primanjkljaj pomeni neto zadolževanje, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu integriranih 
gospodarskih ra čunov; 
— investicija pomeni bruto pove čanje trajnih sredstev, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu 
integriranih gospodarskih ra čunov;  
— dolg pomeni stanje skupnega bruto dolga v nominalni vrednosti ob koncu leta, potem ko je 
konsolidiran med sektorji države v širšem smislu in znotraj njih, kakor je opredeljeno v prvi 
alinei.  
Člen 3  
Da bi zagotovili u činkovitost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so po tem postopku 
vlade držav č lanic odgovorne za primanjkljaj sektorja države v širšem smislu, kakor je opredeljeno vSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/279
prvi alinei člena 2. Države članice zagotovijo, da jim nacionalni postopki na prora čunskem podro čju 
omogo čajo izpolnjevanje obveznosti na tem podro čju, ki izhajajo iz Pogodb. Države članice redno in 
brez odlašanja poroč ajo Komisiji o na črtovanih in dejanskih primanjkljajih ter o ravni dolga.  
Člen 4  
Statisti čne podatke za uporabo tega protokola zagotovi Komisija.SL C 83/280 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 13)  
O KONVERGEN ČNIH MERILIH  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  dolo čiti podrobnosti konvergen čnih meril, ki vodijo Unijo pri sprejemanju odlo čitev za 
prenehanje odstopanj za države č lanice z odstopanjem iz člena 140 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Merilo stabilnosti cen iz prve alinee člena 140(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije pomeni, da 
ima država članica trajno stabilne cene in povpre čno stopnjo inflacije, zabeleženo v enem letu pred 
pregledom, ki ne presega za ve č kakor 1,5-odstotne to čke stopnje inflacije najve č treh držav č lanic z 
najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Višina inflacije se izra čuna z uporabo indeksa 
cen življenjskih potrebš čin na primerljivi osnovi, upoštevaje razlike v definicijah posameznih držav.  
Člen 2 
Merilo prora čunskega stanja iz druge alinee člena 140(1) navedene pogodbe pomeni, da v času 
pregleda država članica ni predmet sklepa Sveta iz člena 126(6) navedene pogodbe o obstoju 
čezmernega primanjkljaja.  
Člen 3 
Merilo sodelovanja v mehanizmu deviznega te čaja evropskega monetarnega sistema iz tretje alinee 
člena 140(1) navedene pogodbe pomeni, da je država članica upoštevala normalne meje nihanja, 
predvidene z mehanizmom deviznega te čaja evropskega monetarnega sistema brez hujših napetosti 
vsaj zadnji dve leti pred pregledom. Država članica v tem času zlasti ni na lastno pobudo devalvirala 
dvostranskega osrednjega te čaja svoje valute glede na euro.  
Člen 4  
Merilo konvergence obrestnih mer iz četrte alinee člena 140(1) navedene pogodbe pomeni, da ima 
država članica v enem letu pred pregledom tako povpre čno dolgoro čno nominalno obrestno mero, 
ki ne presega za ve č kakor 2 odstotni to čki dolgoro čne obrestne mere v najve č treh državahSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/281
članicah z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Obrestne mere se izra čunajo na 
podlagi dolgoroč nih državnih obveznic ali primerljivih vrednostnih papirjev, upoštevaje razlike v 
definicijah posameznih držav.  
Člen 5 
Statisti čne podatke za uporabo tega protokola zagotovi Komisija.  
Člen 6  
Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom, ECB ter z ekonomsko- 
finan čnim odborom soglasno sprejme ustrezne predpise, s katerimi podrobno opredeli konvergen čna 
merila iz člena 140 navedene pogodbe, ki nato nadomestijo ta protokol.SL C 83/282 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 14)  
O EUROSKUPINI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
V ŽELJI  spodbujati pogoje za hitrejšo gospodarsko rast v Evropski uniji in v ta namen razvijati vse 
tesnejše usklajevanje ekonomskih politik na euroobmo čju, 
ZAVEDAJO Č SE  potrebe po oblikovanju posebnih dolo čb za okrepljen dialog med državami članicami, 
katerih valuta je euro, dokler euro ne postane valuta vseh držav članic Unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Ministri držav članic, katerih valuta je euro, se sestajajo neuradno. Ti sestanki se skli čejo po potrebi, 
da se razpravlja o vprašanjih, povezanih s posebnimi odgovornostmi, ki jih delijo v zvezi z enotno 
valuto. Komisija sodeluje na sestankih. Evropska centralna banka je povabljena, da sodeluje na sestankih, ki jih pripravijo predstavniki ministrov, odgovornih za finance držav članic, katerih valuta 
je euro, in Komisija.  
Člen 2
 
Ministri držav članic, katerih valuta je euro, z ve čino teh držav članic za dve leti in pol izvolijo 
predsednika.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/283
PROTOKOL (št. 15)  
O NEKATERIH DOLO ČBAH, KI SE NANAŠAJO NA 
ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN 
SEVERNA IRSKA  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB SPOZNANJU,  da Združeno kraljestvo ni primorano niti zavezano sprejeti euro, če njegova vlada in 
parlament o tem ne sprejmeta posebne odlo čitve,  
OB DEJSTVU,  da je vlada Združenega kraljestva 16. oktobra 1996 in 30. oktobra 1997 uradno 
obvestila Svet, da ne namerava sodelovati v tretji fazi ekonomske in monetarne unije,  
OB UPOŠTEVANJU  prakse vlade Združenega kraljestva, da financira svoje zadolževanje s prodajo dolga 
zasebnemu sektorju,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
1. Združeno kraljestvo ni obvezano sprejeti euro, če Sveta uradno ne obvesti o tem namenu.  
2. Za Združeno kraljestvo se, ob upoštevanju uradnega obvestila, ki ga je vlada Združenega kraljestva 
dala Svetu 16. oktobra 1996 in 30. oktobra 1997, uporabljajo odstavki 3 do 8 in 10.  
3. Združeno kraljestvo ohrani svoje pristojnosti na podro čju monetarne politike v skladu z nacio ­
nalnim pravom.  
4. Za Združeno kraljestvo se ne uporablja drugi odstavek člena 119, člen 126 (1), (9) in (11), člen 
127 (1) do (5), člen 128, členi 130, 131, 132, 133, 138 in 140(3), člen 219, člen 282(2), razen 
prvega in drugega stavka, člen 282(5) in člen 283 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 121(2) 
te pogodbe se ne uporablja za Združeno kraljestvo glede sprejetja delov širših ekonomsko-politi čnih 
smernic, ki se na splošno nanašajo na euroobmo čje. V teh dolo čbah sklicevanje na Unijo ali države 
članice ne vklju čuje Združenega kraljestva, sklicevanje na nacionalne centralne banke pa ne vklju čuje 
Bank of England.  
5. Združeno kraljestvo si prizadeva, da bi se izognilo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju.  
Za Združeno kraljestvo se še naprej uporabljata člena 143 in 144 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije. Člena 134(4) in 142 se za Združeno kraljestvo uporabljata, kakor da bi zanj veljalo odstopanje.SL C 83/284 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
6. Glasovalna pravica Združenega kraljestva za odlo čitve Sveta iz členov, navedenih v to čki 4, in v 
primerih iz prvega pododstavka člena 139(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, miruje. V ta 
namen se uporabljata drugi in tretji pododstavek člena 139(4) navedene pogodbe.  
Združeno kraljestvo tudi nima pravice sodelovati pri imenovanju predsednika, podpredsednika in 
drugih članov Izvršilnega odbora ECB iz drugega pododstavka člena 283(2) navedene pogodbe.  
7. Za Združeno kraljestvo se ne uporabljajo členi 3, 4, 6, 7, 9.2, 10.1, 10.3, 11.2, 12.1, 14, 16, 18, 
19, 20, 22, 23, 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34 in 49 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih 
bank in Evropske centralne banke („Statut“).  
V teh členih sklicevanje na Unijo ali države članice ne vklju čuje Združenega kraljestva, sklicevanje na 
nacionalne centralne banke ali delni čarje pa ne vklju čuje Bank of England.  
Sklicevanje na „vpisani kapital ECB“ v členih 10.3 in 30.2 Statuta ne vklju čuje vpisanega kapitala 
Bank of England.  
8. Člen 141(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členi 43 do 47 Statuta veljajo ne glede na to, 
ali obstaja država članica z odstopanjem, ob upoštevanju naslednjih sprememb:  
(a) Sklicevanje na naloge ECB in EMI v členu 43 vklju čuje tiste naloge, ki jih je še treba opraviti po 
uvedbi eura, če bi se Združeno kraljestvo odlo čilo, da ne sprejme eura.  
(b) Poleg nalog iz člena 46 ECB tudi svetuje in sodeluje pri pripravi katere koli odlo čitve glede 
Združenega kraljestva, ki jo Svet sprejme v skladu z odstavkoma 9(a) in (c).  
(c) Bank of England vpla ča svoj delež vpisanega kapitala v ECB kot prispevek za stroške poslovanja 
ECB na enaki podlagi kakor nacionalne centralne banke držav članic z odstopanjem.  
9. Združeno kraljestvo lahko kadar koli uradno sporo či svojo namero, da sprejme euro. V takem 
primeru velja naslednje:  
(a) Združeno kraljestvo ima pravico sprejeti euro le, če izpolnjuje potrebne pogoje. Svet na zahtevo 
Združenega kraljestva ter pod pogoji in v skladu s postopkom iz člena 140 (1) in (2) Pogodbe o 
delovanju Evropske unije odlo či, ali so potrebni pogoji izpolnjeni.  
(b) Bank of England vpla ča svoj vpisani kapital, prenese na ECB devizne rezerve in prispeva v njene 
rezerve na enaki podlagi kakor nacionalna centralna banka države članice, katere odstopanje je 
bilo odpravljeno.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/285
(c) Pod pogoji in v skladu s postopkom iz člena 140(3) navedene pogodbe Svet sprejme vse druge 
odlo čitve, ki so potrebne, da se Združenemu kraljestvu omogo či sprejetje eura.  
Če Združeno kraljestvo sprejme euro skladno z dolo čbami tega protokola, odstavki 3 do 8 prenehajo 
veljati.  
10. Ne glede na člen 123 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člen 21.1 statuta lahko vlada 
Združenega kraljestva ohrani svoj na čin zbiranja prora čunskih sredstev Ways and Means pri Bank of 
England, če in dokler Združeno kraljestvo ne uvede eura.SL C 83/286 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 16)  
O NEKATERIH DOLO ČBAH, KI SE NANAŠAJO NA 
DANSKO  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU , da danska ustava vsebuje dolo čbe, po katerih bi na Danskem lahko razpisali 
referendum preden se ta država odpove svojemu odstopanju,  
OB DEJSTVU , da je vlada Danske 3. novembra 1993 uradno obvestila Svet, da ne namerava sodelovati 
v tretji fazi ekonomske in monetarne unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
1. Ob upoštevanju uradnega obvestila, ki ga je vlada Danske dala Svetu 3. novembra 1993, za 
Dansko velja odstopanje. Izjema uč inkuje tako, da se za Dansko uporabljajo vsi členi in dolo čbe te 
pogodbe in statuta ESCB in ECB, v katerih je navedeno odstopanje.  
2. Kar zadeva odpravo izjeme, se postopek iz člena 140 Pogodbe o delovanju Evropske unije sproži 
samo na zahtevo Danske.  
3. Z odpravo izjeme se dolo čbe tega protokola prenehajo uporabljati.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/287
PROTOKOL (št. 17)  
O DANSKI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  urediti nekatere posebne probleme, ki se nanašajo na Dansko,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Dolo čbe člena 14 Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne 
banke ne vplivajo na pravico nacionalne banke Danske, da opravlja svoje sedanje naloge v zvezi s 
tistimi deli Kraljevine Danske, ki niso del Unije.SL C 83/288 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 18)  
O FRANCIJI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  upoštevati posebnost, ki se nanaša na Francijo,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Francija ohrani posebno pravico do denarne emisije na Novi Kaledoniji, v Francoski Polineziji ter na 
otokih Wallis in Futuna pod pogoji, ki jih dolo ča njeno nacionalno pravo, in je edina pooblaš čena za 
dolo čanje te čaja franka CFP.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/289
PROTOKOL (št. 19)  
O SCHENGENSKEM PRAVNEM REDU, VKLJU ČENEM V OKVIR 
EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UGOTOVITVI , da so bile dolo čbe schengenskega pravnega reda, ki ga sestavljajo sporazumi o 
postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, ki so jih podpisale nekatere države č lanice Evropske 
unije dne 14. junija 1985 in 19. junija 1990 v Schengnu, pa tudi z njimi povezani sporazumi in 
predpisi, sprejeti na njihovi podlagi, z Amsterdamsko pogodbo z dne 2. oktobra 1997 vklju čene v 
okvir Evropske unije,  
V ŽELJI  ohraniti schengenski pravni red, kot se je nadgrajeval od za četka veljavnosti Amsterdamske 
pogodbe, in ta pravni red nadgrajevati, da bi prispeval k uresni čevanju cilja nuditi državljanom Unije 
obmo čje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja,  
OB UPOŠTEVANJU  posebnega stališ ča Danske,  
OB UPOŠTEVANJU  dejstva, da Irska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ne sode ­
lujeta pri vseh dolo čbah schengenskega pravnega reda, pri čemer pa bi se jima kljub temu moralo 
omogo čiti, da sprejmeta v celoti ali le delno druge dolo čbe tega pravnega reda,  
OB SPOZNANJU , da je zato treba uporabiti dolo čbe Pogodb, ki se nanašajo na tesnejše sodelovanje med 
nekaterimi državami članicami,  
OB UPOŠTEVANJU  potrebe po ohranjanju posebnega odnosa z Republiko Islandijo in Kraljevino 
Norveško, ki ju skupaj z nordijskimi državami, članicami Evropske unije, zavezujejo dolo čbe 
Nordijske unije potnih listin,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nem čija, 
Republika Estonija, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, 
Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika 
Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portu ­
galska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska in Kraljevina Švedska so pooblaš čene za izvajanje tesnejšega medsebojnega sodelovanja na podro čjih dolo čb, ki jih 
dolo či Svet in sestavljajo „schengenski pravni red“. To sodelovanje poteka v institucionalnem in 
pravnem okviru Evropske unije ter ob upoštevanju ustreznih dolo čb Pogodb.SL C 83/290 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 2 
Schengenski pravni red se uporablja v državah č lanicah iz člena 1 brez poseganja v člen 3 Akta o 
pristopu z dne 16. aprila 2003 ter člen 4 Akta o pristopu z dne 25. aprila 2005. Svet nadomesti 
izvršni odbor, ustanovljen s Schengenskimi sporazumi.  
Člen 3 
Sodelovanje Danske pri sprejemanju ukrepov, ki pomenijo nadgradnjo schengenskega pravnega reda, 
ter izvajanje in uporabo teh ukrepov na Danskem, urejajo ustrezne dolo čbe Protokola o stališ ču 
Danske.  
Člen 4 
Irska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska lahko kadar koli zaprosita, da se 
nekatere ali vse dolo čbe schengenskega pravnega reda uporabljajo tudi zanju.  
Svet odlo ča o takšni prošnji s soglasjem svojih članov iz člena 1 in predstavnika vlade zadevne 
države.  
Člen 5 
1. Predloge in pobude na podlagi schengenskega pravnega reda urejajo ustrezne dolo čbe Pogodb.  
Če Irska ali Združeno kraljestvo v razumnem roku uradno pisno ne obvesti Sveta, da se želi 
priklju čiti podro čju sodelovanja, se šteje, da je bila odobritev iz člena 329 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije dana državam članicam iz člena 1 ter Irski ali Združenemu kraljestvu, kadar se ena od 
obeh držav želi priklju čiti zadevnim podro čjem sodelovanja.  
2. Če se šteje, da sta Irska ali Združeno kraljestvo poslala uradno obvestilo v skladu z odlo čitvijo 
iz člena 4, pa lahko ne glede na to uradno pisno obvestita Svet v roku treh mesecev, da ne želita 
sodelovati pri takšnem predlogu ali pobudi. V takšnem primeru Irska ali Združeno kraljestvo ne 
sodelujeta pri njunem sprejemanju. Od tega uradnega obvestila je postopek za sprejetje ukrepa na 
podlagi schengenskega pravnega reda prekinjen do zaklju čka postopka iz odstavka 3 oziroma 4 ali 
do umika uradnega obvestila kadar koli med postopkom.  
3. Za državo članico, ki je poslala uradno obvestilo iz odstavka 2, se odlo čitev, ki jo je Svet sprejel 
v skladu s členom 4, preneha uporabljati z za četkom veljavnosti predlaganega ukrepa, kolikor Svet to 
šteje za potrebno ter pod pogoji, ki jih Svet dolo či v sklepu, sprejetem s kvalificirano več ino na 
predlog Komisije. Tak sklep se sprejme v skladu z naslednjimi merili: Svet si prizadeva, daSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/291
v kar najve čji možni meri ohrani sodelovanje zadevne države članice, ne da bi bilo pri tem resno 
ogroženo delovanje razli čnih delov schengenskega pravnega reda v praksi in ob spoštovanju njihove 
povezanosti. Komisija predloži svoj predlog čimprej po uradnem obvestilu iz odstavka 2. Svet ukrepa 
v roku štirih mesecev od predložitve predloga Komisije, tudi po sklicu dveh zaporednih sej, če je to 
potrebno. 
4. Če po izteku obdobja štirih mesecev Svet ne sprejme sklepa, lahko država članica nemudoma 
zahteva, da se zadeva predloži Evropskemu svetu. V takšnem primeru Evropski svet na predlog 
Komisije na svojem naslednjem zasedanju s kvalificirano ve čino sprejme sklep v skladu z merili iz 
odstavka 3.  
5. Če do konca postopka iz odstavka 3 ali 4 Svet oziroma Evropski svet ne sprejme sklepa, 
začasna prekinitev postopka za sprejetje ukrepa na podlagi schengenskega pravnega reda, preneha. Če 
je ta ukrep sprejet naknadno, se za zadevno državo članico odlo čitev, ki jo je Svet sprejel v skladu s 
členom 4, preneha uporabljati z za četkom veljavnosti tega ukrepa, in sicer v obsegu in pod pogoji, ki 
jih dolo či Komisija, razen če država članica ne umakne svojega uradnega obvestila iz odstavka 2 pred 
sprejetjem ukrepa. Komisija odlo či do dne tega sprejetja. Pri sprejemanju odlo čitve Komisija upošteva 
merila iz odstavka 3.  
Člen 6 
Republika Islandija in Kraljevina Norveška se pridružita izvajanju schengenskega pravnega reda in 
njegovega nadaljnjega razvoja. V ta namen se dolo čijo ustrezni postopki v sporazumu, ki ga sklene 
Svet s temi državami s soglasno odlo čitvijo svojih članov iz člena 1. Sporazum vklju čuje tudi dolo čbe 
o prispevku Islandije in Norveške ob morebitnih finan čnih posledicah izvajanja tega protokola. 
Svet sklene s soglasno odlo čitvijo lo čen sporazum z Islandijo in Norveško zaradi dolo čitve pravic in 
obveznosti med Irsko in Združenim kraljestvom Velik a Britanija in Severna Irska na eni ter Islandijo 
in Norveško na drugi strani na tistih podro čjih schengenskega pravnega reda, ki veljajo za te države.  
Člen 7  
Za namene pogajanj glede sprejema novih držav članic v Evropsko unijo se schengenski pravni red in 
nadaljnji ukrepi, ki jih sprejmejo institucije v okviru podro čja njegove uporabe, štejejo za pravni red, 
ki ga morajo vse države kandidatke za sprejem prevzeti v celoti.SL C 83/292 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 20)  
O UPORABI NEKATERIH VIDIKOV ČLENA 26 
POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE ZA 
ZDRUŽENO KRALJESTVO IN IRSKO  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  urediti nekatera vprašanja glede Združenega kraljestva in Irske,  
OB UPOŠTEVANJU  dolgoletnega obstoja posebne potovalne ureditve med Združenim kraljestvom in 
Irsko,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Združeno kraljestvo lahko ne glede na člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije, druge 
dolo čbe navedene pogodbe ali Pogodbe o Evropski uniji, katere koli ukrepe, sprejete na podlagi teh 
pogodb, ali mednarodne pogodbe, ki so jih sklenile Unija ali Unija in njene države članice z eno ali 
ve č tretjimi državami, izvaja na svojih mejah z drugimi državami članicami takšno kontrolo oseb, ki 
želijo vstopiti v Združeno kraljestvo, kakršna se mu zdi potrebna zaradi:  
(a) preverjanja pravice do vstopa v Združeno kraljestvo državljanov držav članic, ter njihovih vzdr ­ 
ževancev, ki uresni čujejo svoje pravice po pravu Unije, pa tudi državljanov drugih držav, ki jim te 
pravice pripadajo na podlagi sporazuma, ki zavezuje Združeno kraljestvo, in  
(b) odlo čitve o tem, ali naj se drugim osebam izda dovoljenje za vstop v Združeno kraljestvo.  
Člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali katera koli druga dolo čba navedene pogodbe 
ali Pogodbe o Evropski uniji ali kateri koli ukrep, sprejeti na njuni podlagi, v ni čemer ne posegajo v 
pravico Združenega kraljestva sprejeti ali izvajati takšne kontrole. Sklicevanje na Združeno kraljestvo 
v tem členu vklju čuje ozemlja, za katerih zunanje odnose je odgovorno Združeno kraljestvo.  
Člen 2  
Združeno kraljestvo in Irska lahko med seboj še naprej sklepata dogovore o gibanju oseb med 
njunima ozemljema („skupno potovalno obmo čje“), pri čemer v celoti spoštujeta pravice oseb iz 
to čke (a) prvega odstavka člena 1 tega protokola. Temu ustrezno se med veljavnostjo takšnihSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/293
dogovorov za Irsko uporabljajo dolo čbe člena 1 tega protokola pod enakimi pogoji kakor za 
Združeno kraljestvo. Člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije, katera koli druga dolo čba 
navedene pogodbe ali Pogodbe o Evropski uniji ali kateri koli ukrep, sprejet na njuni podlagi, v 
ni čemer ne vplivajo na takšne dogovore.  
Člen 3 
Druge države članice lahko na svojih mejah ali na kateri koli to čki vstopa na njihovo ozemlje izvajajo 
takšno kontrolo oseb, ki želijo vstopiti na njihovo ozemlje iz Združenega kraljestva ali s katerega koli ozemlja, za katerega zunanje odnose je za enake namene, navedene v členu 1 tega protokola, 
odgovorno Združeno kraljestvo, ali iz Irske, dokler se dolo čbe člena 1 tega protokola uporabljajo 
za Irsko.
 
Člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali katera koli druga dolo čba navedene pogodbe 
ali Pogodbe o Evropski uniji ali kateri koli ukrep, sprejet na njuni podlagi, v ni čemer ne posegajo v 
pravico drugih držav članic sprejeti ali izvajati takšne kontrole.SL C 83/294 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 21)  
O STALIŠČ U ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IN IRSKE GLEDE OBMO ČJA 
SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO , da bi uredile nekatera vprašanja glede Združenega kraljestva in Irske,  
OB UPOŠTEVANJU  Protokola o uporabi nekaterih vidikov člena 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
za Združeno kraljestvo in Irsko,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Ob upoštevanju člena 3 Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejemanju ukrepov Sveta, 
predlaganih v skladu z naslovom V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije. Soglasje članov 
Sveta, razen predstavnikov vlad Združenega kraljestva in Irske, je potrebno za tiste sklepe Sveta, ki 
morajo biti sprejeti soglasno.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina dolo či v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
Člen 2 
Na podlagi člena 1 in ob upoštevanju členov 3, 4 in 6 za Združeno kraljestvo ali Irsko niso 
zavezujo če niti se v njiju ne uporabljajo dolo čbe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju 
Evropske unije, ukrepi, sprejeti v skladu s tem naslovom, pa tudi nobena dolo čba katerega koli 
mednarodnega sporazuma, ki ga je Unija sklenila na podlagi tega naslova, niti odlo čbe Sodiš ča 
Evropske unije glede razlage takih dolo čb ali ukrepov; te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe v ni čemer ne 
vplivajo na pristojnosti, pravice in obveznosti teh držav; prav tako te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe, 
kolikor se uporabljajo za Združeno kraljestvo ali Irsko, v ni čemer ne vplivajo na pravni red Skupnosti 
ali pravni red Unije niti niso sestavni del prava Unije.  
Člen 3  
1. Združeno kraljestvo ali Irska lahko predsednika Sveta v treh mesecih po predložitvi predloga ali 
pobude Svetu v skladu z naslovom V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije uradno pisno 
obvesti, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi predlaganega ukrepa, kar se ji nato dovoli.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/295
Soglasje članov Sveta, razen tistih č lanov, ki takega uradnega obvestila niso predložili, je potrebno za 
tiste sklepe Sveta, ki morajo biti sprejeti soglasno. Ukrep, sprejet na podlagi tega odstavka, je 
zavezujo č za vse države članice, ki so sodelovale pri njegovem sprejetju.  
Z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 70 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se dolo čijo pogoji za 
udeležbo Združenega kraljestva in Irske pri ocenjevanju v zvezi s podro čji, ki jih ureja naslov V 
tretjega dela navedene pogodbe.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina dolo či v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
2. Če ukrepa iz odstavka 1 ni mogo če sprejeti skupaj z Združenim kraljestvom ali Irsko v 
razumnem roku, lahko Svet tak ukrep sprejme v skladu s členom 1 brez udeležbe Združenega 
kraljestva ali Irske. V tem primeru se uporabi člen 2.  
Člen 4 
Združeno kraljestvo ali Irska lahko kadar koli po sprejetju ukrepa Sveta na podlagi naslova V tretjega 
dela Pogodbe o delovanju Evropske unije uradno obvesti Svet in Komisijo o svoji nameri, da želi sprejeti ta ukrep. V tem primeru se smiselno uporabi postopek iz člena 331(1) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
Člen 4a 
1. Dolo čbe tega protokola se uporabljajo za Združeno kraljestvo in Irsko tudi v primeru ukrepov, 
ki se predlagajo ali sprejmejo v skladu z naslov om V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske 
unije in spreminjajo obstoje č ukrep, ki ju zavezuje.  
2. Vendar pa lahko Svet v primerih, ko na predlog Komisije ugotovi, da zaradi nesodelovanja 
Združenega kraljestva ali Irske pri spremenjeni razli čici obstoje čega ukrepa uporaba tega ukrepa za 
druge države članice ali Unijo ni ve č mogo ča, pozove zadevno državo, naj pošlje uradno obvestilo v 
skladu s členom 3 oziroma 4. Za namene člena 3 za čne te či dodaten rok dveh mesecev od datuma 
takšne ugotovitve Sveta.
 
Če Združeno kraljestvo ali Irska po izteku zadevnega roka dveh mesecev od ugotovitve Sveta ne 
pošljeta uradnega obvestila v skladu s členom 3 oziroma členom 4, obstoje či ukrep zanju ni ve č 
zavezujo č oziroma se zanju ne uporablja, razen če zadevna država članica ni poslala uradnega 
obvestila v skladu s členom 4 pred za četkom veljavnosti ukrepa o spremembi. Ta dolo čba za čne 
učinkovati z za četkom veljavnosti ukrepa o spremembi oziroma z iztekom roka dveh mesecev, kar 
nastopi pozneje.SL C 83/296 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Za namene tega odstavka, Svet, po poglobljeni razpravi o zadevi odlo ča s kvalificirano ve čino svojih 
članov, ki predstavljajo države članice, ki sodelujejo ali so sodelovale pri sprejetju ukrepa o spre ­
membi. Kvalificirana ve čina v Svetu je opredeljena v členu 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske 
unije.  
3. Svet lahko s kvalificirano ve čino na predlog Komisije dolo či, da Združeno kraljestvo ali Irska 
nosita morebitne neposredne finan čne posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale zaradi prenehanja 
njunega sodelovanja pri obstoje čem ukrepu.  
4. Ta člen ne posega v člen 4.  
Člen 5 
Država članica, ki je ne zavezuje ukrep, sprejet na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o 
delovanju Evropske unije, ne nosi nobenih finan čnih posledic tega ukrepa razen stroškov, ki nasta ­
nejo za poslovanje institucij, razen če vsi člani Sveta po posvetovanju z Evropskim parlamentom 
soglasno ne odlo čijo druga če. 
Člen 6 
V primerih iz tega protokola, kjer Združeno kraljestvo ali Irsko zavezuje ukrep, ki ga je Svet sprejel 
na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, se v zvezi s tem ukrepom za 
to državo uporabljajo ustrezne dolo čbe Pogodb.  
Člen 6a 
Pravila dolo čena na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z obdelavo osebnih 
podatkov v državah članicah pri opravljanju dejavnosti s podro čja uporabe poglavij 4 ali 5 naslova V 
tretjega dela navedene pogodbe, ne zavezujejo Združenega kraljestva ali Irske, če ju ne zavezujejo 
pravila Unije, ki urejajo oblike pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ali policijskega sode ­
lovanja, v okviru katerih je treba upoštevati dolo čbe, sprejete na podlagi člena 16.  
Člen 7  
Členi 3, 4 in 4a ne posegajo v Protokol o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske 
unije.  
Člen 8  
Irska lahko uradno pisno obvesti Svet o svoji želji, da zanjo ta protokol ne bi ve č veljal. V tem 
primeru se za Irsko uporabljajo obi čajne pogodbene dolo čbe.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/297
Člen 9  
V primeru Irske se ta protokol ne uporablja za člen 75 Pogodbe o delovanju Evropske unije.SL C 83/298 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 22)  
O STALIŠČ U DANSKE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB SKLICEVANJU  na sklep voditeljev držav ali vlad, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta v 
Edinburghu dne 12. decembra 1992, o nekaterih problemih, ki jih je Danska izpostavila glede 
Pogodbe o Evropski uniji,  
OB UPOŠTEVANJU  stališ ča Danske glede državljanstva, ekonomske in monetarne unije, obrambne 
politike ter pravosodja in notranjih zadev, zapisanega v sklepu iz Edinburgha,  
OB ZAVEDANJU  dejstva, da bo nadaljevanje pravnega režima, ki izhaja iz sklepa iz Edinburgha, v 
okviru Pogodb ob čutno omejilo sodelovanje Danske na pomembnih podro čjih sodelovanja Unije in 
da je v interesu Unije, da zagotovi celovitost pravnega reda na obmo čju svobode, varnosti in pravice,  
V ŽELJI , da bi zato oblikovali pravni okvir, ki bo Danski omogo čal sodelovanje pri sprejemanju 
ukrepov, predlaganih na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, in 
ob pozdravljanju namere Danske, da kadar je mogo če izkoristi to možnost v skladu s svojimi 
ustavnimi dolo čbami,  
OB UPOŠTEVANJU , da Danska ne bo prepre čevala drugim državam članicam nadaljnjega razvoja 
njihovega sodelovanja glede ukrepov, ki niso zavezujo či za Dansko,  
OB UPOŠTEVANJU  člena 3 Protokola o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske 
unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
DEL I  
Člen 1 
Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi naslova V tretjega dela 
Pogodbe o delovanju Evropske unije. Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je 
potrebno za tiste sklepe Sveta, ki morajo biti sprejeti soglasno.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina dolo či v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/299
Člen 2 
Za Dansko niso zavezujo če niti se zanjo ne uporabljajo dolo čbe naslova V tretjega dela Pogodbe o 
delovanju Evropske unije, ukrepi, sprejeti na podlagi navedenega naslova, dolo čbe mednarodnih 
sporazumov, ki jih je Unija sklenila na podlagi navedenega naslova, niti odlo čbe Sodiš ča Evropske 
unije glede razlage takšnih dolo čb ali ukrepov oziroma ukrepov, ki so bili spremenjeni ali se lahko 
spremenijo na podlagi navedenega naslova. Takšne dolo čbe, ukrepi ali sklepi v ni čemer ne vplivajo na 
pristojnosti, pravice in obveznosti Danske. Prav tako te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe, kolikor se 
uporabljajo za Dansko, v ni čemer ne vplivajo na pravni red Skupnosti in Unije niti niso sestavni 
del prava Unije. Zlasti akti Unije na podro čju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v 
kazenskih zadevah, sprejeti pred za četkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, in ki so spremenjeni, so 
za Dansko zavezujo či v nespremenjeni obliki in se zanjo uporabljajo prav takšni.  
Člen 2a 
Člen 2 tega protokola se uporablja tudi glede pravil, ki so dolo čena na podlagi člena 16 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v državah članicah pri opravljanju 
dejavnosti s podro čja uporabe poglavij 4 ali 5 naslova V tretjega dela navedene pogodbe.  
Člen 3 
Danska ne nosi nobenih finan čnih posledic ukrepov iz člena 1, razen stroškov, ki nastanejo za 
poslovanje institucij.  
Člen 4 
1. Danska se v 6 mesecih po tem, ko je Svet sprejel ukrep glede predloga ali pobude za 
nadgraditev schengenskega pravnega reda in ki izhaja iz tega dela Protokola, odlo či, ali bo ta 
ukrep prenesla v svoje notranje pravo. Če se odlo či, da bo to storila, bo na podlagi tega ukrepa 
nastala obveznost po mednarodnem pravu med Dansko in drugimi državami članicami, ki jih ukrep 
zavezuje.  
2. Če se Danska odloč i, da ne bo prenesla ukrepa Sveta, kakor je navedeno v odstavku 1, države 
članice, ki jih ta ukrep zavezuje, in Danska, preu čijo, katere ukrepe je treba sprejeti.  
DEL II  
Člen 5  
V zvezi z ukrepi, ki jih Svet sprejme na podlagi člena 26(1), člena 42 in 43 do 46 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki 
zadevajo obrambo. Zato Danska ne sodeluje pri njihovem sprejetju. Danska ne bo nasprotovalaSL C 83/300 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
drugim državam članicam, da še naprej razvijajo njihovo sodelovanje na tem področ ju. Danska ni 
dolžna prispevati k financiranju odhodkov, ki nastanejo pri poslovanju zaradi takšnih ukrepov in tudi 
ni zavezana Uniji dajati na razpolago svoje vojaške zmogljivosti.  
Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je potrebno za tiste akte Sveta, za katere je 
potrebno soglasje.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina dolo či v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
DEL III  
Člen 6 
Členi 1, 2 in 3 se ne uporabljajo za ukrepe, ki dolo čajo tretje države, katerih državljani morajo imeti 
ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum, ali za ukrepe glede enotne oblike vizumov.  
DEL IV  
Člen 7 
Danska lahko v skladu s svojimi ustavnimi pravili kadar koli obvesti druge države članice, da ne želi 
ve č v celoti ali delno uporabljati tega protokola. V tem primeru bo Danska v celoti uporabljala vse 
ustrezne veljavne ukrepe, ki so bili sprejeti v okviru Evropske unije.  
Člen 8 
1. Danska lahko kadar koli in brez poseganja v člen 7 v skladu s svojimi ustavnimi dolo čbami 
uradno obvesti druge države članice, da se s prvim dnem v mesecu po uradnem obvestilu beseda 
„priloga“ nadomesti z besedo „DEL I“ in členi priloge postanejo členi dela I tega protokola. V tem 
primeru se členi 5 do 8 tega protokola ustrezno preštevil čijo. 
2. Šest mesecev od za četka u činkovanja uradnega obvestila iz odstavka 1 celoten schengenski 
pravni red in ukrepi, sprejeti kot nadgrajevanje tega pravnega reda, ki so bili do takrat zavezujo či za 
Dansko kot mednarodnopravna obveznost, postanejo del prava Unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/301
PRILOGA  
Člen 1 
V skladu s členom 3 Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi naslova V tretjega dela 
Pogodbe o delovanju Evropske unije. Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je potrebno za tiste akte 
Sveta, za katere je potrebno soglasje.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina opredeli v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Člen 2 
Na podlagi člena 1 in ob upoštevanju členov 3, 4 in 8 za Dansko niso zavezujo če niti se zanjo ne uporabljajo dolo čbe 
naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, ukrepi, sprejeti na podlagi na podlagi navedenega naslova, 
določ be mednarodnih sporazumov, ki jih je Unija sklenila na podlagi navedenega poglavja, niti odlo čbe Sodiš ča Evropske 
unije glede razlage takšnih dolo čb ali ukrepov. Te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe v ni čemer ne vplivajo na pristojnosti, 
pravice in obveznosti Danske. Prav tako te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe, kolikor se uporabljajo za Dansko, v ni čemer ne 
vplivajo na pravni red Skupnosti in Unije niti niso sestavni del prava Unije.  
Člen 3 
1. Danska lahko v treh mesecih po predstavitvi predloga ali pobude Svetu na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe 
o delovanju Evropske unije pisno uradno obvesti predsednika Sveta, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi predlaga ­
nega ukrepa, kar se ji nato tudi dovoli.  
2. Če ob sodelovanju Danske ukrepa iz odstavka 1 ni mogo če sprejeti v razumnem roku, lahko Svet sprejme ukrep iz 
odstavka 1 v skladu s členom 1 brez sodelovanja Danske. V tem primeru se uporabi člen 2. 
Člen 4 
Danska lahko kadar koli po sprejetju ukrepa na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije 
uradno obvesti Svet in Komisijo o svoji nameri, da želi sprejeti ta ukrep. V tem primeru se smiselno uporabi postopek iz 
člena 331(1) navedene pogodbe.  
Člen 5 
1. Dolo čbe tega protokola se uporabljajo za Dansko pri ukrepih, ki se predlagajo ali sprejmejo v skladu s tretjim delom 
naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije in ki spreminjajo obstoje č ukrep, ki jo zavezuje.  
2. Vendar pa lahko Svet v primerih, ko na predlog Komisije ugotovi, da zaradi nesodelovanja Danske pri spremenjeni 
razli čici obstoje čega ukrepa uporaba tega ukrepa za druge države članice ali Unijo ni ve č mogo ča, pozove Dansko, naj 
pošlje uradno obvestilo v skladu s členom 3 oziroma 4. Za namene člena 3 za čne te či dodaten rok dveh mesecev od 
datuma takšne ugotovitve Sveta.SL C 83/302 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Če po izteku zadevnega roka dveh mesecev od ugotovitve Sveta Danska ne pošlje uradnega obvestila v skladu s členom 3 
oziroma členom 4, obstoje či ukrep zanjo ni ve č zavezujo č oziroma se zanjo ne uporablja, razen če ni poslala uradnega 
obvestila v skladu s členom 4 pred za četkom veljavnosti ukrepa o spremembi. Ta določ ba za čne u činkovati z za četkom 
veljavnosti ukrepa o spremembi oziroma z iztekom roka dveh mesecev, kar je pozneje.  
Za namene tega odstavka Svet po poglobljeni razpravi o zadevi odlo ča s kvalificirano ve čino svojih članov, ki predsta ­
vljajo države članice, ki sodelujejo ali so sodelovale pri sprejetju ukrepa o spremembi. Kvalificirana ve čina v Svetu se 
opredeli v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
3. Svet lahko s kvalificirano ve čino na predlog Komisije dolo či, da Danska nosi morebitne neposredne finan čne 
posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale zaradi prenehanja njenega sodelovanja pri obstoje čem ukrepu.  
4. Ta člen ne posega v člen 4.  
Člen 6 
1. Uradno obvestilo iz člena 4 se predloži najpozneje šest mesecev po kon čnem sprejetju ukrepa o nadgradnji 
schengenskega pravnega reda.  
Če Danska uradnega obvestila glede ukrepa, ki nadgrajuje schengenski pravni red, ne predloži v skladu s členoma 3 in 4, 
države članice, za katere je tak ukrep zavezujo č, in Danska preu čijo ukrepe, ki jih je treba sprejeti.  
2. Uradno obvestilo na podlagi člena 3, ki se nanaša na ukrepe o nadgradnji schengenskega pravnega reda, se šteje za 
nepreklicno uradno obvestilo na podlagi člena 3 te priloge glede na vse druge predloge ali pobude, namenjene za 
nadgradnjo tega ukrepa, kolikor tak predlog ali pobuda nadgrajuje schengenski pravni red.  
Člen 7 
Pravila, ki so dolo čena na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v 
državah članicah pri opravljanju dejavnosti s podro čja uporabe poglavij 4 ali 5 naslova V tretjega dela navedene pogodbe, 
Danske ne zavezujejo, če je ne zavezujejo pravila Unije o tistih oblikah pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ali 
policijskega sodelovanja, v okviru katerih je treba upoštevati predpise, sprejete na podlagi č lena 16.  
Člen 8 
Če je v primerih iz tega dela ukrep, ki ga Svet sprejme na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske 
unije, za Dansko zavezujo č, se v zvezi z zadevnim ukrepom zanjo uporabljajo ustrezne dolo čbe navedene pogodbe.  
