PROTOKOLI9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/201

PROTOKOL (št. 1)
PROTOKOL O VLOGI NACIONALNIH PARLAMENTOV
V EVROPSKI UNIJI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB SKLICEVANJU na to, da je način nadzora nacionalnih parlamentov nad njihovimi vladami v zvezi
z dejavnostmi Evropske unije predmet vsake ustavne ureditve in prakse vsake države članice,
ZŽELJO , da bi spodbudile večjo udeležbo nacionalnih parlamentov pri dejavnostih Evropske unije in
jim zagotovile boljše možnosti za izražanje mnenj o osnutkih zakonodajnih aktov Evropske unije,kakor tudi o drugih vprašanjih, ki bi lahko bila za njih posebnega pomena –
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:
NASLOV I
OBVEŠČ ANJE NACIONALNIH PARLAMENTOV
Člen 1
Dokumente o posvetovanju Komisije (zelene in bele knjige ter sporočila) ob objavi Komisija
neposredno pošlje nacionalnim parlamentom. Komisija pošlje nacionalnim parlamentom tudi letni
zakonodajni program in vse druge instrumente zakonodajnega načrtovanja ali politične strategije,
istočasno kot jih pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.
Člen 2
Osnutki zakonodajnih aktov, ki se pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu, se posredujejo
nacionalnim parlamentom.
Za namene tega protokola pomeni „osnutek zakonodajnega akta“ predloge Komisije, pobude skupine
držav članic, pobude Evropskega parlamenta, zahteve Sodišča, priporočila Evropske centralne banke in
zahteve Evropske investicijske banke za sprejetje zakonodajnega akta.
Komisija osnutke zakonodajnih aktov, ki jih sama predloži, istoč asno kot Evropskemu parlamentu in
Svetu neposredno pošlje nacionalnim parlamentom.
Evropski parlament osnutke zakonodajnih aktov, ki jih sam predloži, neposredno pošlje nacionalnim
parlamentom.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/203
Osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predloži skupina držav članic, Sodišče, Evropska centralna banka ali
Evropska investicijska banka, pošlje nacionalnim parlamentom Svet.
Člen 3
Nacionalni parlamenti lahko predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije pošljejo
obrazloženo mnenje o tem, ali osnutek zakonodajnega akta upošteva načelo subsidiarnosti v skladu
s postopkom iz Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti.
Če osnutek zakonodajnega akta predloži skupina držav članic, predsednik Sveta obrazloženo mnenje
ali obrazložena mnenja pošlje vladam teh držav članic.
Če osnutek zakonodajnega akta predloži Sodišče, Evropska centralna banka ali Evropska investicijska
banka, predsednik Sveta obrazloženo mnenje ali obrazložena mnenja pošlje zadevni instituciji ali
organu.
Člen 4
Od dne, ko je nacionalnim parlamentom dostopen osnutek zakonodajnega akta v uradnih jezikih
Unije, do dne, ko je uvrščen na začasni dnevni red Sveta zaradi njegovega sprejetja ali sprejetja stališčapo zakonodajnem postopku, mora prete či rok osmih tednov. Izjeme so možne v nujnih primerih, ki se
utemeljijo v aktu ali stališču Sveta. Razen v nujnih primerih, ki so bili ustrezno utemeljeni, se v tehosmih tednih ne sme sprejeti nikakršen dogovor o osnutku zakonodajnega akta. Razen v nujnihprimerih, ki so bili ustrezno utemeljeni, mora med uvrstitvijo osnutka zakonodajnega akta na začasni
dnevni red Sveta in sprejetjem stališča preteči deset dni.
Člen 5
Dnevni redi in rezultati sej Sveta, vključno z zapisniki sej, na katerih je Svet razpravljal o osnutkih
zakonodajnih aktov, se neposredno pošljejo nacionalnim parlamentom, in sicer istočasno kot vladam
držav članic.
Čen 6
Če namerava Evropski svet uporabiti prvi ali drugi pododstavek člena 48(7) Pogodbe o Evropski uniji,
so nacionalni parlamenti o namenu Evropskega sveta obveščeni najmanj šest mesecev pred sprejetjem
sklepa.
Člen 7
Računsko sodišče posreduje svoje letno poročilo v vednost nacionalnim parlamentom istočasno kot
Evropskemu parlamentu in Svetu.C 115/204 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 8
Če nacionalni parlamentarni sistem ni enodomen, se členi 1 do 7 tega protokola uporabljajo za vse
domove, ki sestavljajo parlament.
NASLOV II
MEDPARLAMENTARNO SODELOVANJE
Člen 9
Evropski parlament in nacionalni parlamenti skupaj določijo, kako organizirati in spodbujati
učinkovito in redno medparlamentarno sodelovanje znotraj Evropske unije.
Člen 10
Konferenca specializiranih parlamentarnih organov za zadeve Unije lahko pripravi kakršen koli
prispevek, ki ga smatra za primernega, in z njim seznani Evropski parlament, Svet in Komisijo. Poleg
tega ta konferenca spodbuja izmenjavo informacij in najboljše prakse med nacionalnimi parlamenti in
Evropskim parlamentom, vključno med njihovimi specializiranimi odbori. Organizira lahko tudimedparlamentarne konference o posebnih temah, zlasti zaradi razprav o vprašanjih skupne zunanje invarnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko. Prispevki konferencene zavezujejo nacionalnih parlamentov in ne prejudicirajo njihovih stališč.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/205
PROTOKOL (št. 2)
PROTOKOL O UPORABI NAČEL SUBSIDIARNOSTI IN
SORAZMERNOSTI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
VŽELJI zagotoviti, da se odločitve sprejemajo v kar najtesnejši povezavi z državljani Unije,
ODLOČ ENEvzpostaviti pogoje za uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti, določenih v členu 5
Pogodbe o Evropski uniji, in vzpostaviti sistem nadzora pri uporabi teh načel,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
Vse institucije zagotavljajo stalno upoštevanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor sta
opredeljeni v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji.
Člen 2
Preden Komisija predlaga zakonodajni akt, opravi obsežna posvetovanja. Taka posvetovanja po potrebi
upoštevajo regionalne in lokalne razsežnosti predvidenih ukrepov. V primerih izjemne nujnostiKomisija teh posvetovanj ne opravi. V svojem predlogu Komisija navede razloge za takšno odločitev.
Člen 3
Za namene tega protokola pomeni „osnutek zakonodajnega akta“ predloge Komisije, pobude skupine
držav članic, pobude Evropskega parlamenta, zahteve Sodišča, priporočila Evropske centralne banke in
zahteve Evropske investicijske banke za sprejetje zakonodajnega akta.
Člen 4
Komisija posreduje svoje osnutke zakonodajnih aktov in svoje spremenjene osnutke hkrati
nacionalnim parlamentom in zakonodajalcu Unije.
Evropski parlament posreduje svoje osnutke zakonodajnih aktov in svoje spremenjene predloge
nacionalnim parlamentom.
Svet posreduje osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predložijo skupina držav članic, Sodišče, Evropska
centralna banka ali Evropska investicijska banka, in spremenjene osnutke nacionalnim parlamentom.C 115/206 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta in stališča Sveta se takoj, ko so sprejeta, posredujejo
nacionalnim parlamentom.
Člen 5
Osnutki zakonodajnih aktov se utemeljijo glede na načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Vsak
osnutek zakonodajnega akta mora vsebovati podrobno izjavo, ki omogoča oceno njegove skladnosti
z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. Ta izjava mora vsebovati podatke o predvidenih finančnihučinkih osnutka, v primeru direktive pa tudi o posledicah za pravila, ki jih morajo sprejeti državečlanice, po potrebi vključno z regionalno zakonodajo. Razlogi za zaključek, da se lahko cilj Unije lažeuresniči na ravni Unije, se utemeljijo s kvalitativnimi in, če je možno, kvantitativnimi kazalci. Osnutki
zakonodajnih aktov pri tem upoštevajo potrebo, da so finančni ali upravni stroški Unije, nacionalnih
vlad, regionalnih ali lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov čim nižji in sorazmerni
s ciljem, ki ga želijo doseči.
Člen 6
Vsak nacionalni parlament ali dom teh parlamentov lahko v osmih tednih od datuma posredovanja
osnutka zakonodajnega akta predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, v uradnihjezikih Unije, pošlje svoje obrazloženo mnenje, ki vsebuje razloge, zakaj meni, da zadevni osnutek niv skladu z načelom subsidiarnosti. Vsak nacionalni parlament ali dom nacionalnega parlamenta se,
kadar je primerno, posvetuje z regionalnimi parlamenti, ki imajo zakonodajna pooblastila.
Če osnutek zakonodajnega akta predloži skupina držav članic, pošlje predsednik Sveta obrazloženo
mnenje vladam teh držav članic.
Če osnutek zakonodajnega akta predložijo Sodišče, Evropska centralna banka ali Evropska investicijska
banka, pošlje predsednik Sveta obrazloženo mnenje zadevni instituciji ali organu.
Člen 7
1. Evropski parlament, Svet in Komisija ter, če je primerno, skupina držav članic, Sodišče,
Evropska centralna banka ali Evropska investicijska banka, v kolikor osnutek zakonodajnega aktaizhaja od njih, upoštevajo obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov ali domov teh parlamentov.
Vsak nacionalni parlament ima po dva glasova, razdeljena na osnovi nacionalnega parlamentarnega
sistema. V primeru dvodomnega parlamentarnega sistema ima vsak dom po en glas.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/207
2. Če obrazložena mnenja o neskladnosti osnutka zakonodajnega akta z načelom subsidiarnosti
predstavljajo najmanj tretjino vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom v skladu z drugim
pododstavkom odstavka 1, je treba osnutek ponovno preučiti. Ta prag je četrtina, če gre za osnutek
zakonodajnega akta, ki se predloži na podlagi člena 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije in ki
obravnava območje svobode, varnosti in pravice.
Po taki ponovni preučitvi lahko Komisija ali po potrebi skupina držav članic, Evropski parlament,
Sodišče, Evropska centralna banka ali Evropska investicijska banka, v kolikor osnutek zakonodajnega
akta izhaja od njih, odločijo, da bodo osnutek ohranili, ga spremenili ali umaknili. To odločitev je trebautemeljiti.
3. Poleg tega je treba v okviru rednega zakonodajnega postopka, če obrazložena mnenja
o neskladnosti predloga zakonodajnega akta z načelom subsidiarnosti predstavljajo najmanj tretjino
vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1,predlog ponovno preučiti. Po taki ponovni preučitvi lahko Komisija odloči, ali bo predlog ohranila, gaspremenila ali umaknila.
Če se bo Komisija odločila, da ga obdrži, bo morala v obrazloženem mnenju utemeljiti, zakaj meni, da
je predlog skladen z načelom subsidiarnosti. To obrazloženo mnenje bo treba skupaj z obrazloženimimnenji nacionalnih parlamentov predložiti zakonodajalcu Unije, da jih upošteva v okviru postopka:
(a) pred zaključkom prve obravnave zakonodajalec (Evropski parlament in Svet) preudari, ali je
zakonodajni predlog združljiv z načelom subsidiarnosti, pri čemer upošteva zlasti obrazložitve, ki
so jih podali nacionalni parlamenti in so skupne večini nacionalnih parlamentov, ter obrazloženomnenje Komisije;
(b)če na podlagi večine, ki je 55 % članov Sveta, ali večine oddanih glasov v Evropskem parlamentu
zakonodajalec meni, da predlog ni združljiv z načelom subsidiarnosti, se zakonodajni predlog ne
obravnava več.
Člen 8
Sodišče Evropske unije je pristojno za odločanje o tožbah zaradi kršitve načela subsidiarnosti
z zakonodajnim aktom, ki jih vloži država članica v skladu s pravili iz člena 263 Pogodbe o delovanju
Evropske unije ali ki jih država članica posreduje v skladu s svojim pravnim redom v imenu svojega
nacionalnega parlamenta ali enega od njegovih domov.
V skladu s pravili, določenimi v navedenem členu Pogodbe o delovanju Evropske unije, lahko tožbe
vlaga tudi Odbor regij v zvezi z zakonodajnimi akti, za sprejetje katerih je v Pogodbi o delovanjuEvropske unije predvideno, da se je z njim treba posvetovati.C 115/208 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 9
Komisija Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu in nacionalnim parlamentom vsako leto
predloži poročilo o uporabi člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. To letno poročilo se posreduje tudi
Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/209
PROTOKOL (št. 3)
PROTOKOL O STATUTU SODIŠČA EVROPSKE UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE
ZŽELJO določiti statut Sodišča, predviden v členu 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije in
členu 160 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o ustanovitvi
Evropske skupnosti in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:
Člen 1
Sodišče Evropske unije se ustanovi in deluje v skladu z določbami pogodb, Pogodbe o ustanovitvi
Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba ESAE) in tega statuta.
NASLOV I
SODNIKI IN GENERALNI PRAVOBRANILCI
Člen 2
Pred nastopom funkcije vsak sodnik pred Sodiščem in javno priseže, da bo svoje naloge opravljal
nepristransko in vestno ter da bo varoval tajnost posvetovanj Sodišča.
Člen 3
Sodniki uživajo imuniteto pred sodnimi postopki. Po prenehanju mandata še naprej uživajo imuniteto
za svoja dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimibesedami.
Sodišče lahko odvzame imuniteto na občni seji. Kadar odločitev zadeva člana Splošnega sodišča ali
specializiranega sodišča, Sodišče odloči po posvetovanju z zadevnim sodiščem.
Če je bila sodniku odvzeta imuniteta in je proti njemu sprožen kazenski postopek, mu sme soditi
v kateri koli državi članici le sodišče, pristojno za sojenje sodnikom, ki pripadajo najvišji sodni oblasti
v državi.C 115/210 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Členi 11 do 14 in člen 17 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije se uporabljajo za
sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poročevalce Sodišča Evropske unije, ne
da bi to posegalo v določbe iz prejšnjih odstavkov glede imunitete sodnikov pred sodnimi postopki.
Člen 4
Sodniki ne smejo imeti političnih ali upravnih funkcij.
Ne smejo opravljati nobene druge poklicne dejavnosti, najsibo pridobitne ali nepridobitne, razen če
tega izjemoma ne odobri Svet, ki odloča z navadno večino.
Pri prevzemu svojih nalog se slovesno obvežejo, da bodo med svojim mandatom in po njegovem
izteku spoštovali iz mandata izhajajoče obveznosti, zlasti dolžnost, da bodo po izteku mandata prisprejemanju določenih imenovanj ali ugodnosti ravnali pošteno in diskretno.