Člen 9 
Če ukrep, sprejet na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, za Dansko ni zavezujo č, ne nosi 
nobenih finan čnih posledic tega ukrepa, razen stroškov, ki nastanejo pri poslovanju institucij, razen če Svet po posve ­
tovanju z Evropskim parlamentom soglasno ne odlo či druga če.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/303
PROTOKOL (št. 23)  
O ZUNANJIH ODNOSIH DRŽAV ČLANIC GLEDE PREHODA ZUNA ­
NJIH MEJA  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  potrebe držav članic, da zagotovijo u činkovito kontrolo na svojih zunanjih mejah, 
ki se, kadar je to primerno, izvaja v sodelovanju s tretjimi državami,  
DOGOVORILE  o naslednji dolo čbi, ki je priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Dolo čbe o ukrepih glede prehoda zunanjih meja, ki so vklju čene v člen 77(2)(b) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije, ne posegajo v pristojnost držav članic glede pogajanja ali sklepanja sporazumov s 
tretjimi državami, če so v skladu s pravom Unije in drugimi ustreznimi mednarodnimi sporazumi.SL C 83/304 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 24)  
O AZILU ZA DRŽAVLJANE DRŽAV ČLANIC 
EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
KER Unija v skladu s členom 6(1) Pogodbe o Evropski uniji priznava pravice, svoboš čine in na čela iz 
Listine o temeljnih pravicah;  
KER so v skladu s členom 6(3) Pogodbe o Evropski uniji temeljne pravice, kakršne zagotavlja 
Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin, kot splošna na čela sestavni 
del prava Unije;  
KER je Sodiš če Evropske unije pristojno za zagotovitev tega, da Unija pri razlagi in uporabi člena 6(1) 
in (3) Pogodbe o Evropski uniji spoštuje pravo;  
KER mora v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji vsaka evropska država ob vložitvi prošnje 
za članstvo v Uniji spoštovati vrednote, navedena v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji;  
OB UPOŠTEVANJU  tega, da člen 7 Pogodbe o Evropski uniji vzpostavlja mehanizem za mirovanje 
nekaterih pravic, če država članica huje in vztrajno krši te vrednote;  
OB SKLICEVANJU  na poseben status in varstvo, ki ju uživa vsak državljan države članice kot državljan 
Unije in ki ju zagotavljajo države članice v skladu z dolo čbami drugega dela Pogodbe o delovanju 
Evropske unije;  
OB UPOŠTEVANJU , da Pogodbi vzpostavljata obmo čje brez notranjih meja in vsakemu državljanu Unije 
zagotavljata pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic;  
V ŽELJI  prepre čiti, da bi se institut azila uporabljal za druga čne namene, kakor je bilo predvideno;  
KER ta protokol upošteva namen in cilje Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu 
beguncev;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/305
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Edini člen 
Zaradi ravni varstva temeljnih pravic in svoboš čin v državah članicah Evropske unije se države 
članice za vse pravne in prakti čne namene glede azilnih zadev med seboj obravnavajo kot varne 
izvorne države. Zato se lahko vsaka prošnja za azil, ki jo vloži državljan ene od držav članic, v drugi 
državi članici upošteva ali sprejme v postopek le v naslednjih primerih:  
(a) če država članica, katere državljan je prosilec, po za četku veljavnosti Amsterdamske pogodbe 
uporabi določ be člena 15 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin ter 
sprejme ukrepe, na podlagi katerih obveznosti iz te konvencije na njenem ozemlju ne veljajo;  
(b) če je bil sprožen postopek iz člena 7(1) Pogodbe o Evropski uniji in dokler Svet ali, kjer je to 
primerno, Evropski svet, ne odlo či glede države članice, katere državljan je prosilec;  
(c) če je Svet sprejel sklep v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji glede države članice, 
katere državljan je prosilec, ali če je Evropski svet sprejel sklep v skladu s členom 7(2) navedene 
pogodbe glede države članice, katere državljan je prosilec;  
(d) če država članica sprejme enostranski sklep glede prošnje državljana druge države članice; v 
takšnem primeru se nemudoma obvesti Svet; pri obravnavanju prošnje se izhaja iz domneve, 
da je o čitno neutemeljena, ne da bi pri tem kakor koli in ne glede na primer vplivali na 
pristojnost odlo čanja države članice.SL C 83/306 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 25)  
O IZVAJANJU DELJENIH PRISTOJNOSTI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Edini člen 
Kadar Unija ukrepa na posameznem podro čju, potem glede na člen 2(2) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije o deljenih pristojnostih, zajema obseg izvajanja pristojnosti le elemente, ki jih ureja 
zadevni akt Unije, in torej ne zajema celotnega podro čja.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/307
PROTOKOL (št. 26)  
O STORITVAH SPLOŠNEGA POMENA  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  da se poudari pomembnost storitev splošnega pomena,  
DOGOVORILE  o naslednjih razlagalnih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi 
o delovanju Evropske unije:  
Člen 1 
Skupne vrednote Unije glede storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 14 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije zajemajo zlasti:  
— bistveno vlogo in široko polje proste presoje nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri 
zagotavljanju, naro čanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, in sicer č im 
bolj v skladu s potrebami uporabnikov;  
— raznolikost storitev splošnega gospodarskega pomena ter razlike v potrebah in željah uporab ­
nikov, ki lahko izvirajo iz razli čnih geografskih, socialnih ali kulturnih okoliš čin; 
— visoko raven kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti, enako obravnavo ter spodbujanje 
splošnega dostopa in pravic uporabnikov.  
Člen 2 
Dolo čbe Pogodb nikakor ne vplivajo na pristojnost držav članic, da zagotavljajo, naro čajo in orga ­
nizirajo negospodarske storitve splošnega pomena.SL C 83/308 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 27)  
O NOTRANJEM TRGU IN KONKURENCI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  dejstva, da notranji trg iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji vklju čuje sistem, s 
katerim se prepre čuje izkrivljanje konkurence,  
DOGOVORILE , da 
v ta namen Unija po potrebi ukrepa v okviru dolo čb Pogodb, zlasti člena 352 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
Ta protokol je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/309
PROTOKOL (št. 28)  
O EKONOMSKI, SOCIALNI IN TERITORIALNI 
KOHEZIJI  
VISOKE POGODBENICE 
OB SKLICEVANJU  na to, da člen 3 Pogodbe o Evropski uniji med drugimi cilji vklju čuje cilj spodbujati 
ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in solidarnost med državami č lanicami ter da je v to čki 
(c) člena 4(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ekonomska, socialna in teritorialna kohezija 
našteta med področ ji deljene pristojnosti Unije,  
OB UPOŠTEVANJU,  da vse dolo čbe naslova XVIII tretjega dela o ekonomski, socialni in teritorialni 
koheziji dajejo pravno podlago za utrditev in nadaljnji razvoj dejavnosti Unije na podro čju 
ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, skupaj z ustanovitvijo novega sklada;  
OB SKLICEVANJU  na to, da člen 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije predvideva ustanovitev 
Kohezijskega sklada,  
OB UGOTAVLJANJU,  da Evropska investicijska banka posoja visoke in čedalje višje zneske v korist 
revnejših regij;  
GLEDE NA  željo po ve čji prožnosti ureditve za dodel jevanje sredstev iz strukturnih skladov;  
GLEDE NA  željo po določ anju razli čnih ravni udeležbe Unije pri programih in projektih v nekaterih 
državah;  
GLEDE NA  predlog, da se pri sistemu virov lastnih sredstev bolj upošteva sorazmerna uspešnost držav 
članic;  
PONOVNO POTRJUJEJO,  da je spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije bistvenega 
pomena za polni razvoj in trajen uspeh Unije;  
PONOVNO POTRJUJEJO  svoje prepri čanje, da bi morali strukturni skladi še naprej imeti pomembno 
vlogo pri doseganju ciljev Unije na podro čju kohezije;  
PONOVNO POTRJUJEJO  svoje prepri čanje, da bi morala Evropska investicijska banka še naprej namenjati 
ve čino svojih sredstev za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, in izjavljajo, da so 
pripravljene ponovno preu čiti potrebe Evropske investicijske banke po kapitalu takoj, ko bo to za ta 
namen potrebno;  
SE STRINJAJO,  da bo Kohezijski sklad, zagotovil finan čne prispevke Unije za projekte na podro čju 
okolja in vseevropskih omrežij v tistih državah č lanicah z BNP na prebivalca, manjšim od 90 % 
povpre čja Unije, ki imajo program za izpolnjevanje ekonomskih konvergen čnih meril iz člena 126 
Pogodbe o delovanju Evropske unije;SL C 83/310 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
IZRAŽAJO  svoj namen dopustiti ve čjo stopnjo prožnosti pri dodeljevanju sredstev iz strukturnih 
skladov za specifi čne potrebe, ki niso predvidene v sedanji ureditvi strukturnih skladov;  
IZRAŽAJO  svojo pripravljenost dolo čiti razli čne ravni udeležbe Unije pri programih in projektih 
strukturnih skladov, da bi se tako izognile prevelikemu naraš čanju prora čunskih odhodkov v manj 
uspešnih državah članicah;  
PRIZNAVAJO,  da je treba redno spremljati napredek pri doseganju ekonomske, socialne in teritorialne 
kohezije ter izražajo svojo pripravljenost preu čiti vse potrebne ukrepe v tej zvezi;  
IZRAŽAJO  svoj namen bolj upoštevati sposobnost posameznih držav članic, da prispevajo v sistem 
virov lastnih sredstev, in za manj uspešne države članice preu čiti, kako popraviti nazadujo če elemente 
v sedanjem sistemu virov lastnih sredstev;  
SE STRINJAJO,  da se ta protokol priloži Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske 
unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/311
PROTOKOL (št. 29)  
O SISTEMU JAVNE RADIOTELEVIZIJE V DRŽAVAH 
ČLANICAH  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  neposredne povezanosti sistema javne radiotelevizije v državah članicah z demo ­
krati čnimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe in potrebo po ohranitvi medijske 
pluralnosti,  
DOGOVORILE  o naslednjih razlagalnih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o 
delovanju Evropske unije:  
Dolo čbe Pogodb ne posegajo v pristojnost držav članic glede financiranja storitev javne radiotelevi ­
zije, če je takšno financiranje odobreno radiotelevizijskim zavodom za opravljanje javne službe, kakor 
jo naloži, opredeli in organizira vsaka država č lanica, in če ne vpliva na trgovinske pogoje in 
konkurenco v Uniji do te mere, da bi bilo to v nasprotju s skupnimi interesi, pri čemer je treba 
upoštevati zagotavljanje teh javnih storitev.SL C 83/312 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 30)  
O UPORABI LISTINE EVROPSKE UNIJE O TEMELJNIH PRAVICAH 
NA POLJSKEM IN V ZDRUŽENEM 
KRALJESTVU  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU , da Unija v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji priznava pravice, svoboš čine in na čela 
iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,  
OB UPOŠTEVANJU , da je treba Listino uporabljati dosledno v skladu z dolo čbami navedenega člena 6 in 
naslova VII Listine,  
OB UPOŠTEVANJU , da navedeni člen 6 zahteva, da sodiš ča Poljske in Združenega kraljestva Listino 
uporabljajo in razlagajo dosledno v skladu s pojasnili iz navedenega člena,  
OB UPOŠTEVANJU , da Listina vsebuje pravice in na čela,  
OB UPOŠTEVANJU , da Listina potrjuje tako dolo čbe civilnega in politi čnega zna čaja kot tudi ekonom ­
skega in socialnega zna čaja,  
OB UPOŠTEVANJU , da Listina ponovno potrjuje pravice, svoboš čine in na čela, priznane v Uniji, in jih še 
bolj poudarja, a ne ustvarja novih pravic ali na čel, 
OPOZARJAJO Č na obveznosti Poljske in Združenega kraljestva iz Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o 
delovanju Evropske unije in prava Unije na splošno,  
OB UPOŠTEVANJU  želje Poljske in Združenega kraljestva, da se podrobneje pojasnijo nekateri vidiki 
uporabe Listine,  
IN ZATO V ŽELJI , da se pojasni uporaba Listine v zvezi z zakoni in drugimi predpisi Poljske in 
Združenega kraljestva ter njena iztožljivost na Poljskem in v Združenem kraljestvu,  
OB ZAGOTOVILU , da sklicevanja na izvajanje posameznih dolo čb Listine v tem protokolu nikakor ne 
posegajo v izvajanje drugih dolo čb Listine,  
OB ZAGOTOVILU , da ta protokol ne posega v uporabo Listine v drugih državah članicah,  
OB PONOVNI POTRDITVI , da ta protokol ne posega v druge obveznosti Poljske in Združenega kraljestva 
iz Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in prava Unije na splošno,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/313
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
1. Listina ne širi pristojnosti Sodiš ča Evropske unije ali sodiš č Poljske oziroma Združenega kralje ­
stva, za razsojanje glede združljivosti zakonov in drugih predpisov, prakse ali upravnih ukrepov 
Poljske ali Združenega kraljestva s temeljnimi pravicami, svoboš činami in na čeli, ki so z Listino 
potrjeni.  
2. Zlasti pa – in da bi izklju čili vsakršen dvom – nobena dolo čba naslova IV Listine ne ustvarja 
iztožljivih pravic v razmerju do Poljske ali do Združenega kraljestva, razen če nista Poljska ali 
Združeno kraljestvo predvidela takšnih pravice v svoji nacionalni zakonodaji.  
Člen 2  
Če se posamezna dolo čba Listine nanaša na nacionalno prakso in pravo, se v razmerju do Poljske ali 
do Združenega kraljestva uporablja le v obsegu, v katerem so pravice in na čela iz Listine priznani v 
pravu ali praksi Poljske ali Združenega kraljestva.SL C 83/314 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 31)  
O UVOZU NAFTNIH PROIZVODOV, RAFINIRANIH 
NA NIZOZEMSKIH ANTILIH, V EVROPSKO UNIJO  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
V ŽELJI,  da bi podrobneje dolo čile ureditev blagovne menjave, ki se uporablja za uvoz naftnih 
proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Evropsko unijo,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Ta protokol se uporablja za naftne proizvode po tarifnih številkah 27.10, 27.11, 27.12 in ex 27.13 
(parafin, vosek iz nafte ali bituminoznih materialov, parafinski odpadki) in 27.14 Bruseljske nomen ­
klature, uvoženih za potrošnjo v državah članicah.  
Člen 2 
Države članice se obvezujejo, da bodo za naftne proizvode, rafinirane na Nizozemskih Antilih, 
odobrile carinske ugodnosti, ki izhajajo iz pridružitve Nizozemskih Antilov k Uniji pod pogoji, 
predvidenimi s tem protokolom. Te dolo čbe veljajo ne glede na to, kakšne predpise so prvotno 
uporabljale države članice.  
Člen 3  
1. Če Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo ugotovi, da uvoz naftnih proiz ­
vodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo v skladu z ureditvijo iz člena 2 zgoraj povzro ča 
dejanske težave na trgu ene ali ve č držav članic, odlo či, da zadevne države uvedejo, pove čajo ali 
ponovno uvedejo carine, ki veljajo za ta uvoz v takem obsegu in za obdobje, potrebno za soo čenje s 
temi razmerami. Stopnje tako uvedenih, pove čanih ali ponovno uvedenih carin ne smejo presegati 
carin, ki se uporabljajo za iste proizvode za tretje države.  
2. Dolo čbe iz prejšnjega odstavka se lahko uporabljajo v vseh primerih, ko uvoz naftnih proiz ­
vodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo doseže dva milijona ton letno.  
3. Svet je obveš čen o odloč itvah, ki jih sprejme Komisija v skladu s prejšnjimi odstavki, pa tudi o 
odlo čitvah, s katerimi se zavrne zahteva posamezne države članice. Svet lahko o njih razpravlja na 
zahtevo države članice in jih lahko kadar koli spremeni ali ponovno uvede.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/315
Člen 4 
1. Če država članica oceni, da uvoz naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, ki se 
izvaja neposredno ali prek druge države članice v skladu z ureditvijo iz člena 2 zgoraj, povzroč ajo 
dejanske težave na njenem trgu in da je za soo čenje z njimi nujno takojšnje ukrepanje, lahko 
samostojno odlo či, da za ta uvoz uvede carine, katerih stopnja ne sme presegati carin, ki se uporab ­
ljajo za iste proizvode za tretje države. O tej odlo čitvi obvesti Komisijo, ki v enem mesecu odlo či, ali 
lahko država te ukrepe ohrani ali jih mora spremeniti ali odpraviti. Za takšno odlo čitev Komisije 
veljajo dolo čbe odstavka 3 člena 3.  
2. Če uvoz naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, ki se izvaja neposredno ali 
prek druge države članice v skladu z ureditvijo iz člena 2 zgoraj v eno ali ve č držav članic Evropske 
unije, v enem koledarskem letu presegajo koli čine, navedene v prilogi tega protokola, velja, da so 
ukrepi, ki jih v skladu z odstavkom 1 morebiti sprejmejo ta ali te države članice za teko če leto, 
zakoniti. Potem, ko se prepri ča, da so bile predvidene koli čine dosežene, Komisija sprejete ukrepe 
sprejme v vednost. V tem primeru druge države o tem ne obvestijo Sveta.  
Člen 5 
Če se Unija odlo či uvesti koli činske omejitve za uvoz naftnih proizvodov katerega koli porekla, se te 
omejitve lahko enako uporabljajo tudi za uvoz teh proizvodov, ki izvirajo z Nizozemskih Antilov. V 
tem primeru se Nizozemskim Antilom zagotovi preferencialna obravnava glede na tretje države.  
Člen 6  
1. Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo soglasno revidira dolo čbe členov 
2 do 5 ob sprejetju skupne definicije izvora za naftne proizvode s poreklom iz tretjih in pridruženih 
držav ali ob sprejetju sklepov v okviru skupne trgovinske politike za zadevne proizvode ali ob 
oblikovanju skupne energetske politike.  
2. Vendar je treba ob taki reviziji za Nizozemske Antile v vsakem primeru ohraniti prednosti 
enakovrednega obsega v ustrezni obliki in za koli čino najmanj dveh milijonov in pol ton naftnih 
proizvodov.  
3. Obveznosti Unije glede prednosti enakovrednega obsega iz odstavka 2 tega člena se po potrebi 
lahko razporedijo po državah, ob upoštevanju koli čin, navedenih v prilogi tega protokola.SL C 83/316 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 7 
Komisijo se zaradi izvajanja tega protokola zadolži, da spremlja razvoj uvoza naftnih proizvodov, 
rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v države članice. Države članice v skladu z upravnim postopkom, 
ki ga priporoč i Komisija, sporo čijo vse koristne informacije Komisiji, ki zagotovi njihovo razširjanje.  
PRILOGA K PROTOKOLU  
Za izvajanje odstavka 2 člena 4 Protokola o uvozu naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo so 
pogodbenice sklenile, da se količ ina 2 milijona ton antilskih naftnih proizvodov razdeli med države članice na naslednji 
na čin: 
Nem čija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  625 000 tone  
Belgijsko-luksemburška ekonomska unija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  200 000 ton 
Francija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  75 000 ton 
Italija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  100 000 ton 
Nizozemska . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  1 000 000 tonSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/317
PROTOKOL (št. 32)  
O PRIDOBITVI NEPREMI ČNIN NA DANSKEM  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  urediti nekatere posebne probleme, ki se nanašajo na Dansko,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Ne glede na dolo čbe Pogodb lahko Danska ohrani obstoje čo zakonodajo o pridobitvi sekundarnih 
prebivališ č.SL C 83/318 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 33)  
O ČLENU 157 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
DOGOVORILE  o naslednji dolo čbi, ki je priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
V členu 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije dodatki iz poklicnega sistema socialne varnosti 
niso osebni prejemki, če in kolikor se nanašajo na obdobja zaposlitve pred 17. majem 1990, razen 
pri delavcih ali tistih, ki omenjene dodatke zahtevajo in so pred tem datumom vložili tožbo ali 
sprožili enakovreden postopek po veljavnem nacionalnem pravu.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/319
PROTOKOL (ŠT. 34)  
O POSEBNI UREDITVI ZA GRENLANDIJO  
Edini člen 
1. Obravnava pri uvozu proizvodov grenlandskega porekla v Unijo, za katere velja skupna tržna 
ureditev za ribiške proizvode, ob upoš tevanju mehanizmov skupne tržne ureditve vklju čuje oprostitev 
pla čila carin in dajatev z enakim u činkom ter izklju čuje koli činske omejitve ali ukrepe z enakim 
učinkom, če so možnosti dostopa do grenlandskih ribolovnih obmo čij, priznane v Uniji na podlagi 
sporazuma med Unijo in pristojnim organom za Grenlandijo, za Unijo zadovoljive.  
2. Vsi ukrepi v zvezi z uvoznim režimom za take proizvode, tudi tisti, ki se nanašajo na sprejetje 
takih ukrepov, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije.SL C 83/320 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 35)  
O ČLENU 40.3.3 IRSKE USTAVE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
DOGOVORILE  o naslednji dolo čbi, priloženi Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske 
unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:  
Nobena določ ba Pogodb ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ali 
pogodb ali aktov, ki te pogodbe spreminjajo ali dopolnjujejo, ne vpliva na uporabo člena 40.3.3 
irske ustave na Irskem.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/321
PROTOKOL (št. 36)  
O PREHODNI UREDITVI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU , da je treba zaradi ureditve prehoda z institucionalnih dolo čb Pogodb, veljavnih pred 
začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, na dolo čbe iz navedene pogodbe dolo čiti prehodne 
dolo čbe, 
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:  
Člen 1 
V tem protokolu pomeni izraz „Pogodbe“ Pogodbo o Evropski uniji, Pogodbo o delovanju Evropske 
unije in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.  
NASLOV I  
DOLO ČBE O EVROPSKEM PARLAMENTU  
Člen 2 
Evropski svet pred volitvami v Evropski parlament 2009 v skladu z drugim pododstavkom člena 
14(2) Pogodbe o Evropski uniji pravo časno sprejme Sklep o sestavi Evropskega parlamenta.  
Do konca parlamentarnega mandata 2004–2009 ostaneta sestava in število č lanov Evropskega 
parlamenta enaka sestavi in številu ob za četku veljavnosti Lizbonske pogodbe.  