V primeru dvoma odloča Sodišče. Kadar odločitev zadeva člana Splošnega sodišča ali specializiranega
sodišča, Sodišče odloči po posvetovanju z zadevnim sodiščem.
Člen 5
Razen ob redni zamenjavi ali smrti dolžnosti sodnika prenehajo z njegovim odstopom.
Ko sodnik odstopi, se pismo o odstopu naslovi na predsednika Sodišča, ki ga pošlje predsedniku Sveta.
Z uradnim obvestilom slednjega se mesto izprazni
Razen v primeru uporabe člena 6 sodnik ohrani svoj mandat, dokler njegov naslednik ne nastopi svoje
funkcije.
Člen 6
Sodnik je lahko razrešen ali se mu lahko odvzame pravica do pokojnine ali namesto nje odobrenih
ugodnosti le, če po soglasnem mnenju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča ne izpolnjuje več
zahtevanih pogojev ali obveznosti, ki izhajajo iz njegovega položaja. Zadevni sodnik pri odločanjuo tem ne sodeluje. Če je zadevna oseba član Splošnega Sodišča ali specializiranega sodišča, Sodišče
odloči po posvetovanju z zadevnim sodiščem.
Sodni tajnik sporoči odločitev Sodišča predsedniku Evropskega parlamenta in predsedniku Komisije ter
o njej uradno obvesti predsednika Sveta.
V primeru odločitve o razrešitvi sodnika se mesto z uradnim obvestilom predsednika Sveta izprazni.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/211
Člen 7
Sodnik, katerega dolžnosti prenehajo pred iztekom njegovega mandata, je nadomeščen za preostanek
mandata.
Člen 8
Določbe členov 2 do 7 se uporabljajo za generalne pravobranilce.
NASLOV II
ORGANIZACIJA SODIŠČA
Člen 9
Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava sodnikov, se izmenično zamenja trinajst in dvanajst
sodnikov.
Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava generalnih pravobranilcev, se vsakokrat zamenjajo štirje
generalni pravobranilci.
Člen 10
Sodni tajnik pred Sodiščem priseže, da bo svoje naloge opravljal nepristransko in vestno ter da bo
varoval tajnost posvetovanj Sodišča.
Člen 11
Sodišče poskrbi za nadomeščanje sodnega tajnika, kadar je ta zadržan.
Člen 12
Sodišču se dodelijo uradniki in drugi uslužbenci, ki zagotavljajo njegovo delovanje. Odgovorni so
sodnemu tajniku, ki je podrejen predsedniku.
Člen 13
Na zahtevo Sodišča lahko Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku predvidita
imenovanje pomožnih poročevalcev in določi pravila, ki urejajo njihov položaj. Pod pogoji, določenimiv poslovniku, lahko pomožni poročevalci sodelujejo pri pripravljalnih poizvedbah v postopkih, kitečejo pred Sodiščem, in sodelujejo s sodnikom poročevalcem.
Pomožne poročevalce, ki so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki imajo
ustrezne pravne kvalifikacije, imenuje Svet, ki odloča z navadno večino. Pred Sodiščem prisežejo, dabodo svoje naloge opravljali nepristransko in vestno ter da bodo varovali tajnost posvetovanj Sodišča.C 115/212 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 14
Sodniki, generalni pravobranilci in sodni tajnik so dolžni prebivati v kraju, kjer ima Sodišče svoj sedež.
Člen 15
Sodišče stalno zaseda. Trajanje sodnih počitnic določi Sodišče ob upoštevanju potreb svojega
poslovanja.
Člen 16
Sodišče oblikuje senate, ki jih sestavljajo trije in pet sodnikov. Sodniki izvolijo predsednike senatov med
svojimi člani. Predsedniki senatov petih sodnikov so izvoljeni za tri leta. Ponovno so lahko izvoljeni
enkrat.
Veliki senat sestavlja trinajst sodnikov. Predseduje mu predsednik Sodišča. Člani velikega senata so tudi
predsedniki senatov petih sodnikov in drugi sodniki, imenovani v skladu s pogoji iz poslovnika.
Sodišče zaseda v velikem senatu, kadar to zahteva država članica ali institucija Unije kot stranka
v postopku.
Sodišče zaseda na občni seji, kadar so mu predložene zadeve v skladu s členi 228(2), 245(2), 247 ali
286(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Poleg tega lahko Sodišče, če meni, da je zadeva izjemnega pomena, po nastopu generalnega
pravobranilca odloči, da se zadeva predloži na občno sejo.
Člen 17
Sodišče lahko veljavno odloča le v sestavi lihega števila sodnikov.
Odločitve senatov treh ali petih sodnikov so veljavne le, če jih sprejmejo trije sodniki.
Odločitve velikega senata so veljavne le, če je navzočih devet sodnikov.
Odločitve občne seje so veljavne le, če je navzočih petnajst sodnikov.
Če je eden od sodnikov senata zadržan, se lahko pod pogoji, določenimi v poslovniku, pozove v senat
sodnik iz drugega senata.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/213
Člen 18
Sodniki ali generalni pravobranilci ne smejo sodelovati pri odločanju o posamezni zadevi, pri kateri so
predhodno sodelovali kot zastopniki, svetovalci ali odvetniki ene od strank ali o kateri so podalimnenje kot člani sodišča, preiskovalne komisije ali v kateri koli drugi funkciji.
Če sodnik ali generalni pravobranilec iz kakšnega posebnega razloga meni, da ne more sodelovati pri
odločanju ali preiskavi v določeni zadevi, o tem obvesti predsednika. Če predsednik iz kakšnega
posebnega razloga meni, da sodnik ali generalni pravobranilec ne bi smel sodelovati pri ali odločatio določeni zadevi, ga o tem obvesti.
O vseh te žavah pri uporabi tega člena odloča Sodišče.
Stranka ne more zahtevati spremembe sestave Sodišča ali enega njegovih senatov zaradi državljanstva
sodnika ali zato, ker v sestavi Sodišča ali senata ni sodnika, ki bi imel enako državljanstvo kakor tastranka.
NASLOV III
POSTOPEK PRED SODIŠČEM
Člen 19
Države članice in institucije Unije pred Sodiščem zastopa zastopnik, ki je imenovan za vsako zadevo
posebej; zastopniku lahko pomaga svetovalec ali odvetnik.
Države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki niso države članice, ter v tem
sporazumu navedeni nadzorni organ EFTA, so zastopani na enak način.
Druge stranke mora zastopati odvetnik.Le odvetnik, ki je vpisan v imenik odvetnikov v eni od držav članic ali drugi državi, ki je podpisnica
Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, lahko pred Sodiščem zastopa stranko ali ji pomaga.
Ti zastopniki, svetovalci in odvetniki uživajo pri zastopanju na Sodišču pravice in jamstva, potrebna za
neodvisno opravljanje svojih nalog, pod pogoji, ki jih določa poslovnik.
Sodišče ima glede svetovalcev in odvetnikov, ki nastopajo pred njim, pooblastila, ki so običajna za
sodišča, pod pogoji, določenimi v poslovniku.
Univerzitetni profesorji, ki so državljani držav članic, katerih zakonodaja jim priznava pravico
zastopanja na sodišču, uživajo pred Sodiščem enake pravice, kot jih ta člen priznava odvetnikom.C 115/214 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 20
Postopek pred Sodiščem ima dva dela, pisnega in ustnega.