NASLOV II  
DOLO ČBE O KVALIFICIRANI VE ČINI 
Člen 3  
1. V skladu s členom 16(4) Pogodbe o Evropski uniji za čnejo dolo čbe tega člena in dolo čbe člena 
238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije glede dolo čitve kvalificirane ve čine v Evropskem svetu in 
Svetu u činkovati 1. novembra 2014.  
2. Med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017 lahko pri sprejemanju odlo čitve s kvalificirano 
ve čino član Sveta zahteva, da se ta odlo čitev sprejme s kvalificirano ve čino, kakor je dolo čena v 
odstavku 3. V tem primeru se uporabita odstavka 3 in 4.SL C 83/322 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
3. Ne glede na drugi pododstavek člena 235(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije veljajo do 
31. oktobra 2014 naslednje dolo čbe: 
Pri odlo čanju Evropskega sveta in Sveta s kvalificirano ve čino se glasovi članov ponderirajo na 
naslednji na čin: 
Belgija 12  
Bolgarija 10  
Češka  12  
Danska  7  
Nem čija 29  
Estonija  4  
Irska  7  
Gr čija 12  
Španija 27  
Francija  29  
Italija  29  
Ciper 4  
Latvija 4  
Litva 7  Luksemburg  4  
Madžarska  12 
Malta 3  
Nizozemska  13  
Avstrija  10 
Poljska  27 
Portugalska  12 
Romunija  14 
Slovenija  4  
Slovaška 7  
Finska  7  
Švedska  10 
Združeno kraljestvo  29  
Kadar Pogodbi določ ata, da morajo biti odlo čitve sprejete na predlog Komisije, je za sprejetje 
potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo ve čino članov. V drugih primerih je za sprejetje 
odlo čitev potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članov.  
Član Evropskega sveta ali Sveta lahko zahteva, da se, kadar Evropski svet ali Svet sprejema akt s 
kvalificirano ve čino, preveri, ali države č lanice, ki tvorijo to kvalificirano ve čino, predstavljajo najmanj 
62 % celotnega prebivalstva Unije. Če se izkaže, da ta pogoj ni izpolnjen, se akt ne sprejme.  
4. Kadar vsi člani Sveta ne glasujejo, in sicer takrat, ko je predvidena kvalificirana ve čina, oprede ­
ljena v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, se do 31. oktobra 2014 
opredeli kot isti delež ponderiranih glasov in isti delež števila članov Sveta ter po potrebi isti odstotek 
prebivalstva zadevnih držav članic, kakor je dolo čeno v odstavku 3 tega člena.  
NASLOV III  
DOLO ČBE O SESTAVAH SVETA  
Člen 4  
Do zač etka veljavnosti Sklepa o dolo čitvi seznama iz prvega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o 
Evropski uniji lahko Svet zaseda v sestavah, dolo čenih v drugem in tretjem pododstavku navedenega 
odstavka, ter v drugih sestavah, katerih seznam se dolo či s sklepom Sveta za splošne zadeve, ki 
odlo ča z navadno ve čino.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/323
NASLOV IV  
DOLOČ BE O KOMISIJI, VKLJU ČNO Z VISOKIM PREDSTAVNIKOM UNIJE ZA ZUNANJE 
ZADEVE IN VARNOSTNO POLITIKO  
Člen 5 
Člani Komisije, ki opravljajo funkcijo na dan za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe, še naprej 
opravljajo to funkcijo do izteka svojega mandata. Vendar pa na dan imenovanja visokega predstav ­
nika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, mandat člana, ki ima isto državljanstvo kot 
visoki predstavnik, preneha.  
NASLOV V  
DOLO ČBE O GENERALNEM SEKRETARJU SVETA, VISOKEM PREDSTAVNIKU ZA 
SKUPNO ZUNANJO IN VARNOSTNO POLITIKO TER O NAMESTNIKU GENERALNEGA 
SEKRETARJA SVETA  
Člen 6 
Mandata generalnega sekretarja Sveta, visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno poli ­
tiko, in namestnika generalnega sekretarja Sveta prenehata na dan za četka veljavnosti Lizbonske 
pogodbe. Svet imenuje generalnega sekretarja v skladu s členom 240(2) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
NASLOV VI  
DOLOČ BE O POSVETOVALNIH ORGANIH  
Člen 7 
Do zač etka veljavnosti sklepa iz člena 301 Pogodbe o delovanju Evropske unije je razdelitev števila 
članov Ekonomsko-socialnega odbora naslednja:  
Belgija 12  
Bolgarija  12  
Češka  12  
Danska  9  
Nem čija 24  
Estonija  7  
Irska  9  
Gr čija 12  Španija  21 
Francija  24  
Italija  24 
Ciper  6  
Latvija 7  
Litva 9  
Luksemburg  6  
Madžarska  12SL C 83/324 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Malta 5  
Nizozemska  12  
Avstrija  12  
Poljska  21  
Portugalska  12  
Romunija  15  Slovenija  7  
Slovaška 9  
Finska  9  
Švedska  12 
Združeno kraljestvo  24  
Člen 8 
Do zač etka veljavnosti sklepa iz člena 305 Pogodbe o delovanju Evropske unije je razdelitev števila 
članov Odbora regij naslednja:  
Belgija 12  
Bolgarija 12  
Češka  12  
Danska  9  
Nem čija 24  
Estonija  7  
Irska  9  
Gr čija 12  
Španija 21  
Francija  24  
Italija  24  
Ciper 6  
Latvija 7  
Litva 9  
Luksemburg  6  Madžarska  12 
Malta 5  
Nizozemska  12  
Avstrija  12 
Poljska  21 
Portugalska  12 
Romunija  15 
Slovenija  7  
Slovaška 9  
Finska  9  
Švedska  12 
Združeno kraljestvo  24  
NASLOV VII  
PREHODNE DOLO ČBE O AKTIH, SPREJETIH NA PODLAGI NASLOVOV V IN VI 
POGODBE O EVROPSKI UNIJI PRED ZA ČETKOM VELJAVNOSTI LIZBONSKE 
POGODBE  
Člen 9 
Akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti na podlagi Pogodbe o Evropski uniji pred 
začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni u činek, dokler se ne razveljavijo, razglasijo 
za ni čne ali spremenijo zaradi izvajanja Pogodb. Isto velja za sporazume, sklenjene med državami 
članicami na podlagi Pogodbe o Evropski uniji.  
Člen 10  
1. Kot prehodni ukrep so pristojnosti institucij v zvezi z akti Unije na podro čju policijskega in 
pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetimi pred za četkom veljavnosti Lizbonske 
pogodbe, na dan za četka veljavnosti navedene pogodbe naslednje: pristojnosti Komisije na podlagiSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/325
člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije se ne uporabljajo in pristojnosti Sodiš ča Evropske 
unije na podlagi naslova VI Pogodbe o Evropski uniji pred za četkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 
ostanejo nespremenjene, tudi če so bile priznane na podlagi člena 35(2) navedene Pogodbe o 
Evropski uniji.  
2. Za spremembe aktov iz odstavka 1 so glede teh aktov in za države članice, za katere se bodo ti 
spremenjeni akti uporabljali, pristojnosti institucij iz istega odstavka dolo čene v Pogodbah.  
3. Prehodni ukrep iz odstavka 1 v vsakem primeru preneha u činkovati pet let po za četku veljav ­
nosti Lizbonske pogodbe.  
4. Združeno kraljestvo lahko najpozneje šest mesecev pred iztekom prehodnega obdobja iz 
odstavka 3 uradno obvesti Svet, da v zvezi z akti iz odstavka 1 ne priznava pristojnosti institucij 
iz odstavka 1, kakor so dolo čene v Pogodbah. Če Združeno kraljestvo pošlje takšno uradno obvestilo, 
se vsi akti iz odstavka 1 zanj prenehajo uporabljati z iztekom prehodnega obdobja iz odstavka 3. Ta 
pododstavek se ne uporablja v zvezi s spremenjenimi akti, ki se uporabljajo za Združeno kraljestvo, kakor je navedeno v odstavku 2.  
Svet s kvalificirano ve čino na predlog Komisije dolo či iz tega izhajajo čo potrebno in prehodno 
ureditev. Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejemanju tega sklepa. Kvalificirana ve čina v Svetu 
se dolo či v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Svet lahko s kvalificirano ve čino na predlog Komisije sprejme tudi sklep, s katerim dolo či, da 
Združeno kraljestvo nosi morebitne neposredne finan čne posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale 
zaradi prenehanja njegovega sodelovanja pri teh aktih.
 
5. Združeno kraljestvo lahko kadar koli pozneje uradno obvesti Svet, da želi sodelovati pri aktih, 
ki so se zanj prenehali uporabljati v skladu s prvim pododstavkom odstavka 4. V tem primeru se 
uporabijo ustrezne dolo čbe Protokola o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske 
unije, oziroma dolo čbe Protokola o stališ ču Združenega kraljestva in Irske glede obmo čja svobode, 
varnosti in pravice. Pristojnosti institucij glede teh aktov so pristojnosti, kot so dolo čene v Pogodbah. 
Če institucije Unije in Združeno kraljestvo ukrepajo na podlagi ustreznega protokola, si prizadevajo, 
da v kar najve čji možni meri ponovno vzpostavijo sodelovanje Združenega kraljestva v pravnem redu 
Unije v zvezi z obmo čjem svobode, varnosti in pravice, ne da bi pri tem resno ogrozile delovanje 
razli čnih delov tega reda v praksi in ob spoštovanju njihove povezanosti.SL C 83/326 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 37)  
O FINAN ČNIH POSLEDICAH IZTEKA POGODBE 
O USTANOVITVI EVROPSKE SKUPNOSTI ZA 
PREMOG IN JEKLO TER O RAZISKOVALNEM 
SKLADU ZA PREMOG IN JEKLO  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB SKLICEVANJU  na to, da so bila vsa sredstva in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo, 
obstoje ča na dan 23. julija 2002, prenesena na Evropsko skupnost 24. julija 2002,  
OB UPOŠTEVANJU  želje, da se ta sredstva uporabijo za raziskave v sektorjih, ki so povezani s premo ­
govništvom in jeklarsko industrijo ter ob upoštevanju potrebe, da se v tej zvezi predvidijo nekateri 
posebni predpisi,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
1. Neto vrednost teh sredstev in obveznosti, prikazanih v bilanci stanja ESPJ z dne 23. julija 2002, 
se ob upoštevanju morebitnega pove čanja ali zmanjšanja zaradi likvidacijskih postopkov obravnava 
kot sredstva, namenjena za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko indu ­
strijo, imenovana „ESPJ v likvidaciji“. Ob zaklju čku likvidacije se sredstva imenujejo „Sredstva Razi ­
skovalnega sklada za premog in jeklo“.  
2. Prihodki iz teh sredstev, imenovani „Raziskovalni sklad za premog in jeklo“, se v skladu z 
dolo čbami tega protokola in akti, sprejetimi na njegovi podlagi, uporabljajo izklju čno za raziskave v 
sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, ki potekajo zunaj raziskovalnega 
okvirnega programa.  
Člen 2  
Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta sprejme vse 
predpise, ki so potrebni za izvajanje tega protokola, vklju čno z bistvenimi na čeli. 
Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme ukrepe, s katerimi 
dolo či več letne finan čne smernice za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo 
ter tehni čnih smernic za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/327
Člen 3  
Razen če ni v tem protokolu in aktih, sprejetih na njegovi podlagi, dolo čeno druga če, se uporabljajo 
dolo čbe Pogodb.SL C 83/328 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PRILOGESL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/329

PRILOGA I  
SEZNAM IZ ČLENA 38 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE  
– 1 –  – 2 – 
Številka Bruseljske 
nomenclature  Poimenovanje  
Poglavje 1  Žive živali  
Poglavje 2  Meso in užitni klavni čni izdelki  
Poglavje 3  Ribe, raki in mehkužci  
Poglavje 4  Mleko in mleč ni izdelki; pti čja jajca; naravni med  
Poglavje 5  
5.04 Živalska čreva, mehurji in želodci živali (razen ribjih), celi ali v kosih  
5.15 Proizvodi živalskega porekla, ki niso navedeni ne zajeti na drugem mestu; 
mrtve živali iz 1. ali 3. poglavja, neuporabne za človeško prehrano  
Poglavje 6  Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano 
cvetje in okrasno listje  
Poglavje 7  Užitne vrtnine in nekateri koreni in gomolji  
Poglavje 8  Užitno sadje in oreš čki; lupine agrumov ali dinj in lubenic  
Poglavje 9  Kava, čaj in za čimbe, razen maté čaja (št. 09.03)  
Poglavje 10  Žita  
Poglavje 11  Proizvodi mlinske industrije; slad in škrob; gluten; inulin  
Poglavje 12  Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in plodovi; industrijske in 
zdravilne rastline; slama in krma  
Poglavje 13  
ex 13.03  Pektin  
Poglavje 15  
15.01  Masti in druge praši čje maš čobe, stiskane ali topljene;perutninske 
maš čobe 
15.02 Mašč obe živali vrste goved, ovac in koz; surove ali topljene (vklju čno 
„premier jus“)  
15.03 Stearin iz užitne praši čje masti, oleostearin, olje iz užitne praši čje masti; 
olje iz loja in oleo-olje, neemulgirani, nemešani ali kako druga če pripra ­
vljeni  
15.04 Masti in olja rib in morskih sesalcev, pre čiščeni ali nepre čiščeni 
15.07  Nehlapna rastlinska olja, teko ča ali trdna, surova, rafinirana ali pre čiščena 
15.12  Živalske ali rastlinske masti in olja, hidrogenirani, rafinirani ali nerafini ­
rani, toda nadalje nepredelaniSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/331
– 1 –  – 2 – 
Številka Bruseljske 
nomenclature  Poimenovanje  
15.13  Margarine, preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora  
15.17  Ostanki, dobljeni pri predelavi maš čob ali voskov živalskega ali rastlin ­
skega izvora  
Poglavje 16  Izdelki iz mesa, rib, rakov ali mehkužcev  
Poglavje 17  
17.01  Sladkor iz sladkorne pese in sladkornega trsa, v trdnem stanju  
17.02  Drugi sladkorji; sirupi; umetni med in mešanice umetnega in naravnega 
medu; karamelni sladkor  
17.03  Melase, z dodatkom ali brez dodatka barvil  
17.05 (*)  Sladkorji, sirupi in melase, z dodatki za aromatiziranje ali barvili, razen 
sadnih sokov, ki vsebujejo poljubno maso dodanega sladkorja  
Poglavje 18  
18.01  Kakav v zrnu, cel ali zdrobljen, surov ali pražen  
18.02  Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava  
Poglavje 20  Proizvodi iz vrtnin, sadja, lupinastega sadja ali drugih delov rastlin  
Poglavje 22  
22.04  Grozdni mošt, delno fermentiran, katerega fermentacija je ustavljena brez 
dodajanja alkohola 
22.05  Vino iz svežega grozdja; grozdni mošt, katerega fermentacija je ustavljena 
z dodajanjem alkohola  
22.07  Druge fermentirane pija če (npr. jabol čnik, hruškovec in medica)  
ex 22.08 (*) 
ex 22.09 (*)  Etanol in destilirane pija če, denaturirane in nedenaturirane, s katero koli 
vsebnostjo etanola, pridelane iz kmetijskih proizvodov iz Priloge I k 
Pogodbi, razen likerjev in drugih alkoholnih pija č in mešanih alkoholnih 
pripravkov - esenc - za proizvodnjo pija č 
22.10 (*)  Kis in nadomestki kisa  
Poglavje 23  Ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena krma za živali  
Poglavje 24  
24.01  Nepredelan tobak; toba čni odpadki 
Poglavje 45  
45.01  Pluta, naravna, surova ali enostavno obdelana; zdrobljena, drobljena ali 
zmleta pluta; odpadki pluteSL C 83/332 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
– 1 –  – 2 – 
Številka Bruseljske 
nomenclature  Poimenovanje  
Poglavje 54  
54.01  Lan, surov ali predelan, toda nepreden; laneno predivo in odpadki 
(vklju čno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi surovinami)  
Poglavje 57  
57.01  Konoplja (Cannabis sativa), surova ali predelana, toda nepredena; kono ­
pljeno predivo in odpadki (vklju čno z odpadki preje in razvlaknjenimi 
tekstilnimi surovinami)  
(*) Vnos dodan s členom 1 Uredbe št. 7a Sveta Evropske gospodarske skupnosti z dne 
18. decembra 1959 (UL št. 7, 30.1.1961, str. 71/61)SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/333
PRILOGA II  
ČEZMORSKE DRŽAVE IN OZEMLJA, ZA KATERE SE UPORABLJAJO DOLO ČBE 
ČETRTEGA DELA POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE  
— Grenlandija,  
— Nova Kaledonija in pridružena obmo čja, 
— Francoska Polinezija,  
— Francoska južna in antarkti čna ozemlja,  
— Walliški in Futunski otoki,  
— Mayotte, 
— Saint Pierre in Miquelon,  
— Aruba,  
— Nizozemski Antili:  
— Bonaire, 
— Curaçao, 
— Saba, — Sint Eustatius,  
— Sint Maarten,  
— Anguilla,  
— Kajmanski otoki,  
— Falklandski otoki,  
— Južna Georgia in otoki Južni Sandwich,  
— Montserrat,  
— Pitcairn,  
— Sveta Helena in pridružena obmo čja, 
— Britansko antarkti čno ozemlje,  
— Britansko ozemlje Indijskega oceana,  
— Otoki Turks in Caicos,  
— Britanski Deviški otoki,
 
— Bermudi.SL C 83/334 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
IZJAVE,  
PRILOŽENE SKLEPNI LISTINI MEDVLADNE KONFERENCE, KI JE 
SPREJELA LIZBONSKO POGODBO,  
podpisano 13. decembra 2007SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/335

A. IZJAVE V ZVEZI Z DOLO ČBAMI POGODB  
1. Izjava v zvezi z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah  
Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je pravno zavezujo ča, potrjuje temeljne pravice, ki jih 
zagotavlja Konvencija o varstvu č lovekovih pravic in temeljnih svoboš čin in izhajajo iz skupnih 
ustavnih tradicij držav članic.  
Listina ne razširja podro čja uporabe prava Unije čez pristojnosti Unije, niti ne ustvarja novih pristoj ­
nosti ali nalog Unije, kakor tudi ne spreminja pristojnosti in nalog, opredeljenih v Pogodbah.  
2. Izjava o členu 6(2) Pogodbe o Evropski uniji 
Konferenca se dogovori, da se pristop Unije k Evropski konvenciji o varstvu č lovekovih pravic in 
temeljnih svoboš čin uredi tako, da se ohranijo posebnosti pravnega reda Unije. V zvezi s tem 
Konferenca ugotavlja, da obstaja redni dialog med Sodiš čem Evropske unije in Evropskim sodiš čem 
za človekove pravice; ta dialog bi se s pristopom Evropske unije k tej konvenciji lahko okrepil.  
3. Izjava o členu 8 Pogodbe o Evropski uniji 
Unija bo upoštevala poseben položaj ozemeljsko majhnih držav, ki z njo vzdržujejo posebne 
sosedske odnose.  
4. Izjava o sestavi Evropskega parlamenta  
Italiji se dodeli dodatni sedež v Evropskem parlamentu.  
5. Izjava o politi čnem soglasju Evropskega sveta glede osnutka sklepa 
o sestavi Evropskega parlamenta  
Evropski svet bo dal politi čno soglasje glede spremenjenega osnutka sklepa o sestavi Evropskega 
parlamenta za parlamentarni mandat 2009-2014, ki bo temeljil na predlogu Evropskega parlamenta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/337
6. Izjava o členih 15(5) in (6), 17(6) in (7) ter 18 Pogodbe o Evropski uniji  
Pri izbiri oseb, ki naj bi opravljale funkcijo predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije in 
visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, je treba ustrezno upoštevati 
potrebo po spoštovanju geografske in demografske raznolikosti Unije in njenih držav članic.  
7. Izjava o členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 238(2) Pogodbe 
o delovanju Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da bo Svet na dan podpisa Lizbonske pogodbe sprejel Sklep o izvajanju člena 
16(4) Pogodbe o Evropski uniji in člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki bo za čel 
veljati z za četkom veljavnosti navedene pogodbe. Besedilo osnutka tega sklepa se glasi, kot sledi:  
Osnutek Sklepa Sveta  
o izvajanju člena 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in člena 238(2) Pogodbe o 
delovanju Evropske unije med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017 ter od 
1. aprila 2017 naprej  
SVET EVROPSKE UNIJE JE –  
ob upoštevanju naslednjega:  
(1) Sprejeti bi bilo treba dolo čbe, ki bodo omogo čile nemoten prehod s sistema odlo čanja v Svetu s 
kvalificirano ve čino, kakor je opredeljen v členu 3(3) Protokola o prehodni ureditvi in se bo še 
naprej uporabljal do 31. oktobra 2014, na sistem glasovanja po členu 16(4) Pogodbe o 
Evropski uniji in členu 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se bo uporabljal od 
1. novembra 2014, vklju čno s posebnimi določ bami iz člena 3(2) navedenega protokola za 
prehodno obdobje do 31. marca 2017.  
(2) Opozoriti je treba na prakso Sveta, v skladu s katero si po najboljših mo čeh prizadeva okrepiti 
demokrati čno legitimnost pravnih aktov, ki se sprejemajo s kvalificirano ve čino –SL C 83/338 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
SKLENIL:  
Oddelek 1  
Dolo čbe, ki se bodo uporabljale med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017  
Člen 1 
Če člani Sveta, ki med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017 predstavljajo:  
(a) najmanj tri četrtine prebivalstva ali  
(b) najmanj tri četrtine držav č lanic, 
potrebnih za manjšino, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, kakor izhaja iz uporabe prvega podod ­
stavka člena 16(4) Pogodbe o Evropski uniji ali člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, 
nasprotujejo, da bi Svet sprejel akt s kvalificirano ve čino, Svet o zadevi razpravlja.  
Člen 2 
Svet med to razpravo stori vse, kar lahko, da bi v razumnem roku in brez poseganja v obvezne roke, 
dolo čene s pravom Unije, dosegel zadovoljivo rešitev pri obravnavi pomislekov članov Sveta iz člena 
1. 
Člen 3 
V ta namen predsednik Sveta ob pomo či Komisije in ob upoštevanju poslovnika Sveta stori vse 
potrebno, da omogo či širšo podlago za soglasje v Svetu. Člani Sveta mu pri tem pomagajo.  
Oddelek 2  
Dolo čbe, ki se uporabljajo od 1. aprila 2017  
Člen 4  
Če člani Sveta, ki od 1. aprila 2017 predstavljajo:  
(a) najmanj 55 % prebivalstva ali  
(b) najmanj 55 % držav članic,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/339
potrebnih za manjšino, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, kakor izhaja iz uporabe prvega podod ­
stavka člena 16(4) Pogodbe o Evropski uniji ali člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, 
nasprotujejo, da bi Svet sprejel akt s kvalificirano ve čino, Svet o zadevi razpravlja.  
Člen 5 
Svet med to razpravo stori vse, kar lahko, da bi v razumnem roku in brez poseganja v obvezne roke, 
dolo čene s pravom Unije, dosegel zadovoljivo rešitev pri obravnavi pomislekov članov Sveta iz člena 
4. 
Člen 6 
V ta namen predsednik Sveta s pomo čjo Komisije in ob upoštevanju poslovnika Sveta stori vse 
potrebno, da omogo či širšo podlago za soglasje v Svetu. Člani Sveta mu pri tem pomagajo.  
Oddelek 3  
Za četek veljavnosti  
Člen 7 
Ta sklep zač ne veljati na dan za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe.  
8. Izjava o prakti čnih ukrepih, ki jih je treba v zvezi s predsedovanjem 
v Evropskem svetu in Svetu za zunanje zadeve sprejeti ob za četku 
veljavnosti Lizbonske pogodbe  
Če bi Lizbonska pogodba za čela veljati po 1. januarju 2009, Konferenca poziva na eni strani 
pristojne organe države članice, ki bo v tistem šestmese čnem obdobju predsedovala Svetu in na 
drugi strani osebo, ki bo izvoljena za predsednika Evropskega sveta ter osebo, ki bo imenovana za 
visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, da v sodelovanju z naslednjo 
predsedujo čo ekipo, sprejmejo potrebne in konkretne ukrepe za u činkovito predajo vsebinskih in 
organizacijskih del predsedovanja v Evropskem svetu in Svetu za zunanje zadeve.SL C 83/340 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
9. Izjava o členu 16(9) Pogodbe o Evropski uniji o Sklepu Evropskega 
sveta o predsedovanju v Svetu  
Konferenca izjavlja, da bi moral Svet takoj po podpisu Lizbonske pogodbe za četi pripravljati Sklep o 
dolo čitvi postopkov za izvajanje Sklepa o predsedovanju v Svetu in o njem v šestih mesecih dose či 
politi čno soglasje. Besedilo osnutka sklepa Evropskega sveta, ki bo sprejet na dan za četka veljavnosti 
navedene pogodbe, se glasi, kakor sledi:  
Osnutek Sklepa Evropskega sveta  
o predsedovanju v Svetu  
Člen 1 
1. Svetu, razen Svetu za zunanje zadeve, predsedujejo vnaprej dolo čene skupine treh držav članic 
za obdobje 18 mesecev. Skupine so sestavljene po na čelu enakopravne rotacije med državami 
članicami ob upoštevanju njihove raznolikosti in geografskega ravnovesja v Uniji.  
2. Vsak član skupine izmeni čno predseduje za obdobje šestih mesecev vsem sestavam Sveta, razen 
Svetu za zunanje zadeve. Drugi člani skupine pomagajo predsedstvu na podlagi skupnega programa 
pri izpolnjevanju vseh njegovih obveznosti. Člani skupine se lahko med seboj dogovorijo za 
druga čno ureditev.  
Člen 2 
Odboru stalnih predstavnikov vlad držav članic predseduje predstavnik države članice, ki predseduje 
Svetu za splošne zadeve.  
Politi čnemu in varnostnemu odboru predseduje predstavnik visokega predstavnika Unije za zunanje 
zadeve in varnostno politiko.  
Predsedstvo pripravljalnih organov sestav Sveta, razen Sveta za zunanje zadeve, pripada članu 
skupine, ki predseduje ustrezni sestavi, razen če ni v skladu s členom 4 dolo čeno druga če. 
Člen 3  
Svet za splošne zadeve, v sodelovanju s Komisijo, zagotavlja v okviru ve čletnega na črtovanja uskla ­
jeno in kontinuirano delo razli čnih sestav Sveta. Predsedujo če države članice ob pomo či generalnega 
sekretariata Sveta ukrenejo vse potrebno za organizacijo in nemoten potek dela Sveta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/341
Člen 4 
Svet sprejme Sklep o ukrepih za izvajanje tega sklepa.  
10. Izjava o členu 17 Pogodbe o Evropski uniji  
Konferenca meni, da bi morala Komisija, v kateri ne bo ve č državljanov vseh držav članic, posebno 
pozornost nameniti potrebi po zagotavljanju popolne preglednosti v odnosih z vsemi državami 
članicami. Skladno s tem bi morala Komisija vzdrževati tesne stike z vsemi državami članicami, 
ne glede na to, ali je kateri od članov Komisije njihov državljan, ali ne, in v tej zvezi posebno 
pozornost nameniti potrebi po izmenjavi informacij z vsemi državami članicami in posvetovanju z 
njimi.  
Konferenca prav tako meni, da bi morala Komisija sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi bi v celoti 
zagotovila upoštevanje politi čne, socialne in gospodarske stvarnosti v vseh državah članicah, tudi 
tistih, ki med člani Komisije nimajo svojega državljana. Pri tem bi moralo biti z ustrezno organi ­
zacijsko ureditvijo zagotovljeno tudi upoštevanje stališ č teh držav članic. 
11. Izjava o členu 17(6) in (7) Pogodbe o Evropski uniji  
Konferenca meni, da sta Evropski parlament in Evropski svet v skladu z dolo čbami Pogodb skupaj 
odgovorna za nemoten potek postopka za izvolitev predsednika Evropske komisije. Pred odlo čitvijo 
Evropskega sveta predstavniki Evropskega parlamenta in Evropskega sveta tako opravijo potrebna 
posvetovanja v okviru, ki velja za najprimernejšega. V skladu s prvim pododstavkom člena 17(7) se 
ta posvetovanja osredoto čijo na strokovne izkušnje kandidatov za funkcijo predsednika Komisije, pri 
čemer se upoštevajo volitve v Evropski parlament. Podrobnosti teh posvetovanj se lahko v pravem 
času določ ijo v dogovoru med Evropskim parlamentom in Evropskim svetom.  
12. Izjava o členu 18 Pogodbe o Evropski uniji  
1. Konferenca izjavlja, da se bodo v skladu s členom 18 Pogodbe o Evropski uniji in členom 5 
Protokola o prehodni ureditvi v okviru pripravljalnega dela za imenovanje visokega predstavnika 
Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko – ki bo na dan za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe 
– katerega mandat bo trajal od tega dne do izteka mandata Komisije, ki bo na ta dan opravljala 
funkcijo, vzpostavili ustrezni stiki z Evropskim parlamentom.  
2. Konferenca poleg tega poudarja, da bo visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno 
politiko, katerega mandat se bo za čel novembra 2009 v istem času in za enako obdobje kot 
naslednja Komisija, imenovan v skladu s členi 17 in 18 Pogodbe o Evropski uniji.SL C 83/342 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
13. Izjava o skupni zunanji in varnostni politiki 
Konferenca poudarja, da dolo čbe iz Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno 
politiko, vklju čno z ustanovitvijo urada visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno 
politiko ter vzpostavitvijo službe za zunanjepoliti čno delovanje, ne vplivajo na obstoje če pristojnosti 
držav članic glede oblikovanja in izvajanja njihove zunanje politike niti glede njihovih nacionalnih 
predstavništev v tretjih državah in pri mednarodnih organizacijah.  
Konferenca prav tako opozarja, da dolo čbe, ki urejajo skupno politiko na podro čju varnosti in 
obrambe, ne vplivajo na posebno naravo varnostne in obrambne politike posameznih držav članic.  
Poudarja, da bodo za Evropsko unijo in njene države članice še naprej zavezujo če dolo čbe Ustanovne 
listine Združenih narodov in zlasti primarna odgovornost Varnostnega sveta in njegovih članic za 
ohranjanje miru in varnosti v svetu.  
14. Izjava o skupni zunanji in varnostni politiki 
Konferenca poleg posebnih pravil in postopkov iz člena 24(1) Pogodbe o Evropski uniji poudarja, da 
dolo čbe v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, tudi v zvezi z visokim predstavnikom Unije 
za zunanje zadeve in varnostno politiko ter službo za zunanjepolitič no delovanje, ne bodo vplivale 
na obstoje čo pravno podlago, pristojnosti in pooblastila posamezne države članice v zvezi z obli ­
kovanjem in izvajanjem njene zunanje politike, njeno nacionalno diplomatsko službo, odnose s 
tretjimi državami in udeležbo v mednarodnih organizacijah, vklju čno s članstvom države članice v 
Varnostnem svetu Združenih narodov.  
Konferenca tudi ugotavlja, da dolo čbe v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko Komisiji ne 
podeljujejo novih pooblastil za sprejemanje pobud o sklepih ali pove čujejo vloge Evropskega parla ­
menta.  
Konferenca prav tako opozarja, da dolo čbe o skupni evropski politiki na podro čju varnosti in 
obrambe ne vplivajo na posebno naravo varnostne in obrambne politike posameznih držav članic.  
15. Izjava o členu 27 Pogodbe o Evropski uniji  
Konferenca izjavlja, da bi morali generalni sekretar Sveta, visoki predstavnik za skupno zunanjo in 
varnostno politiko, Komisija in države članice takoj po podpisu Lizbonske pogodbe, za četi pripra ­
vljalno delo za ustanovitev evropske službe za zunanje delovanje.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/343
16. Izjava o členu 55(2) Pogodbe o Evropski uniji 
Konferenca meni, da možnost prevoda Pogodb v jezike iz člena 55(2) prispeva k uresni čevanju cilja 
spoštovanja bogate kulturne in jezikovne raznolikosti Unije, kot je dolo čeno v četrtem pododstavku 
člena 3(3). V tej zvezi Konferenca potrjuje, da je Unija zavezana kulturni raznolikosti Evrope in da bo 
še naprej namenjala posebno pozornost tem in drugim jezikom.  
Konferenca predlaga tistim državam članicam, ki želijo uporabiti možnost iz člena 55(2), da v šestih 
mesecih po podpisu Lizbonske pogodbe Svetu sporo čijo jezik ali jezike, v katere bosta Pogodbi 
prevedeni.  
17. Izjava o primarnosti  
Konferenca opozarja, da imajo v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodiš ča Evropske unije pogodbe in 
pravo, ki jih Unija sprejme na podlagi Pogodb, prednost pred pravom držav članic, in sicer pod 
pogoji, dolo čenimi v navedeni sodni praksi.  
Konferenca je poleg tega sklenila, da bo tej sklepni list ini priloženo mnenje pravne službe Sveta o 
primarnosti iz dokumenta 11197/07 (JUR 260):  
„Mnenje pravne službe Sveta  
z dne 22. junija 2007  
Iz sodne prakse Sodiš ča izhaja, da je primarnost prava Evropske skupnosti temeljno na čelo zakonodaje Skup ­
nosti. Sodišč e meni, da je to na čelo nelo čljivo povezano s posebno naravo Evropske skupnosti. Ko je bila izre čena 
prva sodba te ustaljene sodne prakse (Costa/ENEL  ( 1 ), 15. julij 1964, zadeva 6/64), Pogodba takšne primar ­
nosti ni omenjala. To velja še danes. Dejstvo, da na čelo primarnosti ne bo vklju čeno v prihodnjo pogodbo, 
nikakor ne spreminja obstoja tega na čela in sedanje sodne prakse Sodiš ča. 
___________  
( 1 ) ‚Iz tega sledi (…), da nacionalne pravne dolo čbe ne morejo prevladati nad pravom, ki izhaja iz pogodbe, avtonomnega pravnega 
vira, zaradi njegove posebne in izvirne narave, ne glede na njihovo obliko, ne da bi pri tem to pravo izgubilo lastnost prava 
Skupnosti in ne da bi bila postavljena pod vprašaj sama pravna podlaga Skupnosti. ‘“ 
18. Izjava o razmejitvi pristojnosti  
Konferenca poudarja, da v skladu s sistemom delitve pristojnosti med Unijo in državami članicami, ki 
je dolo čen v Pogodbi o Evropski uniji in v Pogodbi o delovanju Evropske unije, države članice 
ohranijo vse pristojnosti, ki niso s Pogodbama dodeljene Uniji.SL C 83/344 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Če ima Unija po Pogodbah na dolo čenem podro čju deljeno pristojnost z državami č lanicami, države 
članice izvajajo svojo pristojnost, kolikor Unija svoje pristojnosti ne izvaja ali se je odlo čila, da jo bo 
prenehala izvajati. Do slednjega pride, ko se pristojne institucije Unije odlo čijo razveljaviti posamezen 
zakonodajni akt, zlasti da bi bolje zagotovile stalno spoštovanje na čel subsidiarnosti in sorazmer ­
nosti. Svet lahko na pobudo enega ali ve č članov (predstavnikov držav članic) in v skladu s členom 
241 Pogodbe o delovanju Evropske unije zahteva, da Komisija vloži predloge za razveljavitev zako ­
nodajnega akta. Konferenca pozdravlja izjavo Komisije, da bo tem zahtevam namenila posebno 
pozornost. 
Prav tako se lahko predstavniki vlad držav članic, ki se sestanejo na medvladni konferenci, v skladu z 
rednim postopkom za spremembo Pogodb iz člena 48(2) do (5) Pogodbe o Evropski uniji odlo čijo 
spremeniti Pogodbi ter pove čati ali zmanjšati pristojnosti, dodeljene Uniji s tema pogodbama.  
19. Izjava o členu 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca se strinja, da se bo Unija v svojih splošnih prizadevanjih za odpravo neenakosti med 
ženskami in moškimi v okviru svojih razli čnih politik skušala boriti proti vsem oblikam nasilja v 
družini. Države članice morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za prepre čevanje in kaznovanje teh 
kaznivih dejanj ter za podporo in zaš čito žrtev.  
20. Izjava o členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca izjavlja, da je treba pri vsakem sprejemanju pravil o varstvu osebnih podatkov na podlagi 
člena 16, ki bi lahko neposredno vplivala na nacionalno varnost, to ustrezno upoštevati. Opozarja, 
da so v zakonodaji, ki se trenutno uporablja (glej zlasti Direktivo 95/46/ES), glede tega predvidene 
posebne izjeme.  
21. Izjava o varstvu osebnih podatkov na podro čju pravosodnega 
sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja  
Konferenca priznava, da bi lahko bila zaradi posebne narave pravosodnega sodelovanja v kazenskih 
zadevah in policijskega sodelovanja na teh področ jih potrebna posebna pravila o varstvu osebnih 
podatkov in o prostem pretoku takih podatkov na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/345
22. Izjava o členih 48 in 79 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca meni, da bi se morali ustrezno upoštevati interesi zadevne države članice, kadar bi 
osnutek zakonodajnega akta na podlagi člena 79(2) lahko ogrozil pomembne vidike sistema socialne 
varnosti te države članice, vklju čno z njegovim obsegom, stroški ali finan čno strukturo, ali vplival na 
finan čno uravnoteženost tega sistema, kot je dolo čeno v drugem odstavku člena 48.  
23. Izjava o drugem odstavku člena 48 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca opozarja, da v tem primeru Evropski svet v skladu s členom 15(4) Pogodbe o Evropski 
uniji odlo ča soglasno.  
24. Izjava o pravni osebnosti Evropske unije  
Konferenca potrjuje, da dejstvo, da je Evropska unija pravna oseba, Unije nikakor ne pooblaš ča za 
opravljanje zakonodajne funkcije ali ukrepanje izven pristojnosti, ki so jih države članice Uniji 
dodelile s Pogodbama.  
25. Izjava o členih 75 in 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca opozarja, da spoštovanje temeljnih pravic in svoboš čin pomeni predvsem namenjanje 
primerne pozornosti varstvu in spoštovanju na zakonu temelje čih pravic zadevnih fizič nih oseb ali 
subjektov. V ta namen in za zagotovitev temeljitega sodnega nadzora nad odlo čitvami, s katerimi so 
fizi čne osebe ali subjekti izpostavljeni omejevalnim ukrepom, morajo take odlo čitve temeljiti na 
jasnih in razloč nih merilih. Ta merila morajo biti prilagojena posebnostim posameznega omejeval ­
nega ukrepa.  
26. Izjava o nesodelovanju države članice pri ukrepu iz naslova V tretjega 
dela Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da bo v primeru, ko se država članica odlo či, da ne bo sodelovala pri ukrepu iz 
naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, Svet temeljito razpravljal o morebitnih 
posledicah in u činkih nesodelovanja zadevne države č lanice pri tem ukrepu.  
Poleg tega lahko vsaka država č lanica od Komisije zahteva, da na podlagi člena 116 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije obravnava nastali položaj.  
Prejšnja odstavka ne vplivata na možnost posamezne države č lanice, da to zadevo predloži Evrop ­
skemu svetu.SL C 83/346 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
27. Izjava o drugem pododstavku člena 85(1) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije  
Konferenca meni, da bi morala biti v uredbah iz drugega pododstavka člena 85(1) Pogodbe o 
delovanju Evropske unije upoštevana nacionalna pravila in praksa v zvezi z uvedbo kazenskih 
preiskav. 
28. Izjava o členu 98 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca ugotavlja, da je treba dolo čbe člena 98 uporabljati v skladu s sedanjo prakso. Besedilo „ti 
ukrepi, potrebni za nadomestilo gospodarske škode, ki jo je delitev Nem čije povzro čila v gospodar ­
stvu nekaterih obmo čij Zvezne republike, prizadetih zaradi te delitve“, se razlaga v skladu z obstoje čo 
sodno prakso Sodiš ča Evropske unije.  
29. Izjava o členu 107(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca ugotavlja, da je treba člen 107(2)(c) razlagati v skladu z obstoje čo sodno prakso Sodiš ča 
Evropske unije glede uporabe teh dolo čb za pomo č, dodeljeno nekaterim obmo čjem Zvezne repub ­
like Nem čije, ki jih je prizadela delitev Nem čije. 
30. Izjava o členu 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca v zvezi s členom 126 potrjuje, da gospodarska in prorač unska politika Unije in držav 
članic temelji na dvigu potenciala rasti in zagotavljanju stabilnega prora čunskega stanja. Pakt stabil ­
nosti in rasti je pomemben instrument za dosego teh ciljev.  
Konferenca potrjuje zavezanost dolo čbam Pakta stabilnosti in rasti kot okviru za usklajevanje 
prora čunskih politik državah članic.  
Konferenca potrjuje, da je sistem, ki temelji na pravilih, najboljše zagotovilo za izpolnjevanje obvez ­
nosti in enakovredno obravnavo vseh držav članic. 
V tem okviru Konferenca potrjuje zavezanost ciljem lizbonske strategije: ustvarjanju novih delovnih 
mest, strukturnim reformam in socialni koheziji.  
Cilj Unije je dose či uravnoteženo gospodarsko rast in stabilnost cen. Zato mora gospodarska in 
prora čunska politika v času šibke gospodarske rasti dolo čiti ustrezne prednostne cilje glede gospodar ­
skih reform, inovacij, konkuren čne sposobnosti ter krepitve zasebnih naložb in potrošnje. To bi se 
moralo kazat v usmeritvi prora čunskih odlo čitev na nacionalni ravni in na ravni Unije, zlastiSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/347
s prestrukturiranjem javnofinan čnih prihodkov in odhodkov, pri čemer se ohrani prora čunska disci ­
plina v skladu s Pogodbama ter Paktom stabilnosti in rasti.  