Pisni postopek zajema posredovanje tožb, navedb o zadevi, odgovorov na tožbo in izjav, pa tudi
morebitnih replik kot tudi vseh dokazil in dokumentov, ki to podpirajo, ali njihovih overjenih kopij,strankam in tistim institucijamUnije, katerih odločitve so predmet spora.
Posredovanje opravlja sodni tajnik v zaporedju in rokih, ki so določeni v poslovniku.Ustni postopek zajema branje poročila, ki ga predloži sodnik poročevalec, zaslišanje zastopnikov,
svetovalcev in odvetnikov, ki ga opravi Sodišče, ter poslušanje sklepnih predlogov generalnegapravobranilca, po potrebi pa tudi zaslišanje prič in izvedencev.
Če Sodišče meni, da zadeva ne odpira nobenega novega pravnega vprašanja, lahko po nastopu
generalnega pravobranilca sklene, da se o zadevi odloča brez sklepnega predloga generalnega
pravobranilca.
Člen 21
Zadeva se predloži Sodišču s tožbo, naslovljeno na sodnega tajnika. Tožba mora vsebovati ime in stalni
naslov tožnika ter zaposlitev podpisanega, ime stranke ali strank, proti katerim je tožba vložena,predmet spora, zahtevek in kratek povzetek tožbenih razlogov.
Tožbi mora biti priložen, kjer je to primerno, akt, katerega razveljavitev se zahteva, ali v okoliščinah iz
člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije dokazilo z datumom, ko je bila institucija v skladu
z navedenim členom pozvana k ukrepanju. Če ta dokazila niso priložena tožbi, sodni tajnik zadevno
stranko pozove, naj jih predloži v razumnem roku, pri čemer pa tožba ne more biti zavržena niti
v primeru, če dokazila niso predložena po izteku roka, predpisanega za vložitev tožbe.
Člen 22
Zadeva, ki jo ureja člen 18 Pogodbe ESAE se predloži Sodišču s pritožbo, ki je naslovljena na sodnega
tajnika. Pritožba mora vsebovati ime in stalni naslov pritožnika ter zaposlitev podpisanega, sklic naodločbo, proti kateri je prito žba vložena, imena nasprotnih strank, predmet spora, zahtevek in kratek
povzetek pritožbenih razlogov.
Pritožbi mora biti priložena overjena kopija odločbe Arbitražnega odbora, ki se izpodbija.Če Sodišče prito žbo zavrne, postane odločba Arbitražnega odbora pravnomočna.
Če Sodišče razveljavi odločbo Arbitražnega odbora, lahko slednji na pobudo ene od strank v postopku
po potrebi o zadevi ponovno odloča. Vezan je na vse odločitve Sodišča o pravnih vprašanjih.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/215
Člen 23
V zadevah iz člena 267 Pogodbe o delovanju Evropske unije mora sodišče države članice, ki prekine
svoj postopek in predloži zadevo Sodišču, o svoji odločitvi uradno obvestiti Sodišče. Sodni tajnikSodišča o tej odločitvi nato obvesti zadevne stranke, države članice in Komisijo, ter institucijo, organ,
urad ali agencijo Unije, ki je sprejela akt, katerega veljavnost ali razlaga je predmet spora.
V dveh mesecih od tega uradnega obvestila smejo stranke, države članice, Komisija in, kjer je to
primerno, institucija, organ, urad ali agencija Unije, ki je sprejela akt, katerega veljavnost ali razlaga je
predmet spora, predložiti Sodišču navedbe o zadevi ali pisne izjave.
V primerih iz člena 267 Pogodbe o delovanju Evropske unije, sodni tajnik Sodišča o odločitvi
nacionalnega sodišča obvesti tudi države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru,ki niso države članice, ter v tem sporazumu navedeni nadzorni organ EFTA, ki lahko v dveh mesecih
od uradnega obvestila predložijo Sodišču navedbe o zadevi ali pisne izjave, če odločitev zadeva eno od
področij uporabe tega sporazuma.
Če sporazum, ki ga Svet sklene z eno ali več tretjimi državami glede določenega področja, določa, da
lahko te države predložijo navedbe o zadevi ali pisne izjave, kadar sodišče katere od držav članic
Sodišču v predhodno odločanje predloži vprašanje, ki zadeva področje uporabe tega sporazuma, seodločitev nacionalnega sodišča, ki vsebuje to vprašanje, uradno sporoči tudi zadevnim tretjim državam.V dveh mesecih od takega uradnega obvestila navedene države lahko Sodišču predložijo zaznamke ali
pisne izjave.
Člen 23a
S Poslovnikom se lahko predvidi hitri postopek, za obravnavanje predlogov za sprejetje predhodnih
odločb, ki se nanašajo na območje svobode, varnosti in pravice, pa nujni postopek.
Pri teh postopkih se lahko za predložitev vlog ali pisnih stališč predvidi rok, ki je krajši od roka,
določenega v členu 23, z odstopanjem od četrte alinee člena 20 pa se lahko predvidi tudi, da ni
sklepnih predlogov generalnega pravobranilca.
V nujnem postopku se lahko poleg tega predvidi tudi omejitev strank in drugih udeležencev iz člena 23
Statuta, ki lahko predložijo vloge ali pisna stališča, in da se v izjemno nujnih primerih pisni postopekne opravi.C 115/216 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 24
Sodišče lahko od strank zahteva, da priskrbijo vse dokumente in podatke, ki so po njegovem mnenju
zaželeni. O vsaki zavrnitvi naredi Sodišče uradni zaznamek.
Sodišče lahko tudi od držav članic in institucij, organov, uradov ali agencij, ki niso stranke v postopku,
zahteva vse podatke, ki so po njegovem mnenju potrebni v postopku.
Člen 25
Sodišče lahko kadar koli zaupa pripravo izvedenskega mnenja posameznikom, združenjem oseb,
uradom, odborom ali drugim organizacijam po njegovi izbiri.
Člen 26
Priče so lahko zaslišane pod pogoji, določenimi v poslovniku.
Člen 27
Glede prič, ki izostanejo od pričanja, ima Sodišče pooblastila, ki so v takih primerih splošno priznana
sodiščem, in lahko naloži denarne kazni pod pogoji, določenimi v poslovniku.
Člen 28
Priče in izvedenci se lahko zaslišijo pod prisego v obliki, kakršna je določena s poslovnikom, ali
v skladu z nacionalno zakonodajo države, iz katere je priča ali izvedenec.
Člen 29
Sodišče lahko odredi, da pričo ali izvedenca zasliši sodišče v kraju njegovega stalnega prebivališča.
Odredba se pošlje pristojnemu sodišču v izvrševanje pod pogoji, določenimi v poslovniku. Dokumenti,
sestavljeni pri izpolnjevanju zaprosila za pravno pomoč, se pod enakimi pogoji vrnejo Sodišču.
Stroške nosi Sodišče, vendar pa to ne posega v njegovo pravico, da jih, kjer je to primerno, naloži
strankam.
Člen 30
Država članica obravnava vsako kršitev prisege priče ali izvedenca enako, kot če bi bilo kaznivo dejanje
storjeno pred enim od njenih sodišč, pristojnih za civilne zadeve. Na podlagi ovadbe Sodišča zadevnadržava članica preganja kršilca pred svojim pristojnim sodiščem.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/217
Člen 31
Obravnave Sodišča so javne, razen če Sodišče po uradni dolžnosti ali na predlog strank iz tehtnih
razlogov odloči drugače.