Prora čunski in gospodarski izzivi, s katerimi se sre čujejo države članice, poudarjajo pomen uč inkovite 
prora čunske politike v celotnem gospodarskem ciklu.  
Konferenca se dogovori, da bi morale države članice obdobja gospodarske oživitve dejavno uporabiti 
za konsolidacijo javnih financ in izboljšanje svojega prora čunskega stanja. Cilj tega je, da se v 
obdobju gospodarskega vzpona postopoma doseže prora čunski presežek, ki omogo ča potrebni 
manevrski prostor za obvladovanje gospodarskega zastoja, s čimer se prispeva k dolgoro čni vzdrž ­
nosti javnih financ.  
Države članice z zanimanjem pri čakujejo morebitne predloge Komisije in nadaljnje prispevke držav 
članic v zvezi z vprašanjem, kako okrepiti in bolje razložiti izvajanje Pakta stabilnosti in rasti. Države 
članice bodo sprejele vse potrebne ukrepe za dvig potenciala rasti svojega gospodarstva. K uresni če­
vanju tega cilja bi lahko prispevalo tudi boljše usklajevanje gospodarske politike. Ta izjava ne dolo ča 
vnaprej prihodnje razprave o Paktu stabilnosti in rasti.  
31. Izjava o členu 156 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca potrjuje, da so podro čja politik iz člena 156, ve činoma v pristojnosti držav članic. 
Spodbujevalni in usklajevalni ukrepi, ki jih je treba sprejeti na ravni Unije v skladu s tem členom, 
so dopolnilne narave. Njihov namen je krepitev sodelovanja med državami članicami in ne usklaje ­
vanje nacionalnih sistemov. To ne vpliva na obstoje ča jamstva in prakse posameznih držav članic 
glede odgovornosti socialnih partnerjev.  
Ta izjava ne vpliva na dolo čbe pogodb, s katerimi se na Unijo prenašajo pristojnosti, vklju čno z 
dolo čbami na socialnem področ ju. 
32. Izjava o členu 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da je treba, kadar bi nacionalni standardi, ki vplivajo na notranji trg, onemogo čali 
zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi, v ukrepih, sprejetih na podlagi člena 168(4)(c), 
upoštevati skupna vprašanja varnosti in kot cilj dolo čiti visoke standarde kakovosti in varnosti.SL C 83/348 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
33. Izjava o členu 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca meni, da lahko sklicevanje na otoška obmo čja iz člena 174 velja tudi za otoške države 
kot celote, pod pogojem, da so izpolnjena potrebna merila.  
34. Izjava o členu 179 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca se dogovori, da bo delovanje Unije na podro čju raziskav in tehnološkega razvoja 
ustrezno upoštevalo temeljne usmeritve in odlo čitve raziskovalnih politik držav članic.  
35. Izjava o členu 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca meni, da člen 194 ne vpliva na pravico držav članic, da sprejmejo ukrepe, ki so potrebni 
za zagotovitev njihove oskrbe z energijo pod pogoji iz člena 347.  
36. Izjava o členu 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije o pogajanjih 
in sklepanju mednarodnih sporazumov držav članic v zvezi z obmo čjem 
svobode, varnosti in pravice  
Konferenca potrjuje, da se lahko države članice pogajajo in sklepajo sporazume s tretjimi državami ali 
mednarodnimi organizacijami na podro čjih iz poglavij 3, 4 in 5 naslova V tretjega dela, kolikor so ti 
sporazumi v skladu s pravom Unije.  
37. Izjava o členu 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Brez poseganja v ukrepe Unije za izpolnitev njene zaveze solidarnosti do države članice, ki je žrtev 
teroristi čnega napada, naravne nesre če ali nesre če, ki jo je povzro čil človek, nobena od dolo čb člena 
222 ne vpliva na pravico druge države članice, da izbere najustreznejša sredstva za izpolnitev lastne 
zaveze solidarnosti do te države članice.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/349
38. Izjava o členu 252 Pogodbe o delovanju Evropske unije o številu 
generalnih pravobranilcev Sodiš ča 
Konferenca izjavlja, da v primeru, če Sodiš če v skladu s prvim odstavkom člena 252 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije zahteva, da se število generalnih pravobranilcev pove ča za tri (z osem na 
enajst), Svet soglasno odobri takšno pove čanje.  
V takšnem primeru se Konferenca strinja, da bo Poljska, tako kot že zdaj Nem čija, Francija, Italija, 
Španija in Združeno kraljestvo, imela stalnega generalnega pravobranilca in ne bo ve č sodelovala pri 
sistemu rotacije, sedanji sistem rotacije pa bo namesto treh generalnih pravobranilcev zajemal pet 
generalnih pravobranilcev.  
39. Izjava o členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca se seznani z namero Komisije, da se bo pri pripravi osnutkov delegiranih aktov na 
podro čju finan čnih storitev v skladu z ustaljeno prakso še naprej posvetovala s strokovnjaki, ki jih 
bodo imenovale države članice.  
40. Izjava o členu 329 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca izjavlja, da lahko države članice ob vložitvi prošnje za vzpostavitev okrepljenega sode ­
lovanja navedejo, ali nameravajo že v tej fazi uporabiti člen 333, ki predvideva možnost glasovanja s 
kvalificirano ve čino, ali redni zakonodajni postopek.  
41. Izjava o členu 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da se sklicevanje na cilje Unije v členu 352(1) Pogodbe o delovanju Evropske 
unije nanaša na cilje iz člena 3(2) in (3) Pogodbe o Evropski uniji in na cilje iz člena 3(5) navedene 
pogodbe v zvezi z zunanjim delovanjem po petem delu Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zato je 
izklju čeno, da bi bil ukrep na podlagi člena 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije namenjen zgolj 
uresni čevanju ciljev iz člena 3(1) Pogodbe o Evropski uniji. Konferenca v zvezi s tem ugotavlja, da se 
v skladu s členom 31(1) Pogodbe o Evropski uniji na podro čju skupne zunanje in varnostne politike 
ne morejo sprejemati zakonodajni akti.SL C 83/350 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
42. Izjava o členu 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca poudarja, da v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodiš ča Evropske unije člen 352 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije, ki je sestavni del institucionalnega sistema, temelje čega na na čelu dode ­
ljenih pristojnosti, ne more biti podlaga za širitev obsega pristojnosti Unije prek splošnega okvira, ki 
izhaja iz vseh dolo čb Pogodb, zlasti tistih, v katerih so opredeljene naloge in dejavnosti Unije. V 
nobenem primeru se ta č len ne more uporabiti kot podlaga za sprejetje dolo čb, ki bi posledi čno 
bistveno spremenile Pogodbi, ne da bi se pri tem uporabil postopek, ki je v Pogodbah dolo čen za ta 
namen.  
43. Izjava o členu 355(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Visoke pogodbenice se strinjajo, da bo Evropski svet na podlagi člena 355(6) sprejel sklep, s katerim 
bo spremenjen položaj Mayotta v razmeju do Unije, tako da bo to ozemlje postalo najbolj oddaljena 
regija v smislu člena 355(1) in člena 349, bodo francoske oblasti obvestile Evropski svet in Komisijo, 
da to dopušč a zadnje stanje glede notranjega statusa otoka.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/351
B. IZJAVE O PROTOKOLIH, PRILOŽENIH POGODBAMA  
44. Izjava o členu 5 Protokola o schengenskem pravnem redu, 
vklju čenem v okvir Evropske unije  
Konferenca ugotavlja, da lahko država članica, ki je v skladu s členom 5(2) Protokola o schengen ­
skem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske unije, poslala uradno obvestilo, da ne želi sode ­
lovati pri predlogu ali pobudi, kadar koli pred sprejetjem ukrepa na podlagi schengenskega pravnega 
reda, to uradno obvestilo umakne.  
45. Izjava o členu 5(2) Protokola o schengenskem pravnem redu, 
vklju čenem v okvir Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da bo Svet, vedno ko ga bosta Združeno kraljestvo ali Irska obvestila o namenu, 
da ne bosta sodelovala pri ukrepu na podlagi schengenskega pravnega reda, v katerem sicer sode ­
lujeta, podrobno razpravljal o morebitnih posledicah nesodelovanja teh držav članic pri tem ukrepu. 
Razprava v Svetu bi morala potekati ob upoštevanju navodil Komisije o razmerju med predlogom in 
schengenskim pravnim redom.  
46. Izjava o členu 5(3) Protokola o schengenskem pravnem redu, 
vklju čenem v okvir Evropske unije  
Konferenca opozarja, da lahko Komisija, č e Svet po prvi temeljiti razpravi o zadevi ne sprejme sklepa, 
Svetu predloži spremenjeni predlog, o katerem naj bi Svet v roku štirih mesecev vnovi č podrobno 
razpravljal.  
47. Izjava o členu 5(3), (4) in (5) Protokola o schengenskem pravnem 
redu, vklju čenem v okvir Evropske unije  
Konferenca ugotavlja, da je lahko v pogojih, ki bodo opredeljeni v sklepu iz odstavkov 3, 4 ali 5 
Protokola o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske unije, dolo čeno, da zadevna 
država članica nosi morebitne neposredne finan čne posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale 
zaradi prenehanja njenega sodelovanja v nekaterih ali vseh delih pravnega reda, na katere se nanaša 
sklep Sveta sprejet v skladu s členom 4 navedenega protokola.SL C 83/352 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
48. Izjava v zvezi s Protokolom o stališ ču Danske 
V zvezi s pravnimi akti, ki jih mora sprejeti Svet sam ali skupaj z Evropskim parlamentom in 
vsebujejo dolo čbe, ki se uporabljajo za Dansko, hkrati pa dolo čbe, ki se zanjo ne uporabljajo, ker 
temeljijo na pravni podlagi, za katero se uporablja prvi del Protokola o stališ ču Danske, Konferenca 
ugotavlja, da Danska izjavlja, da ne bo uporabila svoje glasovalne pravice za prepre čitev sprejetja 
dolo čb, ki se zanjo ne uporabljajo.  
Poleg tega Konferenca ugotavlja, da na podlagi njene izjave o členu 222 Danska izjavlja, da bo njeno 
sodelovanje pri ukrepih ali pravnih aktih na podlagi člena 222 potekalo v skladu s prvim in drugim 
delom Protokola o stališ ču Danske.  
49. Izjava o Italiji 
Konferenca se seznani z dejstvom, da je Protokol o Italiji, ki je bil leta 1957 priložen Pogodbi o 
ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in spremenjen ob sprejetju Pogodbe o Evropski uniji, 
dolo čal: 
„VISOKE POGODBENICE SO SE –  
V ŽELJI, da bi uredile nekatere posebne probleme, ki zadevajo Italijo, –  
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so priloga k tej pogodbi:  
DRŽAVE ČLANICE SKUPNOSTI  
SE SEZNANIJO z dejstvom, da italijanska vlada izvaja desetletni program gospodarskega razvoja za 
uravnovešenje strukturnih neskladij italijanskega gospodarstva, zlasti z opremljanjem manj razvitih 
obmo čij južne Italije in otokov ter z ustvarjanjem novih delovnih mest za odpravljanje brezposel ­
nosti,  
OPOZARJAJO na to, da so na čela in cilje tega programa italijanske vlade preu čile in odobrile 
organizacije za mednarodno sodelovanje, katerih članice so,  
PRIZNAVAJO, da je doseganje ciljev italijanskega programa v njihovem skupnem interesu,  
SE DOGOVORIJO, da z namenom olajšati italijanski vladi izpolnitev te naloge priporo čijo insti ­
tucijam Skupnosti uporabo vseh sredstev in postopkov iz te pogodbe, zlasti ustrezno uporabo 
sredstev Evropske investicijske banke in Evropskega socialnega sklada,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/353
SO MNENJA, da bi morale institucije Skupnosti pri uporabi te pogodbe upoštevati obremenitve 
italijanskega gospodarstva v naslednjih letih in izkoristiti priložnost, da se prepre či ustvarjanje 
nevarnih napetosti, zlasti v pla čilni bilanci ali ravni zaposlenosti, ki bi lahko ogrozile uporabo te 
pogodbe v Italiji,  
PRIZNAVAJO, da je zlasti pri uporabi členov 109h in 109i treba zagotoviti, da ukrepi, ki se jih 
zahteva od italijanske vlade, ne ogrozijo izvajanja njenega programa gospodarskega razvoja in 
zviševanja življenjske ravni prebivalstva.“  
50. Izjava o členu 10 Protokola o prehodni ureditvi  
Konferenca poziva Evropski parlament, Svet in Komisijo, da si v okviru svojih pristojnosti v ustreznih 
primerih in po možnosti v petih letih, predvidenih v členu 10(3) Protokola o prehodni ureditvi, 
prizadevajo za sprejetje pravnih aktov, ki spreminjajo ali nadomeš čajo akte iz člena 10(1) navedenega 
protokola.SL C 83/354 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
C. IZJAVE DRŽAV ČLANIC  
51. Izjava Kraljevine Belgije o nacionalnih parlamentih  
Belgija pojasnjuje, da v skladu z njenim ustavnim pravom tako predstavniški dom in senat zveznega 
parlamenta kot tudi parlamentarne skupš čine skupnosti in regij glede na pristojnosti, ki jih izvaja 
Unija, delujejo kot sestavni del nacionalnega parlamentarnega sistema ali kot domovi nacionalnega 
parlamenta.  
52. Izjava Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike 
Nemč ije, Helenske republike, Kraljevine Španije, Italijanske republike, 
Republike Ciper, Republike Litve, Velikega vojvodstva Luksemburg, 
Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Avstrije, Romunije, 
Republike Slovenije in Slovaške republike o simbolih Evropske unije  
Belgija, Bolgarija, Nem čija, Gr čija, Španija, Italija, Ciper, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, 
Avstrija, Romunije, Slovenija in Slovaška izjavljajo, da bodo simboli, to je zastava, ki predstavlja 
krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi, himna z naslovom „Oda radosti“ iz Devete 
simfonije Ludwiga van Beethovna, geslo „Združena v raznolikosti“, euro kot valuta Evropske unije in 
Dan Evrope 9. maj, tudi v prihodnje zanje simboli skupne pripadnosti državljanov Evropski uniji in njihove povezave z njo.  
53. Izjava Češke republike o Listini Evropske unije o temeljnih pravicah  
1. Češka republika opozarja, da se dolo čbe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah uporabljajo 
za institucije in organe Evropske unije ob ustreznem upoštevanju na čela subsidiarnosti in razmejitve 
pristojnosti med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, kakor je potrjeno v Izjavi št. 18 o 
razmejitvi pristojnosti. Poudarja, da se te dolo čbe za države članice uporabljajo le pri izvajanju prava 
Unije, ne pa pri sprejemanju in izvajanju nacionalnega prava neodvisno od prava Unije.
 
2. Češka republika prav tako poudarja, da listina ne razširja podro čja uporabe prava Unije in Uniji 
ne dodeljuje novih pristojnosti. Listina ne zožuje podro čja uporabe nacionalnega prava in ne omejuje 
sedanjih pristojnosti nacionalnih organov na tem podro čju.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/355
3. Češka republika poudarja, da je treba temeljne pravice in na čela, kolikor so v tej listini priznana 
in izhajajo iz skupnih ustavnih tradicij držav članic, razlagati skladno s temi tradicijami.  
4. Nadalje poudarja, da se nobena dolo čba te listine ne sme razlagati kot omejevanje ali ogrožanje 
človekovih pravic in temeljnih svoboš čin, ki jih na njihovem področ ju uporabe priznavajo pravo 
Unije in mednarodni sporazumi, katerih pogodbenica je Unija ali vse države članice, zlasti Evropska 
konvencija o varstvu č lovekovih pravic in temeljnih svoboš čin, ter ustave držav članic.  
54. Izjava Zvezne republike Nem čije, Irske, Republike Madžarske, 
Republike Avstrije in Kraljevine Švedske  
Nem čija, Irska, Madžarska, Avstrija in Švedska ugotavljajo, da bistvene dolo čbe Pogodbe o ustanovitvi 
Evropske skupnosti za atomsko energijo od za četka njene veljavnosti niso bile bistveno spremenjene 
in jih je treba posodobiti. Zato podpirajo zamisel o čimprejšnjem sklicu Konference predstavnikov 
vlad držav članic.  
55. Izjava Kraljevine Španije in Združenega kraljestva Velika Britanija in 
Severna Irska  
Pogodbi se uporabljata za Gibraltar kot evropsko ozemlje, za katerega zunanje odnose je odgovorna 
država članica. To ne pomeni nikakršnih sprememb stališ č zadevnih držav članic. 
56. Izjava Irske o členu 3 Protokola o stališč u Združenega kraljestva in 
Irske glede obmo čja svobode, varnosti in pravice  
Irska potrjuje svojo zavezanost Uniji kot obmo čju svobode, varnosti in pravice, ki spoštuje temeljne 
pravice ter razli čne pravne sisteme in tradicije držav članic, v katerih je državljanom zagotovljena 
visoka raven varnosti.  
Zato izjavlja, da je trdno odlo čena uveljavljati pravico iz člena 3 Protokola o stališ ču Združenega 
kraljestva in Irske glede obmo čja svobode, varnosti in pravice ter čim dejavneje sodelovati pri 
sprejemanju ukrepov iz naslova IV tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Irska bo čim dejavneje sodelovala zlasti pri ukrepih na podro čju policijskega sodelovanja.SL C 83/356 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Poleg tega opozarja, da lahko v skladu s členom 8 Protokola uradno pisno obvesti predsednika Sveta 
o svoji želji, da zanjo ta protokol ne bi ve č veljal. V treh letih po za četku veljavnosti Pogodbe 
namerava ponovno preu čiti izvajanje teh dolo čb. 
57. Izjava Italijanske republike o sestavi Evropskega parlamenta  
Italija ugotavlja, da Evropski parlament v skladu s členoma 10 in 14 Pogodbe o Evropski uniji 
sestavljajo predstavniki državljanov Unije, ki so zastopani proporcionalno upadajo če. 
Italija nadalje ugotavlja, da so v skladu s členom 9 Pogodbe o Evropski uniji in členom 20 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije državljani Unije vse osebe z državljanstvom ene od držav članic.  
Italija zato meni, da morajo biti brez poseganja v odlo čitev v zvezi z mandatnim obdobjem 
2009–2014 v vsakem sklepu o sestavi Evropskega parlamenta, ki ga sprejme Evropski svet na 
pobudo Evropskega parlamenta in z njegovo odobritvijo, upoštevana na čela iz prvega pododstavka 
člena 14(2).  
58. Izjava Republike Latvije, Republike Madžarske in Republike Malte 
o črkovanju imena enotne valute v Pogodbah  
Ne da bi to vplivalo na poenoteno črkovanje imena enotne valute Evropske unije v Pogodbah, kakor 
je odtisnjeno na bankovcih in kovancih, Latvija, Madžarska in Malta izjavljajo, da črkovanje imena 
enotne valute, vklju čno z njegovimi izpeljankami, ki se uporabljajo v latvijskem, madžarskem in 
malteškem besedilu pogodb, nikakor ne vpliva na veljavna pravila latvijskega, madžarskega in malte ­ 
škega jezika.  
59. Izjava Kraljevine Nizozemske o členu 312 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije  
Kraljevina Nizozemska bo soglašala z odlo čitvijo iz drugega pododstavka člena 312(2) Pogodbe o 
delovanju Evropske Unije, ko bo revizija uredbe iz tretjega odstavka člena 311 navedene pogodbe 
Nizozemski zagotovila zadovoljivo rešitev za njen pretirano negativen položaj neto pla čnice v 
prora čun Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/357
60. Izjava Kraljevine Nizozemske o členu 355 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije  
Kraljevina Nizozemska izjavlja, da bo pobuda za sklep iz člena 355(6), namenjena spremembi 
položaja Nizozemskih Antilov in/ali Arube v razm erju do Unije, predložena le na podlagi odlo čitve, 
sprejete v skladu s statusom Kraljevine Nizozemske.  
61. Izjava Poljske v zvezi z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah  
Listina nikakor ne posega v pravico držav č lanic, da opravljajo zakonodajno funkcijo na podro čju 
javne morale, družinskega prava ter varstva človekovega dostojanstva in spoštovanja človekove 
telesne in duševne celovitosti.  
62. Izjava Poljske v zvezi s Protokolom o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih 
pravicah za Poljsko in Združeno kraljestvo  
Poljska izjavlja, da ob upoštevanju tradicije, povezane s socialnim gibanjem „Solidarnost“, in njego ­
vega pomembnega prispevka v boju za socialne pravice in pravice delavcev v celoti spoštuje socialne 
pravice in pravice delavcev, dolo čene v pravu Evropske unije, zlasti pa tiste, ki so potrjene v naslovu 
IV Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.  
63. Izjava Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska 
o opredelitvi izraza „državljani“  
Združeno kraljestvo v zvezi s Pogodbama in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko 
energijo ter s katerim koli aktom, ki izhaja iz teh pogo db ali v skladu s temi pogodbami ostaja v 
veljavi, ponovno poudarja izjavo z dne 31. decembra 1982 o opredelitvi izraza „državljani“, pri 
čemer pa je treba izraz „državljani britanskih odvisnih ozemelj“ razumeti kot „državljani britanskih 
čezmorskih ozemelj“.  
64. Izjava Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska 
o volilni pravici za volitve v Evropski parlament  
Združeno kraljestvo ugotavlja, da namen člena 14 Pogodbe o Evropski uniji in drugih dolo čb Pogodb 
ni spremeniti podlage volilne pravice za volitve v Evropski parlament.SL C 83/358 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
65. Izjava Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska o 
členu 75 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Združeno kraljestvo v celoti podpira odlo čne ukrepe glede sprejetja finan čnih sankcij za prepre če­
vanje terorizma in z njim povezanih dejavnosti ter boj proti njim. Združeno kraljestvo zato izjavlja, 
da namerava uveljavljati pravico iz člena 3 Protokola o stališ ču Združenega kraljestva in Irske glede 
obmo čja svobode, varnosti in pravice ter sodelovati pri sprejemanju vseh predlogov po členu 75 
Pogodbe o delovanju Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/359

PREGLEDNICA PREŠTEVIL ČENJA  (*) 
Pogodba o Evropski uniji  
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
NASLOV I - SKUPNE DOLO ČBE NASLOV I - SKUPNE DOLO ČBE 
Člen 1  Člen 1  
Člen 2  
Člen 2  Člen 3  
Člen 3 (razveljavljen) (  1 ) 
Člen 4  
Člen 5 (  2 ) 
Člen 4 (razveljavljen) (  3 ) 
Člen 5 (razveljavljen) (  4 ) 
Člen 6  Člen 6  
Člen 7  Člen 7  
Člen 8  
NASLOV II - DOLO ČBE, KI SPREMINJAJO 
POGODBO O USTANOVITVI EVROPSKE 
GOSPODARSKESKUPNOSTI Z NAMENOM 
USTANOVITI EVROPSKO SKUPNOST  NASLOV II - DOLO ČBE O DEMOKRATI ČNIH 
NA ČELIH  
Člen 8 (razveljavljen) (  5 ) Člen 9  
Člen 10 (  6 ) 
( 1 ) Nadomeš čen z vsebino člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in 
členov 13(1), in 21(3), drugi pododstavek Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Pogodba 
EU). 
( 2 ) Nadomeš čen z vsebino člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: 
Pogodba ES). 
( 3 ) Nadomeš čen z vsebino člena 15). 
( 4 ) Nadomeš čen z vsebino člena 13(2). 
( 5 ) Člen 8 Pogodbe EU, ki je veljal pred za četkom veljavnosti Lizbonske pogodbe (v nadaljnjem besedilu: 
sedanja Pogodba EU), je spremenil Pogodbo ES. Te spremembe so vnešene v to zadnjo pogodbo in člen 
8 je razveljavljen. Njegova številka se uporabi, da se vstavi nova dolo čba. 
( 6 ) Odstavek 4 vsebinsko nadomesti prvi pododstavek člena 191 Pogodbe ES.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/361  
(*) Ti dve preglednici izhajata iz preglednic, predvidenih v členu 5 Lizbonske pogodbe, razen srednje 
kolone, ki je ponazarjala števil čenje členov po Lizbonski pogodbi.
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
Člen 11  
Člen 12  
NASLOV III - DOLO ČBE, KI SPREMINJAJO 
POGODBO O USTANOVITVI EVROPSKE 
SKUPNOSTI ZA PREMOG IN JEKLO  NASLOV III - DOLO ČBE O INSTITUCIJAH  
Člen 9 (razveljavljen) (  7 ) Člen 13  
Člen 14 (  8 ) 
Člen 15 (  9 ) 
Člen 16 (  10 ) 
Člen 17 (  11 ) 
Člen 18  
Člen 19 (  12 ) 
NASLOV IV - DOLO ČBE, KI SPREMINJAJO 
POGODBO O USTANOVITVI EVROPSKE 
SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO  NASLOV IV - DOLO ČBE O OKREPLJENEM 
SODELOVANJU 
Člen 10 (razveljavljavljen) (  13 ) 
Členi 27a do 27e (nadomeš čeni) 
Členi 40 do 40b (nadomeš čeni) 
Členi 43 do 45 (nadomeš čeni) Člen 20 (  14 ) 
( 7 ) Člen 9 sedanje Pogodbe EU spreminja Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo. 
Ta zadnja pogodba je prenehala veljati 23. julija 2002. Člen 9 je razveljavljen in njegova številka se 
uporabi, da se tam vstavi nova dolo čba. 
( 8 ) — Odstavka 1 in 2 nadomestita vsebinsko člen 189 Pogodbe ES; 
— odstavki 1 do3 vsebinsko nadomestijo odstavke1 do 3 člena 190 Pogodbe ES; 
— odstavek 1 vsebinsko nadomesti prvi pododstavek člena 192 Pogodbe ES; 
— odstavek 4 vsebinsko nadomesti prvi pododstavek člena 197 Pogodbe ES. 
( 9 ) Vsebinsko nadomesti člen 4. 
( 10 ) — Odstavek 1 vsebinsko nadomesti prvo in drugo alineo člena 202 Pogodbe ES; 
— odstavka 2 in 9 vsebinsko nadomestita člen 203 Pogodbe ES; 
— odstavka 4 in 5 vsebinsko nadomestita odstavke 2 in 4 člena 205 Pogodbe ES. 
( 11 ) — Odstavek 1 vsebinsko nadomesti člen 211 Pogodbe ES; 
— odstavki 3 in 7 vsebinsko nadomestijo člen 214 Pogodbe ES; 
— odstavek 6 vsebinsko nadomesti odstavke 1, 3 in 4 člena 217 Pogodbe ES. 
( 12 ) — Vsebinsko nadomesti člen 220 Pogodbe ES; 
— prvi pododstavek odstavka 2 vsebinsko nadomesti prvi pododstavek člena 221 Pogodbe ES. 
( 13 ) Člen 10 sedanje Pogodbe EU spreminja Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo. 
Te spremembe so vnešene v to zadnjo pogodbo in člen 10 je razveljavljen. Njegova številka se 
uporabi, da se tam vstavi nova dolo čba. 
( 14 ) Nadomesti tudi člena 11 in 11a Pogodbe ES.SL C 83/362 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
NASLOV V - DOLO ČBE O SKUPNI ZUNANJI 
IN VARNOSTNI POLITIKI NASLOV V - SPLOŠNE DOLO ČBE O ZUNA ­
NJEM DELOVANJU UNIJE IN POSEBNE 
DOLO ČBE O SKUPNI ZUNANJI IN VARNO ­
STNI POLITIKI  
Poglavje 1 - Splošne dolo čbe o zunanjem 
delovanju Unije  
Člen 21  
Člen 22  
Poglavje 2 - Posebne dolo čbe o Skupni zunanji 
in varnostni politiki  
Oddelek 1 - Skupne dolo čbe 
Člen 23  
Člen 11  Člen 24  
Člen 12  Člen 25  
Člen 13  Člen 26  
Člen 27  
Člen 14  Člen 28  
Člen 15  Člen 29  
Člen 22  (prestavljen)  Člen 30  
Člen 23  (prestavljen)  Člen 31  
Člen 16  Člen 32  
Člen 17 (prestavljen)  Člen 42 
Člen 18  Člen 33  
Člen 19  Člen 34  
Člen 20  Člen 35  
Člen 21  Člen 36  
Člen 22 (prestavljen)  Člen 30 
Člen 23 (prestavljen)  Člen 31 
Člen 24  Člen 37SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/363
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
Člen 25  Člen 38  
Člen 39  
Člen 47 (prestavljen) Člen 40  
Člen 26 (razveljavljen)  
Člen 27 (razveljavljen)  
Člen 27a (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20 
Člen 27b (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20 
Člen 27c (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20  
Člen 27d (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20  
Člen 27e (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20  
Člen 28  Člen 41  
Oddelek 2 - Dolo čbe o Skupni varnostni in 
obrambni politiki  
Člen 17 (prestavljen) Člen 42  
Člen 43  
Člen 44  
Člen 45  
Člen 46  
NASLOV VI - DOLO ČBE O POLICIJSKEM IN 
PRAVOSODNEM SODELOVANJU V KAZEN ­
SKIH ZADEVAH (razveljavljen) (  16 ) 
Člen 29 (nadomeš čen) (  17 ) 
Člen 30 (nadomeš čen) (  18 ) 
Člen 31 (nadomeš čen) (  19 ) 
( 15 ) Členi 27a do 27e sedanje Pogodbe EU z dolo čbami o okrepljenem sodelovanju so nadomeš čeni s členi 
326 do 334 PDEU. 
( 16 ) Naslov VI sedanje Pogodbe EU z dolo čbami o policijskem in pravosodnem sodelovanju na kazenskem 
podro čju, se nadomesti z dolo čbami poglavij 1,4 in 5 naslova IV (preštevil čen V) tretjega dela PDEU. 
( 17 ) Nadomeš čen s členom 67 PDEU. 
( 18 ) Nadomeš čen s členoma 87 in 88 PDEU. 
( 19 ) Nadomeš čen s členi 82, 83 in 85 PDEU.SL C 83/364 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
Člen 32 (nadomeš čen) (  20 ) 
Člen 33 (nadomeš čen) (  21 ) 
Člen 34 (razveljavljen)  
Člen 35 (razveljavljen)  
Člen 36 (nadomeš čen) (  22 ) 
Člen 37 (razveljavljen)  
Člen 38 (razveljavljen)  
Člen 39 (razveljavljen)  
Člen 40 (nadomeš čen) (  23 ) Člen 20 
Člen 40a (nadomeš čen) (  23 ) Člen 20 
Člen 40b (nadomeš čen) (  23 ) Člen 20 
Člen 41 (razveljavljen)  
Člen 42 (razveljavljen)  
NASLOV VII - DOLO ČBE O OKREPLJENEM 
SODELOVANJU (razveljavljen) (  24 ) NASLOV IV - DOLO ČBE O OKREPLJENEM 
SODELOVANJU 
Člen 43 (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
Člen 43a (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
Člen 43b (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
Člen 44 (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
Člen 44a (razveljavljen) (  24 ) Člen 20 
Člen 45 (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
NASLOV VIII - KON ČNE DOLO ČBE NASLOV VI - KON ČNE DOLO ČBE 
Člen 46 (razveljavljen)  
Člen 47  
( 20 ) Nadomeš čen s členom 89 PDEU. 
( 21 ) Nadomeš čen s členom 72 PDEU. 
( 22 ) Nadomeš čen s člen 71 PDEU. 
( 23 ) Členi 40 do 40b sedanje Pogodbe EU z dolo čbami o okrepljenem sodelovanju so nadomeš čeni s členi 
326 do 334 PDEU. 
( 24 ) Členi 43 do 45 in naslov VII sedanje Pogodbe EU z dolo čbami o okrepljenem sodelovanju so 
nadomešč eni s členi 326 do 334 PDEU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/365
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
Člen 47 (prestavljen)  Člen 40  
Člen 48  Člen 48  
Člen 49  Člen 49  
Člen 50  
Člen 51  
Člen 52  
Člen 50 (razveljavljen)  
Člen 51  Člen 53  
Člen 52  Člen 54  
Člen 53  Člen 55  
Pogodba o delovanju Evropske unije  
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
PRVI DEL - NA ČELA  PRVI DEL - NA ČELA  
Člen 1 (razveljavljen)  
Člen 1  
Člen 2 (razveljavljen) (  25 ) 
Naslov I - Vrste in podro čja pristojnosti Unije  
Člen 2  
Člen 3  
Člen 4  
Člen 5  
Člen 6  
Naslov II - Splošne določ be 
( 25 ) Nadomeš čen z vsebino člena 3 Pogodbe EU.SL C 83/366 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 7  
Člen 3, odstavek 1 (razveljavljen) (  26 ) 
Člen 3, odstavek 2  Člen 8  
Člen 4 (prestavljen)  Člen 119  
Člen 5 (nadomeš čen) (  27 ) 
Člen 9  
Člen 10  
Člen 6  Člen 11  
Člen 153, odstavek 2 (prestavljen)  Člen 12  
Člen 13 (  28 ) 
Člen 7 (razveljavljen) (  29 ) 
Člen 8 (razveljavljen) (  30 ) 
Člen 9 (razveljavljen)  
Člen 10 (razveljavljen) (  31 ) 
Člen 11 (nadomeš čen) (  32 ) Členi 326 do 334  
Člen 11a (nadomeš čen) (  32 ) Členi 326 do 334  
Člen 12 (prestavljen)  Člen 18 
Člen 13 (prestavljen)  Člen 19 
Člen 14 (prestavljen)  Člen 26 
Člen 15 (prestavljen)  Člen 27 
Člen 16  Člen 14  
Člen 255 (prestavljen)  Člen 15  
Člen 286 (nadomeš čen) Člen 16  
( 26 ) Nadomeš čen z vsebino členov 3 do 6 Pogodbe EU. 
( 27 ) Nadomeš čen z vsebino člena 5 Pogodbe EU. 
( 28 ) Vstavljena dolo čba iz Protokola o zaš čiti dobrega po čutja živali. 
( 29 ) Nadomeš čen z vsebino člena 13 Pogodbe EU. 
( 30 ) Nadomeš čen z vsebino člena 13 Pogodbe EU in odstavka 1 člena 282 PDEU. 
( 31 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 3 člena 4 Pogodbe EU . 
( 32 ) Nadomeš čen tudi s členom 20 Pogodbe EU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/367
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 17  
DRUGI DEL - DRŽAVLJANSTVO UNIJE  DRUGI DEL - NEDISKRIMINACIJA IN DRŽA ­
VLJANSTVO UNIJE  
Člen 12 (prestavljen) Člen 18  
Člen 13 (prestavljen) Člen 19  
Člen 17  Člen 20  
Člen 18  Člen 21  
Člen 19  Člen 22  
Člen 20  Člen 23  
Člen 21  Člen 24  
Člen 22  Člen 25  
TRETJI DEL - POLITIKE SKUPNOSTI TRETJI DEL - NOTRANJE POLITIKE IN UKREPI 
UNIJE  
Naslov I - Notranji trg  
Člen 14 (prestavljen) Člen 26  
Člen 15 (prestavljen) Člen 27  
Naslov I - Prosti pretok blaga  Naslov II - Prosti pretok blaga  
Člen 23  Člen 28  
Člen 24  Člen 29  
Poglavje 1 - Carinska unija  Poglavje 1 - Carinska unija  
Člen 25  Člen 30  
Člen 26  Člen 31  
Člen 27  Člen 32  
Tretji del, Naslov X, Carinsko sodelovanje (presta ­
vljen) Poglavje 2 - Carinsko sodelovanje  
Člen 135 (prestavljen)  Člen 33  
Poglavje 2 - Prepoved koli činskih omejitev med 
državami članicami  Poglavje 3 - Prepoved koli činskih omejitev med 
državami članicami  
Člen 28  Člen 34SL C 83/368 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 29  Člen 35  
Člen 30  Člen 36  
Člen 31  Člen 37  
Naslov II - Kmetijstvo  Naslov III - Kmetijstvo in ribištvo  
Člen 32  Člen 38  
Člen 33  Člen 39  
Člen 34  Člen 40  
Člen 35  Člen 41  
Člen 36  Člen 42  
Člen 37  Člen 43  
Člen 38  Člen 44  
Naslov III - Prosti pretok oseb, storitev in 
kapitala Naslov IV - Prosti pretok oseb, storitev in kapitala 
Poglavje 1 - Delavci  Poglavje 1 - Delavci  
Člen 39  Člen 45  
Člen 40  Člen 46  
Člen 41  Člen 47  
Člen 42  Člen 48  
Poglavje 2 - Pravica do ustanavljanja  Poglavje 2 - Pravica do ustanavljanja  
Člen 43  Člen 49  
Člen 44  Člen 50  
Člen 45  Člen 51  
Člen 46  Člen 52  
Člen 47  Člen 53  
Člen 48  Člen 54  
Člen 294 (prestavljen) Člen 55  
Poglavje 3 - Storitve  Poglavje 3 - Storitve  
Člen 49  Člen 56SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/369
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 50  Člen 57  
Člen 51  Člen 58  
Člen 52  Člen 59  
Člen 53  Člen 60  
Člen 54  Člen 61  
Člen 55  Člen 62  
Poglavje 4 - Kapital in pla čila Poglavje 4 - Kapital in pla čila 
Člen 56  Člen 63  
Člen 57  Člen 64  
Člen 58  Člen 65  
Člen 59  Člen 66  
Člen 60 (prestavljen)  Člen 75  
Naslov IV - Vizumi, azil, priseljevanje in druge 
politike v zvezi s prostim gibanjemoseb  Naslov IV - Obmo čje svobode, varnosti in 
pravice 
Poglavje 1 - Splošne dolo čbe 
Člen 61  Člen 67 (  33 ) 
Člen 68  
Člen 69  
Člen 70  
Člen 71 (  34 ) 
Člen 64, odstavek 1 (nadomeš čen) Člen 72 (  35 ) 
Člen 73  
Člen 66 (nadomeš čen) Člen 74  
Člen 60 (prestavljen) Člen 75  
Člen 76  
( 33 ) Nadomesti tudi člen 29 sedanje Pogodbe EU. 
( 34 ) Nadomesti člen 36 sedanje Pogodbe EU. 
( 35 ) Nadomesti tudi člen 33 sedanje Pogodbe EU.SL C 83/370 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Poglavje 2 - Politika glede mejne kontrole, azila 
in priseljevanja  
Člen 62  Člen 77  
Člen 63, to čki 1 in 2in Člen 64, odstavek 2 (  36 ) Člen 78  
Člen 63, to čki 3 in 4  Člen 79  
Člen 80  
Člen 64, odstavek 1 (nadomeš čen) Člen 72 
poglavje 3 - Pravosodno sodelovanje v civilnih 
zadevah 
Člen 65  Člen 81  
Člen 66 (nadomeš čen) Člen 74 
Člen 67 (razveljavljen)  
Člen 68 (razveljavljen)  
Člen 69 (razveljavljen)  
Poglavje 4 - Pravosodno sodelovanje v kazen ­
skih zadevah  
Člen 82 (  37 ) 
Člen 83 (  37 ) 
Člen 84  
Člen 85 (  37 ) 
Člen 86  
Poglavje 5 - Policijsko sodelovanje  
Člen 87 (  38 ) 
Člen 88 (  38 ) 
Člen 89 (  39 ) 
( 36 ) Odstavka 1 in 2 člena 63 Pogodbe ES sta nadomeš čena z odstavkoma1 in 2 člena 78 PDEU in 
odstavek 2 člena 64 je nadomeš čen z odstavkom 3 člena 78 PDEU. 
( 37 ) Nadomesti člen 31 sedanje Pogodbe EU. 
( 38 ) Nadomesti člen 30 sedanje Pogodbe EU. 
( 39 ) Nadomesti člen 32 sedanje Pogodbe EU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/371
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Naslov V - Prevoz  Naslov VI - Prevoz  
Člen 70  Člen 90  
Člen 71  Člen 91  
Člen 72  Člen 92  
Člen 73  Člen 93  
Člen 74  Člen 94  
Člen 75  Člen 95  
Člen 76  Člen 96  
Člen 77  Člen 97  
Člen 78  Člen 98  
Člen 79  Člen 99  
Člen 80  Člen 100  
Naslov VI - Skupna pravila o konkurenci, 
obdav čitvi in približevanju zakonodaje  Naslov VI - Skupna pravila o konkurenci, obdav čitvi in približevanju zakonodaje  
Poglavje 1 - Pravila o konkurenci  Poglavje 1 - Pravila o konkurenci  
Oddelek 1 - Pravila za podjetja  Oddelek 1 - Pravila za podjetja  
Člen 81  Člen 101  
Člen 82  Člen 102  
Člen 83  Člen 103  
Člen 84  Člen 104  
Člen 85  Člen 105  
Člen 86  Člen 106  
Oddelek 2 - Državne pomo či Oddelek 2 - Državne pomoč i 
Člen 87  Člen 107  
Člen 88  Člen 108  
Člen 89  Člen 109  
poglavje 2 - Dav čne dolo čbe Poglavje 2 - Dav čne dolo čbeSL C 83/372 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 90  Člen 110  
Člen 91  Člen 111  
Člen 92  Člen 112  
Člen 93  Člen 113  
Poglavje 3 - Približevanje zakonodaje  Poglavje 3 - Približevanje zakonodaje  
Člen 95 (prestavljen) Člen 114  
Člen 94 (prestavljen) Člen 115  
Člen 96  Člen 116  
Člen 97  Člen 117  
Člen 118  
Naslov VII - Ekonomska in monetarna politika  Naslov VIII - Ekonomska in monetarna politika  
Člen 4 (prestavljen) Člen 119  
Poglavje 1 - Ekonomska politika  Poglavje 1 - Ekonomska politika  
Člen 98  Člen 120  
Člen 99  Člen 121  
Člen 100  Člen 122  
Člen 101  Člen 123  
Člen 102  Člen 124  
Člen 103  Člen 125  
Člen 104  Člen 126  
Poglavje 2 - Monetarna politika  Poglavje 2 - Monetarna politika  
Člen 105  Člen 127  
Člen 106  Člen 128  
Člen 107  Člen 129  
Člen 108  Člen 130  
Člen 109  Člen 131  
Člen 110  Člen 132SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/373
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 111, odstavki 1 do 3 in 5 (prestavljeni)  Člen 219  
Člen 111, odstavek 4 (prestavljen)  Člen 138  
Člen 133  
Poglavje 3 - Institucionalne določ be Poglavje 3 - Institucionalne dolo čbe 
Člen 112 (prestavljen)  Člen 283  
Člen 113 (prestavljen)  Člen 284  
Člen 114  Člen 134  
Člen 115  Člen 135  
Poglavje 4 - Dolo čbe za države članice, katerih 
valuta je euro  
Člen 136  
Člen 137  
Člen 111, odstavek 4 (prestavljen ) Člen 138  
Poglavje 4 - Prehodne dolo čbe Poglavje 5 - Prehodne dolo čbe 
Člen 116 (razveljavljen)  
Člen 139  
Člen 117, odstavki 1, 2, šesta alinea, ter 3 do 9 
(razveljavljeni)  
Člen 117, odstavek 2, prvih pet alinej (presta ­
vljene)  Člen 141, odstavek 2  
Člen 121, odstavek 1 (prestavljen) 
Člen 122, odstavek 2, drugi stavek (prestavljen) 
Člen 123, odstavek 5 (prestavljen)  Člen 140 (  40 ) 
Člen 118 (razveljavljen)  
Člen 123, odstavek 3 (prestavljen) 
Člen 117, odstavek 2, prvih pet alinej (prestavljene)  Člen 141 (  41 ) 
( 40 ) — Odstavek 1 člena 140 povzame odstavek 1 člena 121; 
— Odstavek 2 člena 140 povzame drugi stavek odstavka 2 člena 122; 
— Odstavek 3 člena 140 povzame odstavek 5 člena 123. 