Člen 32
Na obravnavah lahko Sodišče zasliši izvedence, priče in same stranke. Slednje lahko naslavljajo Sodišče
le prek svojih predstavnikov.
Člen 33
O vsaki obravnavi se sestavi zapisnik, ki ga podpišeta predsednik in sodni tajnik.
Člen 34
Seznam obravnav določi predsednik.
Člen 35
Posvetovanja Sodišča so in ostanejo tajna.
Člen 36
Sodbe so obrazložene. V njih so navedena imena sodnikov, ki so odločali.
Člen 37
Sodbe podpišeta predsednik in sodni tajnik. Preberejo se javno.
Člen 38
Sodišče odloča o stroških.
Člen 39
Predsednik Sodišča lahko po skrajšanem postopku, ki po potrebi odstopa od nekaterih pravil tega
statuta in je določen v poslovniku, odloča o vlogah za odložitev izvršitve iz člena 278 Pogodbe
o delovanju Evropske unije in člena 157 Pogodbe ESAE ali za sprejetje začasnih odredb v skladu
sčlenom 279 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali za odložitev izvršbe v skladu s četrtim
odstavkom člena 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali tretjim odstavkom člena 164 Pogodbe
ESAE.C 115/218 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Predsednika v primeru zadržanosti nadomešča drug sodnik pod pogoji, določenimi v poslovniku.
Odredba predsednika ali sodnika, ki ga nadomešča, je začasna in v nobenem primeru ne vpliva na
odločitev Sodišča o vsebini zadeve.
Člen 40
Države članice in institucije Unije se lahko pridružijo postopku, ki te če pred Sodiščem.
Enako velja za vse organe, urade in agencije Unije ter osebe, ki lahko izkažejo upravičen interes za
rešitev zadeve, predložene Sodišču. Fizične ali pravne osebe se ne morejo pridružiti v zadevah meddržavami članicami, med institucijami Unije ali med državami članicami na eni strani, in institucijami
Unije na drugi strani.
Brez poseganja v drugi odstavek se lahko države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem
prostoru, ki niso države članice, ter v tem sporazumu navedeni nadzorni organ EFTA pridružijo
postopku, ki te če pred Sodiščem, če ta zadeva eno od področij uporabe tega sporazuma.
Z vlogo za pridružitev postopku se lahko podpre le zahtevek ene od strank.
Člen 41
Če tožena stranka, ki je bila k temu pravilno vabljena, ne predloži pisnega odgovora na tožbo, se sodba
izda v njeno škodo zaradi izostanka. Pritožba zoper sodbo se lahko vloži v enem mesecu po uradnem
obvestilu o njej. Če Sodišče na odloči drugače, pritožba ne zadrži izvršitve sodbe zaradi izostanka.
Člen 42
Države članice, institucije, organi, uradi ali agencije Unije in vse druge fizične ali pravne osebe lahko
v primerih in pod pogoji, določenimi v poslovniku, sprožijo postopek tretje stranke, s katerim lahko
ugovarjajo zoper sodbo, ki je bila izdana v zadevi, pri kateri same niso bile udeležene, sodba pa škodi
njihovim pravicam.
Člen 43
V primeru nejasnosti pomena ali posledic sodbe mora Sodišče na zahtevo stranke ali institucije Unije,
ki ima upravičen interes, dati razlago.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/219
Člen 44
Obnovo postopka se lahko pri Sodišču zahteva le primeru, da se odkrije novo dejstvo odločilnega
pomena, ki je bilo pred izrekom sodbe neznano Sodišču in stranki, ki zahteva obnovo.
Obnova postopka se začne z odločbo, v kateri Sodišče izrecno ugotavlja obstoj novega dejstva in
priznava, da je to dejstvo takšno, da je lahko podlaga za obnovo postopka, in izjavlja, da je zahteva iz
teh razlogov dopustna.
Po poteku 10 let od dneva izreka sodbe ni več mogoče vložiti zahteve za obnovo postopka.
Člen 45
Roki, ki upoštevajo oddaljenost, se določijo s poslovnikom.
Potek roka ne škoduje pravicam, če zadevna stranka dokaže obstoj nepredvidenih okoliščin ali višje
sile.
Člen 46
Tožbe proti Uniji v zadevah, ki izhajajo iz nepogodbene odgovornosti, zastarajo po petih letih od
nastanka kršitve. Zastaralni rok se prekine, če se pri Sodišču vloži tožba ali če je oškodovanec
predhodno naslovil svojo zahtevo na pristojno institucijo Unije. V tem primeru je treba postopek
sprožiti v dvomesečnem roku, predvidenem v členu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije; kjer je to
primerno, se uporabljajo določbe drugega odstavka člena 265 o delovanju Evropske unije.
Tačlen se uporablja tudi za tož be proti Evropski centralni banki v zadevah, ki izhajajo iz nepogodbene
odgovornosti.
NASLOV IV
SPLOŠNO SODIŠČE
Člen 47
Prvi pododstavek člena 9, člen 14 in člen 15, prvi, drugi, četrti in peti pododstavek člena 17 ter člen 18
se uporabljajo za Splošno Sodišče in njegove člane.
Četrti odstavek člena 3 ter členi 10, 11 in 14 se mutatis mutandis uporabljajo za sodnega tajnika
Splošnega sodišča.
Člen 48
Splošno sodišče ima petindvajset sodnikov.C 115/220 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 49
Člani Splošnega sodišča so lahko pozvani k opravljanju naloge generalnega pravobranilca.
Dolžnost generalnega pravobranilca je, da popolnoma nepristransko in neodvisno javno predstavi
obrazložene sklepne predloge o zadevah, predloženih Splošnemu sodišču, zato da bi slednjemupomagal pri opravljanju njegove naloge.
Merila za izbiro takšnih zadev in postopki za imenovanje generalnih pravobranilcev so določeni
v poslovniku Splošnega sodišča.
Član, ki je pozvan k opravljanju naloge generalnega pravobranilca v neki zadevi, ne sme sodelovati pri
odločanju o njej.
Člen 50
Splošno sodišče zaseda v senatih treh ali petih sodnikov. Sodniki izvolijo predsednike senatov med
svojimi člani. Predsedniki senatov petih sodnikov so izvoljeni za tri leta. Ponovno so lahko izvoljeni
enkrat.
Sestavo senatov in dodelitev zadev ureja poslovnik. V nekaterih primerih, ki jih ureja poslovnik, lahko
Splošno sodišče odloča na občni seji ali pa odloča sodnik posameznik.
Poslovnik lahko določa tudi, da Splošno sodišče zaseda v velikem senatu v zadevah in pod pogoji,
navedenimi v njem.
Člen 51
Z odstopanjem od pravila iz člena 256(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije je pristojnost za tožbe
izčlenov 263 in 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije pridržana za Sodišče, če jih države članice
vložijo zoper:
(a) ukrepanje ali opustitev ukrepanja Evropskega parlamenta ali Sveta ali obeh institucij, kadar
odločata skupaj, razen glede:
— sklepov, ki jih Svet sprejme na podlagi tretjega pododstavka člena 108(2) Pogodbe
o delovanju Evropske unije,
— aktov Sveta, sprejetih na podlagi uredbe Sveta o ukrepih za zaščito trgovine v smislu
člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
— aktov Sveta, s katerimi Svet uresničuje izvedbena pooblastila v skladu z drugim odstavkom
člena 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije;9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/221
(b) ukrepanje ali opustitev ukrepanja Komisije na podlagi prvega odstavka člena 331 Pogodbe
o delovanju Evropske unije.
Sodišču je pridržana pristojnost tudi za tožbe na podlagi istih členov, ki jih vloži institucija Unije zoper
ukrepanje ali opustitev ukrepanja Evropskega parlamenta in Sveta ali obeh, kadar odločata skupaj, aliKomisije ali ki jih vloži institucija Unije zoper ukrepanje ali opustitev ukrepanja Evropske centralnebanke.
Člen 52
Predsednik Sodišča in predsednik Splošnega sodišča v medsebojnem soglasju določita, na kakšen način
uradniki in drugi uslužbenci Sodišča opravljajo naloge za Splošno sodišče, da bi tako zagotovilinjegovo delovanje. Nekateri uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Splošnegasodišča, ki je podrejen predsedniku Splošnega sodišča.
Člen 53
Postopek pred Splošnim sodiščem ureja naslov III.
V njegovem poslovniku se po potrebi določijo nadaljnje in podrobnejše določbe glede postopka.
Poslovnik lahko odstopa od četrtega odstavka člena 40 in člena 41, da bi bile upoštevane posebnosti
spora na področju intelektualne lastnine.
Ne glede na četrti odstavek člena 20 lahko generalni pravobranilec svoje obrazložene sklepne predloge
da v pisni obliki.
Člen 54
Če je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Splošno sodišče, pomotoma vložen pri sodnem
tajniku Sodišča, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Splošnega sodišča; prav tako, če je vloga ali
drug procesni dokument, naslovljen na Sodišče, pomotoma vložen pri sodnem tajniku Splošnega
sodišča, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodišča.
Če Splošno sodišče ugotovi, da ni pristojno za obravnavanje in odločanje o tožbi, za katero je pristojno
Sodišče, jo odstopi Sodišču; prav tako, če Sodišče ugotovi, da je za tožbo pristojno Splošno sodišče, jo
odstopi Splošnemu sodišču, to pa ne more odkloniti pristojnosti.
Če so Sodišču in Splošnemu sodišču predložene zadeve, kjer je predmet enak, kjer se postavlja enako
vprašanje razlage ali odloča o veljavnosti istega akta, lahko Splošno sodišče po zaslišanju strankpostopek prekine, dokler Sodišče ne izda sodbe, oziroma, kadar je tožba vložena na podlagi člena 263
Pogodbe o delovanju Evropske unije, se lahko Splošno sodišče izreče za nepristojno, s čimer omogoči
Sodišču, da odloči o takih tožbah. V enakih okoliščinah lahko tudi Sodišče prekine postopek; v temprimeru se postopek pred Splošnim sodiščem nadaljuje.
Če država članica in institucija Unije izpodbijata isti akt, se Splošno sodišče izreče za nepristojno, da bi
lahko Sodišče razsodilo o teh tožbah.C 115/222 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 55
Sodni tajnik Splošnega sodišča o končnih odločitvah Splošnega sodišča, delnih odločitvah o vsebinskih
vprašanjih, odločitvah o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti obvesti vsestranke ter države članice in institucije Unije, četudi se niso pridružile postopku pred Splošnim
sodiščem.
Člen 56
Pri Sodišču se lahko vloži prito žba v dveh mesecih po uradnem obvestilu o odločbi, proti kateri je
pritož ba vložena, proti končnim odločitvam Splošnega sodišča in delnim odločitvam tega sodišča
o vsebinskih vprašanjih ali odločitvam o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti.
Takšno pritožbo lahko vloži katera koli stranka, ki v celoti ali delno ni uspela s svojimi sklepnimi
predlogi. Tisti, ki so se postopku pridružili, razen držav članic in institucijUnije, pa lahko vložijo takšno
pritož bo le, če jih odločitev Splošnega sodišča neposredno prizadeva.
Razen v zadevah, ki se nanašajo na spore med Unijo in njenimi uslužbenci, lahko pritož bo vložijo tudi
države članice in institucije Unije, ki se niso pridružile postopku pred Splošnim sodiščem. Te države
članice in institucije so v enakem položaju kot države članice ali institucije, ki so se pridružile postopku
na prvi stopnji.
Člen 57
Vsakdo, čigar vlogo za pridružitev postopku je Splošno sodišče zavrnilo, se lahko v dveh mesecih po
uradnem obvestilu o odločitvi o zavrnitvi vloge pritoži na Sodišče.
Stranke v postopku se lahko prito žijo na Sodišče glede vseh odločitev Splošnega sodišča, sprejetih na
podlagi člena 278 ali člena 279 ali četrtega odstavka člena 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali
člena 157 ali tretjega odstavka člena 164 Pogodbe ESAE, v dveh mesecih po uradnem obvestilu o njih.
Pritožba iz prvih dveh odstavkov tega člena se obravnava in se o njej odloča v skladu s postopkom iz
člena 39.
Člen 58
Pritožba na Sodišče je omejena na pravna vprašanja. Lahko se vloži zaradi nepristojnosti Splošnega
sodišča, zaradi kršitve postopka pred tem sodiščem, ki škoduje interesom pritožnika, pa tudi zaradi
kršitve zakonodaje Unije s strani Splošnega sodišča.
Pritožba ni dovoljena glede stroškov in njihove višine.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/223
Člen 59
Če je pritožba vložena proti odločitvi Splošnega sodišča, ima postopek pred Sodiščem pisni in ustni
del. Sodišče lahko v skladu s pogoji, določenimi v poslovniku, po zaslišanju generalnega pravobranilca
in strank odloči brez ustnega postopka.
Člen 60
Brez poseganja v člena 278 in 279 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali člena 157 Pogodbe ESAE
pritož ba nima odložilnega učinka.
Z odstopanjem od člena 280 Pogodbe o delovanju Evropske unije začnejo odločitve Splošnega sodišča,
s katerimi se neka uredba razglasi za nično, veljati šele z datumom poteka roka iz prvega odstavka
člena 56 tega statuta ali, če je bila v tem roku vložena pritožba, z datumom njene zavrnitve, vendar
brez poseganja v pravico stranke, da skladno s členoma 278 in 279 Pogodbe o delovanju Evropske
unije ali člena 157 Pogodbe ESAE pri Sodišču zaprosi za začasno odložitev učinkov uredbe, ki je bila
razglašena za nično, ali za uvedbo druge začasne odredbe.
Člen 61
Če je pritožba utemeljena, Sodišče razveljavi odločitev Splošnega sodišča. Če stanje postopka to
dovoljuje, lahko samo dokončno odloči o zadevi ali pa jo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču.
Če je zadeva vrnjena Splošnemu sodišču, je to sodišče glede pravnih vprašanj vezano na odločitev
Sodišča.
Če je pritožba, ki jo vložita država članica ali institucija Unije, ki se nista pridružili postopku pred
Splošnim sodiščem, utemeljena, lahko Sodišče, če meni, da je to potrebno, navede, kateri učinki
razveljavljene odločitve Splošnega sodišča naj se za stranke v sporu štejejo za dokončne.
Člen 62
Če v primerih iz člena 256(2) in (3) Pogodbe o delovanju Evropske unije prvi generalni pravobranilec
meni, da obstaja resno tveganje za enotnost ali doslednost pravaUnije, lahko predlaga, da Sodiščepreuči odločitev Splošnega sodišča.