( 41 ) — Odstavek 1 člena 141 povzame odstavek 3 člena 123; 
— Odstavek 2 člena 141 povzame prvih pet alinej odstavka 2 člena 117.SL C 83/374 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 124, odstavek 1 (prestavljen)  Člen 142  
Člen 119  Člen 143  
Člen 120  Člen 144  
Člen 121, odstavek 1 (prestavljen)  Člen 140, odstavek 1  
Člen 121, odstavki 2 do 4 (razveljavljeni)  
Člen 122, odstavki 1, 2, prvi stavek, 3, 4, 5 in 
6 (razveljavljeni)  
Člen 122, odstavek 2, drugi stavek (prestavljen)  Člen 140, odstavek 2, prvi pododstavek 
Člen 123, odstavki 1, 2 in 4 (razveljavljeni)  
Člen 123, odstavek 3 (prestavljen)  Člen 141, odstavek 1  
Člen 123, odstavek 5 (prestavljen)  Člen 140, odstavek 3  
Člen 124, odstavek 1 (prestavljen)  Člen 142  
Člen 124, odstavek 2 (razveljavljen)  
Naslov VIII - Zaposlovanje  Naslov IX - Zaposlovanje  
Člen 125  Člen 145  
Člen 126  Člen 146  
Člen 127  Člen 147  
Člen 128  Člen 148  
Člen 129  Člen 149  
Člen 130  Člen 150  
Naslov IX - Skupna trgovinska politika 
(prestavljen)  Peti del, Naslov II, Skupna trgovinska politika  
Člen 131 (prestavljen)  Člen 206  
Člen 132 (razveljavljen)  
Člen 133 (prestavljen)  Člen 207  
Člen 134 (razveljavljen)  
Naslov X - Carinsko sodelovanje (prestavljen)  Tretji del, Naslov II, Poglavje 2, Carinsko sodelo ­
vanjeSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/375
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 135 (prestavljen)  Člen 33  
Naslov XI - Socialna politika, izobraževanje, 
poklicno usposabljanje in mladina  Naslov X - Socialna politika  
Poglavje 1 - Socialne dolo čbe (razveljavljen)  
Člen 136  Člen 151  
Člen 152  
Člen 137  Člen 153  
Člen 138  Člen 154  
Člen 139  Člen 155  
Člen 140  Člen 156  
Člen 141  Člen 157  
Člen 142  Člen 158  
Člen 143  Člen 159  
Člen 144  Člen 160  
Člen 145  Člen 161  
Poglavje 2 - Evropski socialni sklad  Naslov XI - Evropski socialni sklad  
Člen 146  Člen 162  
Člen 147  Člen 163  
Člen 148  Člen 164  
Poglavje 3 - Izobraževanje, poklicno usposab ­
ljanje in mladina  Naslov XII - Izobraževanje, poklicno usposab ­
ljanje, mladina in šport  
Člen 149  Člen 165  
Člen 150  Člen 166  
Naslov XII - Kultura  Naslov XIII - Kultura  
Člen 151  Člen 167  
Naslov XIII - Javno zdravje  Naslov XIV - Javno zdravje  
Člen 152  Člen 168  
Naslov XIV - Varstvo potrošnikov  Naslov XV - Varstvo potrošnikovSL C 83/376 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 153, odstavki 1, 3, 4 in 5  Člen 169  
Člen 153, odstavek 2 (prestavljen)  Člen 12 
Naslov XV - Vseevropska omrežja  Naslov XVI - Vseevropska omrežja  
Člen 154  Člen 170  
Člen 155  Člen 171  
Člen 156  Člen 172  
Naslov XVI - Industrija  Naslov XVII - Industrija  
Člen 157  Člen 173  
Naslov XVII - Ekonomska in socialna kohezija  Naslov XVIII- Ekonomska, socialna in terito ­
rialna kohezija  
Člen 158  Člen 174  
Člen 159  Člen 175  
Člen 160  Člen 176  
Člen 161  Člen 177  
Člen 162  Člen 178  
Naslov XVIII - Raziskave in tehnološki razvoj  Naslov XIX - Raziskave, tehnološki razvoj in 
vesolje.  
Člen 163  Člen 179  
Člen 164  Člen 180  
Člen 165  Člen 181  
Člen 166  Člen 182  
Člen 167  Člen 183  
Člen 168  Člen 184  
Člen 169  Člen 185  
Člen 170  Člen 186  
Člen 171  Člen 187  
Člen 172  Člen 188  
Člen 189SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/377
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 173  Člen 190  
Naslov XIX - Okolje  Naslov XX - Okolje  
Člen 174  Člen 191  
Člen 175  Člen 192  
Člen 176  Člen 193  
NASLOV XXI - ENERGETIKA  
Člen 194  
NASLOV XXII - TURIZEM  
Člen 195  
NASLOV XXIII - CIVILNA ZAŠ ČITA 
Člen 196  
NASLOV XXIII - UPRAVNO SODELOVANJE  
Člen 197  
Naslov XX - Razvojno sodelovanje (prestavljen)  Peti del, Naslov III, Poglavje 1, Razvojno sodelo ­
vanje 
Člen 177 (prestavljen)  Člen 208  
Člen 178 (razveljavljen) (  42 ) 
Člen 179 (prestavljen)  Člen 209  
Člen 180 (prestavljen)  Člen 210  
Člen 181 (prestavljen)  Člen 211  
Naslov XXI - Gospodarsko, finan čno in 
tehni čno sodelovanje s tretjimi državami 
(prestavljen)  Peti del, Naslov III, Poglavje 2, Gospodarsko, fina ­
nčno in tehni čno sodelovanje s tretjimi državami  
Člen 181a (prestavljen)  Člen 212  
ČETRTI DEL - PRIDRUŽEVANJE ČEZMORSKIH 
DRŽAV IN OZEMELJ  ČETRTI DEL - PRIDRUŽEVANJE ČEZMORSKIH 
DRŽAV IN OZEMELJ  
Člen 182  Člen 198  
Člen 183  Člen 199  
( 42 ) Nadomeš čen z vsebino drugega stavka drugega pododstavka odstavka 1 člena 208 PDEU.SL C 83/378 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 184  Člen 200  
Člen 185  Člen 201  
Člen 186  Člen 202  
Člen 187  Člen 203  
Člen 188  Člen 204  
PETI DEL - ZUNANJE DELOVANJE UNIJE  
Naslov I - Splošne dolo čbe o zunanjem delo ­
vanju unije  
Člen 205  
Tretji del, Naslov IX, Skupna trgovinska politika 
(prestavljen)  Naslov II - Skupna trgovinska politika  
Člen 131 (prestavljen) Člen 206  
Člen 133 (prestavljen) Člen 207  
Naslov III - Sodelovanje s tretjimi državami in 
humanitarna pomo č 
Tretji del, Naslov XX, Razvojno sodelovanje 
(prestavljen)  Poglavje 1 - Razvojno sodelovanje  
Člen 177 (prestavljen) Člen 208 (  43 ) 
Člen 179 (prestavljen) Člen 209  
Člen 180 (prestavljen)  Člen 210  
Člen 181 (prestavljen) Člen 211  
Tretji del, NASLOV XXI, Gospodarsko, finan čno in 
tehni čno sodelovanje s tretjimi državami (prestavljen)  Poglavje 2 - Gospodarsko, finan čno in tehni čno 
sodelovanje s tretjimi državami  
Člen 181a (prestavljen) Člen 212  
Člen 213  
Poglavje 3 - Humanitarna pomo č 
Člen 214  
Naslov IV - Omejevalni ukrepi  
( 43 ) Drugi stavek druge alinee odstavka 1 vsebinsko nadomesti člen 178 Pogodbe ES.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/379
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 301 (nadomeš čen) Člen 215  
Naslov V - Mednarodni sporazumi  
Člen 216  
Člen 310 (prestavljen) Člen 217  
Člen 300 (nadomeš čen) Člen 218  
Člen 111, odstavki 1 do 3 in 5 (prestavljeni)  Člen 219  
Naslov VI - Odnosi Unije z mednarodnimi 
organizacijami in tretjimi državami ter dele ­
gacije Unije  
Členi 302 do 304 (nadomeš čeni) Člen 220  
Člen 221  
Naslov VII - Solidarnostna klavzula  
Člen 222  
PETI DEL — INSTITUCIJE SKUPNOSTI  ŠESTI DEL - DOLO ČBE O INSTUTUCIJAH IN 
FINAN ČNE DOLO ČBE 
Naslov I - Dolo čbe o institucijah  Naslov I - Dolo čbe o institucijah  
Poglavje 1 - Institucije  Poglavje 1 - Institucije  
Oddelek 1 - Evropski parlament  Oddelek 1 - Evropski parlament  
Člen 189 (razveljavljen) (  44 ) 
Člen 190, odstavki 1do 3 (razveljavljeni) (  45 ) 
Člen 190, odstavki 4 in 5  Člen 223  
Člen 191, prvi pododstavek (razveljavljen) (  46 ) 
Člen 191, drugi pododstavek  Člen 224  
Člen 192, prvi pododstavek (razveljavljen) (  47 ) 
Člen 192, drugi pododstavek  Člen 225  
Člen 193  Člen 226  
( 44 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 2 člena 14 Pogodbe EU. 
( 45 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 2 in 3 člena 14 Pogodbe EU . 
( 46 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 4 člena 11 Pogodbe EU. 
( 47 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 1 člena 14 Pogodbe EU.SL C 83/380 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 194  Člen 227  
Člen 195  Člen 228  
Člen 196  Člen 229  
Člen 197, prvi pododstavek (razveljavljen) (  48 ) 
Člen 197, drugi, tretji in četrti pododstavek  Člen 230  
Člen 198  Člen 231  
Člen 199  Člen 232  
Člen 200  Člen 233  
Člen 201  Člen 234  
Oddelek 2 - Evropski svet  
Člen 235  
Člen 236  
Oddelek 2 - Svet  Oddelek 3 - Svet  
Člen 202 (razveljavljen) (  49 ) 
Člen 203 (razveljavljen) (  50 ) 
Člen 204  Člen 237  
Člen 205, odstavki 2 in 4 (razveljavljeni) (  51 ) 
Člen 205, odstavki 1 in 3  Člen 238  
Člen 206  Člen 239  
Člen 207  Člen 240  
Člen 208  Člen 241  
Člen 209  Člen 242  
Člen 210  Člen 243  
Oddelek 3 - Komisija  Oddelek 4 - Komisija  
( 48 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 4 člena 14 Pogodbe EU. 
( 49 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 1 člena 16 Pogodbe EU in členi 290 in 291 PDEU. 
( 50 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 2 in 9 člena 16 Pogodbe EU . 
( 51 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 4 in 5 člena 16 Pogodbe EU .SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/381
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 211 (razveljavljen) (  52 ) 
Člen 244  
Člen 212 (prestavljen)  Člen 249, odstavek 2  
Člen 213  Člen 245  
Člen 214 (razveljavljen) (  53 ) 
Člen 215  Člen 246  
Člen 216  Člen 247  
Člen 217, odstavki 1, 3 in 4 (razveljavljeni) (  54 ) 
Člen 217, odstavek 2  Člen 248  
Člen 218, odstavek 1 (razveljavljen) (  55 ) 
Člen 218, odstavek 2  Člen 249  
Člen 219  Člen 250  
Oddelek 4 - Sodiš če Oddelek 5 - Sodiš če Evropske unije  
Člen 220 (razveljavljen) (  56 ) 
Člen 221, prvi pododstavek (razveljavljen) (  57 ) 
Člen 221, drugi in tretji pododstavek  Člen 251  
Člen 222  Člen 252  
Člen 223  Člen 253  
Člen 224 (  58 ) Člen 254  
Člen 255  
Člen 225  Člen 256  
Člen 225a  Člen 257  
( 52 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 1 člena 17 Pogodbe EU. 
( 53 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 3 in 7 člena 17 Pogodbe EU . 
( 54 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 6 člena 17Pogodbe EU. 
( 55 ) Nadomeš čen z vsebino člena 295 PDEU. 
( 56 ) Nadomeš čen z vsebino člena 19 Pogodbe EU. 
( 57 ) Nadomeš čen z vsebino prvega pododstavka odstavka 2 člena 19 Pogodbe EU. 
( 58 ) Prvi stavek prvega pododstavka je nadomeš čena z vsebino drugega pododstavka odstavka 2 člena 19 
Pogodbe EU.SL C 83/382 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 226  Člen 258  
Člen 227  Člen 259  
Člen 228  Člen 260  
Člen 229  Člen 261  
Člen 229a  Člen 262  
Člen 230  Člen 263  
Člen 231  Člen 264  
Člen 232  Člen 265  
Člen 233  Člen 266  
Člen 234  Člen 267  
Člen 235  Člen 268  
Člen 269  
Člen 236  Člen 270  
Člen 237  Člen 271  
Člen 238  Člen 272  
Člen 239  Člen 273  
Člen 240  Člen 274  
Člen 275  
Člen 276  
Člen 241  Člen 277  
Člen 242  Člen 278  
Člen 243  Člen 279  
Člen 244  Člen 280  
Člen 245  Člen 281  
Oddelek 6 - Evropska centralna banka  
Člen 282  
Člen 112 (prestavljen) Člen 283SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/383
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 113 (prestavljen) Člen 284  
Oddelek 5 - Ra čunsko sodiš če Oddelek 7 - Ra čunsko sodiš če 
Člen 246  Člen 285  
Člen 247  Člen 286  
Člen 248  Člen 287  
Poglavje 2 - Skupne dolo čbe za ve č institucij  Poglavje 2 - Pravni akti unije, postopki za 
sprejetje in druge dolo čbe 
Oddelek 1 - Pravni akti Unije  
Člen 249  Člen 288  
Člen 289  
Člen 290 (  59 ) 
Člen 291 (  59 ) 
Člen 292  
Oddelek 2 - Postopki za sprejetje aktov in 
druge dolo čbe 
Člen 250  Člen 293  
Člen 251  Člen 294  
Člen 252 (razveljavljen)  
Člen 295  
Člen 253  Člen 296  
Člen 254  Člen 297  
Člen 298  
Člen 255 (prestavljen)  Člen 15 
Člen 256  Člen 299  
Poglavje 2 - Posvetovalni organi Unije  
Člen 300  
Poglavje 3 - Ekonomsko-socialni odbor  Oddelek 1 - Ekonomsko-socialni odbor  
( 59 ) Vsebinsko nadomesti tretjo alineo člena 202 Pogodbe ES.SL C 83/384 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 257 (razveljavljen) (  60 ) 
Člen 258, prvi, drugi in četrti pododstavek  Člen 301  
Člen 258, tretji pododstavek (razveljavljen) (  61 ) 
Člen 259  Člen 302  
Člen 260  Člen 303  
Člen 261 (razveljavljen)  
Člen 262  Člen 304  
Poglavje 4 - Odbor regij  Oddelek 2 - Odbor regij  
Člen 263, prvi in peti pododstavek (razvelja ­
vljen) (  62 ) 
Člen 263, drugi do četrti pododstavek  Člen 305  
Člen 264  Člen 306  
Člen 265  Člen 307  
Poglavje 5 - Evropska investicijska banka  Poglavje 4 - Evropska investicijska banka  
Člen 266  Člen 308  
Člen 267  Člen 309  
Naslov II - Finan čne dolo čbe Naslov II - Finan čne dolo čbe 
Člen 268  Člen 310  
Poglavje 1 - Lastna sredstva Unije  
Člen 269  Člen 311  
Člen 270 (razveljavljen) (  63 ) 
Poglavje 2 - Ve čletni finan čni okvir  
Člen 312  
Poglavje 3 - Letni prora čun Unije  
( 60 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 2 člena 300 PDEU. 
( 61 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 4 člena 300 PDEU. 
( 62 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 3 in 4 člena 300 PDEU. 
( 63 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 4 člena 310 PDEU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/385
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 272, odstavek 1 (prestavljen) Člen 313  
Člen 271 (prestavljen)  Člen 316  
Člen 272, odstavek 1 (prestavljen)  Člen 313  
Člen 272, odstavki 2 do 10  Člen 314  
Člen 273  Člen 315  
Člen 271 (prestavljen) Člen 316  
Poglavje 4 - Izvrševanje prora čuna in razrešnica  
Člen 274  Člen 317  
Člen 275  Člen 318  
Člen 276  Člen 319  
Poglavje 5 - Skupne dolo čbe 
Člen 277  Člen 320  
Člen 278  Člen 321  
Člen 279  Člen 322  
Člen 323  
Člen 324  
Poglavje 6 - Boj proti goljufijam  
Člen 280  Člen 325  
Naslov III - Okrepljeno sodelovanje  
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 326 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 327 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 328 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 329 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 330 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 331 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena)  Člen 332 (  64 ) 
( 64 ) Nadomesti tudi člene 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 sedanje Pogodbe EU.SL C 83/386 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 333 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 334 (  64 ) 
ŠESTI DEL - SPLOŠNE IN KON ČNE DOLO ČBE SEDMI DEL - SPLOŠNE IN KON ČNE 
DOLO ČBE 
Člen 281 (razveljavljen) (  65 ) 
Člen 282  Člen 335  
Člen 283  Člen 336  
Člen 284  Člen 337  
Člen 285  Člen 338  
Člen 286 (nadomeš čen) člen 16  
Člen 287  Člen 339  
Člen 288  Člen 340  
Člen 289  Člen 341  
Člen 290  Člen 342  
Člen 291  Člen 343  
Člen 292  Člen 344  
Člen 293 (razveljavljen)  
Člen 294 (prestavljen)  Člen 55 
Člen 295  Člen 345  
Člen 296  Člen 346  
Člen 297  Člen 347  
Člen 298  Člen 348  
Člen 299, odstavek 1 (razveljavljen) (  66 ) 
Člen 299, odstavek 2, drugi, tretji in četrti 
pododstavek Člen 349  
Člen 299, odstavek 2, prvi pododstavek, in 
odstavki 3 do 6 (prestavljeni)  Člen 355  
( 64 ) Nadomesti tudi člene 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 sedanje Pogodbe EU. 
( 65 ) Nadomeš čen z vsebino člena 47 Pogodbe EU. 
( 66 ) Nadomeš čen z vsebino člena 52 Pogodbe EU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/387
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 300 (nadomeš čen) Člen 218  
Člen 301 (nadomeš čen) Člen 215  
Člen 302 (nadomeš čen) Člen 220  
Člen 303 (nadomeš čen) Člen 220  
Člen 304 (nadomeš čen) Člen 220  
Člen 305 (razveljavljen)  
Člen 306  Člen 350  
Člen 307  Člen 351  
Člen 308  Člen 352  
Člen 353  
Člen 309  Člen 354  
Člen 310 (prestavljen)  Člen 217  
Člen 311 (razveljavljen) (  67 ) 
Člen 299, odstavek 2, prvi pododstavek, in odstavki 
3 do 6 (prestavljeni) Člen 355  
Člen 312  Člen 356  
Kon čne Dolo čbe 
Člen 313  Člen 357  
Člen 358  
Člen 314 (razveljavljen) (  68 ) 
( 67 ) Nadomeš čen z vsebino člena 51 Pogodbe o EU. 
( 68 ) Nadomeš čen z vsebino člena 55 Pogodbe o EU.SL C 83/388 Uradni list Evropske unije 30.3.2010