Predlog mora biti dan v enem mesecu po izdaji odločitve Splošnega sodišča. V enem mesecu po
prejemu predloga prvega generalnega pravobranilca Sodišče sklene, ali je treba odločitev ponovno
preučiti ali ne.
Člen 62a
Sodišče odloča o vprašanjih, ki so predmet revizije, po hitrem postopku na podlagi spisa, ki mu ga
posreduje Splošnemu sodišču.C 115/224 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Udeleženci iz člena 23 tega statuta in v primerih iz člena 256(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije
tudi stranke v postopku pred Splošnim sodiščem, imajo pravico Sodišču predložiti navedbe ali pisne
izjave o vprašanjih, ki so predmet revizije, v za ta namen predvidenem roku.
Sodišče lahko sklene, da pred sprejemom odločitve uvede ustni postopek.
Člen 62b
V primerih iz člena 256(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, brez poseganja v člena 278 in 279
Pogodbe o delovanju Evropske unije, predlog za revizijo in odločitev o uvedbi revizijskega postopkanimata odložilnega učinka. Če Sodišče ugotovi, da odločitev Splošnega sodišča škoduje enotnosti ali
doslednosti prava Unije, zadevo vrne v odločanje Splošnemu sodišču, ki je glede pravnih vprašanjvezano na odločitev Sodišča; Sodišče lahko navede katere učinke odločitve Splošnega sodišča, je treba
šteti za dokončne za stranke v sporu. Vendar Sodišče odloča dokončno, če, ob upoštevanju ugotovitev
revizije, rešitev spora izhaja iz ugotovljenega dejanskega stanja, na katerem je Splošno sodiščeutemeljilo svojo odločitev.
Če v primerih iz člena 256(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije ni predlogov za revizijo ali odločitve
o uvedbi revizijskega postopka, začne odgovor ali več odgovorov Splošnega sodišča na predložena
vprašanja učinkovati po izteku rokov, določenih v ta namen v drugem pododstavku člena 62.
V primeru uvedbe revizijskega postopka začne odgovor ali več odgovorov, ki so predmet revizije,
učinkovati, če sodišče ne odloči drugače, po koncu tega postopka. Če Sodišče ugotovi, da odločitev
Splošnega sodišča škoduje enotnosti ali doslednosti pravaUnije, odgovor Sodišča na vprašanja, ki so
predmet revizije, nadomesti odgovor Splošnega sodišča.
NASLOV IVA
SODNI ODDELKI
Člen 62c
Določbe o pristojnostih, sestavi, organizaciji in postopku specializiranih sodišč, ustanovljenih na
podlagi členov 257 Pogodbe o delovanju Evropske unije, so priložene k temu statutu.
NASLOV V
KONČNE DOLOČBE
Člen 63
Poslovnika Sodišča in Splošnega sodišča vključujeta vse določbe, ki so potrebne za uporabo in po
potrebi za dopolnitev tega statuta.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/225
Člen 64
Pravila o jezikovni ureditvi na Sodišču Evropske unije, se določijo z uredbo, ki jo Svet sprejme soglasno.
Ta uredba se sprejme bodisi na zahtevo Sodišča in po posvetovanju s Komisijo in Evropskim
parlamentom ali na predlog Komisije in po posvetovanju s Sodiščem in Evropskim parlamentom.
Dokler se ne sprejmejo ta pravila, se še naprej uporabljajo določbe poslovnika Sodišča in Sodišča prve
stopnje o ureditvi vprašanja jezikov. Z odstopanjem od členov 253 in 254 Pogodbe o delovanju
Evropske unije se te določbe lahko spremenijo ali razveljavijo le s soglasno odobritvijo Sveta.
PRILOGA I
SODIŠČE ZA USLU ŽBENCE EVROPSKE UNIJE
Člen 1
Sodišče za uslužbence Evropske unije, v nadaljnjem besedilu „Sodišče za uslužbence“, izvršuje na prvi stopnji pristojnost za
odločanje v sporih med Unijo in njunimi uslužbenci na podlagi člena 270 Pogodbe o delovanju Evropske unije, vključno
s spori med organi, uradi ali agencijami in njihovim osebjem, za katere je pristojnost dodeljena Sodišču Evropske unije.
Člen 2
Sodišče za uslužbence sestavlja sedem sodnikov. Svet lahko na zahtevo Sodišča s kvalificirano večino število sodnikov
poveča.
Sodniki so imenovani za dobo šest let. Sodniki, ki jim mandat poteče, so lahko ponovno imenovani.
Prosto mesto se zapolni z imenovanjem novega sodnika za dobo šest let.
Člen 3
1. Sodnike imenuje Svet, ki po posvetovanju z odborom, predvidenim v tem členu, odloča v skladu s četrtim
odstavkom člena 257 Pogodbe o delovanju Evropske unije . Svet pri imenovanju sodnikov zagotovi uravnoteženo sestavo
Sodišča za uslužbence, tako da se med državljani držav članic izberejo sodniki iz kar najširšega možnega geografskega
območja in se upoštevajo zastopani nacionalni pravni sistemi.
2. Kandidira lahko vsakdo, ki ima državljanstvo Unije in izpolnjuje pogoje iz četrtega odstavka člena 257 Pogodbe
o delovanju Evropske unije . Svet, ki odloča na priporočilo Sodišča, določi pogoje in podrobnosti za predložitev inobravnavo kandidatur.
3. Ustanovi se odbor, ki ga sestavlja sedem osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Splošnega sodišča ter
priznanimi pravniki. O imenovanju članov odbora in pravilih za njegovo delovanje odloči Svet na priporočilo predsednika
Sodišča.C 115/226 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
4. Odbor poda mnenje o ustreznosti kandidatov za izvrševanje sodniške funkcije v okviru Sodišča za uslužbence.
Odbor temu mnenju priloži seznam kandidatov z najustreznejšimi izkušnjami na visoki ravni. Seznam mora vsebovati vsaj
dvakrat več kandidatov, kot znaša število sodnikov, ki jih mora Svet imenovati.
Člen 4
1. Sodniki med svojimi člani imenujejo predsednika Sodišča za uslužbence za dobo treh let. Lahko je ponovno
imenovan.
2. Sodišče za uslužbence zaseda v senatih treh sodnikov. Sodišče za uslužbence lahko v določenih primerih, ki jih ureja
njegov poslovnik, odloča na občni seji, v senatu petih sodnikov ali pa odloča sodnik posameznik.
3. Predsednik Sodišča za uslužbence predseduje občni seji in senatu petih sodnikov. Predsedniki senatov treh sodnikov
se imenujejo, kot določa odstavek 1. Če je predsednik Sodišča za uslužbence dodeljen senatu treh sodnikov, temu senatu
predseduje.
4. Pristojnosti in sklepčnost občne seje ter sestavo senatov in dodelitev zadev senatom ureja poslovnik.
Člen 5
Členi 2 do 6, 14, 15 ter prvi, drugi in peti odstavek člena 17 ter člen 18 Statuta Sodišča Evropske unije se uporabljajo za
Sodišče za uslužbence in njegove člane.
Prisega iz člena 2 Statuta se izreče pred Sodiščem in odločitve iz členov 3, 4 in 6 Sodišče sprejme po posvetovanju
s Sodiščem za uslužbence.
Člen 6
1. Sodišču za uslužbence pomagajo službe Sodišča in Splošnega sodišča. Predsednik Sodišča ali, če je to primerno,
predsednik Splošnega sodišča v medsebojnem soglasju s predsednikom Sodišča za uslužbence določita, na kakšen način
uradniki in drugi uslužbenci Sodišča ali Splošnega sodišča opravljajo naloge za Sodišče za uslužbence, da bi tako zagotovili
njegovo delovanje. Nekateri uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Sodišča za uslužbence, ki jepodrejen predsedniku tega sodišča.
2. Sodišče za uslužbence imenuje sodnega tajnika in določi pravila, ki urejajo njegov položaj. Za sodnega tajnika tega
sodišča se uporabljajo četrti odstavek člena 3 ter členi 10, 11 in 14 Statuta Sodišča Evropske unije.
Člen 7
1. Postopek pred Sodiščem za uslužbence ureja naslov III Statuta Sodišča Evropske unije, z izjemo členov 22 in 23
Statuta. V poslovniku tega sodišča se po potrebi določijo nadaljnje in podrobnejše določbe glede postopka.
2. Ureditev vprašanja jezikov na Splošnem sodišču se uporablja tudi za Sodišče za uslužbence.3. Pisni del postopka obsega vložitev tožbe in odgovora na tož bo, razen če Sodišče za uslužbence ne odloči, da je
potrebna druga izmenjava pisnih vlog. Če je prišlo do druge izmenjave pisnih vlog, lahko Sodišče za uslužbence v soglasju
s strankami odloči brez ustnega postopka.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/227
4. Sodišče za uslužbence lahko v vseh fazah postopka od predložitve vloge preučuje možnosti za mirno rešitev spora
in si lahko prizadeva omogočiti takšno rešitev.
5. Sodišče za uslužbence odloči o stroških. Ob upoštevanju posebnih določb poslovnika se, če sodišče tako odloči,
plačilo stroškov naloži neuspešni stranki.
Člen 8
1. Če je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Sodišče za uslužbence, pomotoma vložen pri sodnem tajniku
Sodišča ali Splošnega Sodišča, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodišča za uslužbence. Prav tako, če je vloga ali
drug procesni dokument, naslovljen na Sodišče ali Sodišče prve stopnje, pomotoma vložen pri sodnem tajniku Sodišča za
uslužbence, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodišča ali Splošnega sodišča.
2. Če Sodišče za uslužbence ugotovi, da ni pristojno za obravnavanje in odločanje o tož bi, za katero je pristojno
Sodišče ali Splošnega sodišča, jo odstopi Sodišču oz. Splošnemu sodišču. Prav tako, če Sodišče ali Splošno sodišče ugotovi,
da je za tožbo pristojno Sodišče za uslužbence, jo odstopi Sodišču za uslužbence, to pa ne more odkloniti pristojnosti.
3. Če so Sodišču za uslužbence in Splošnemu sodišču predložene zadeve, kjer se postavlja enako vprašanje razlage ali
odloča o veljavnosti istega akta, lahko Sodišče za uslužbence po zaslišanju strank postopek prekine, dokler Splošno sodišče
ne izda sodbe.
Če so Sodišču za uslužbence in Splošnemu sodišču predložene zadeve, kjer je predmet enak, Sodišče za uslužbence odkloni
pristojnost, da bi o teh zadevah lahko odločalo Splošno sodišče.
Člen 9
Pri Splošnem sodišču se lahko vloži pritož ba v dveh mesecih po uradnem obvestilu o odločbi, proti kateri je pritožba
vložena, proti končnim odločbam Sodišča za uslužbence in delnim odločbam tega sodišča o vsebinskih vprašanjih ali
odločbam o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti.
Takšno pritož bo lahko vloži katera koli stranka, ki v celoti ali delno ni uspela s svojimi sklepnimi predlogi. Tisti, ki so se
postopku pridružili, razen držav članic in institucijUnije, pa lahko vložijo takšno pritož bo le, če jih odločba Sodišča za
uslužbence neposredno prizadeva.
Člen 10
1. Vsakdo, čigar vlogo za pridružitev postopku je Sodišče za uslužbence zavrnilo, se lahko v dveh tednih po uradnem
obvestilu o odločbi o zavrnitvi vloge pritoži na Splošno sodišče.
2. Stranke v postopku se lahko pritož ijo na Splošno sodišče glede vseh odločb Sodišča za uslužbence, sprejetih na
podlagi člena 278 ali člena 279 ali četrtega odstavka člena 299 Pogodbe ES in člena 157 ali člena 164 ali tretjega odstavka
člena 164 Pogodbe ESAE, v dveh mesecih po uradnem obvestilu o njih.
3. O pritož bah iz odstavkov 1 in 2 tega člena lahko odloča predsednik Splošnega sodišča po skrajšanem postopku, ki
po potrebi odstopa od nekaterih pravil iz te priloge in ki bo določen v poslovniku Splošnega sodišča.C 115/228 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 11
1. Pritož ba na Splošno sodišče je omejena na pravna vprašanja. Lahko se vloži zaradi nepristojnosti Sodišča za
uslužbence, zaradi kršitve postopka pred tem sodiščem, ki škoduje interesom pritož nika, pa tudi zaradi kršitve zakonodaje
Unije s strani Sodišča za uslužbence.
2. Pritož ba, ki se nanaša samo na stroške in njihovo višino, ni dopustna.
Člen 12
1. Brez poseganja v člena 278 in 279 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 157 Pogodbe ESAE pritož ba na
Splošno sodišče nima odložilnega učinka.
2. Če je pritožba vložena proti odločbi Sodišča za uslužbence, ima postopek pred Splošnim sodiščem pisni in ustni del.
Splošno sodišče lahko v skladu s pogoji, določenimi v poslovniku, po zaslišanju strank odloči brez ustnega postopka.
Člen 13
1. Če je pritož ba utemeljena, Splošno sodišče razveljavi odločbo Sodišča za uslužbence in samo odloči o zadevi.
Zadevo vrne v razsojanje Sodišču za uslužbence, če o njej ni možno odločiti.
2. Če je zadeva vrnjena Sodišču za uslužbence, je to sodišče glede pravnih vprašanj vezano na odločbo Splošnega
sodišča.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/229
PROTOKOL (št. 4)
PROTOKOL O STATUTU EVROPSKEGA SISTEMA
CENTRALNIH BANK IN EVROPSKE CENTRALNE
BANKE
VISOKE POGODBENICE SO SE
ZŽELJO oblikovati Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, predviden
včlenu 129(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
POGLAVJE I
EVROPSKI SISTEM CENTRLNIH BANK
Člen 1
Evropski sistem centralnih bank
V skladu s členom 282(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropska centralna banka (ECB) in
nacionalne centralne banke sestavljajo Evropski sistem centralnih bank (ESCB). ECB in nacionalnecentralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sestavljajo Eurosistem.
ESCB in ECB opravljata svoje naloge in dejavnosti v skladu z določbami te pogodbe in tega statuta.
POGLAVJE II
CILJI IN NALOGE ESCB
Člen 2
Cilji
V skladu s členom 127(1) in členom 282(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije je poglavitni cilj ESCB
ohranjanje stabilnosti cen. ESCB podpira splošne ekonomske politike v Unije, če to ni v nasprotju
s ciljem stabilnosti cen, z namenom prispevati k doseganju ciljev Unije, opredeljenih v členu 3 Pogodbe
o Evropski uniji. ESCB ravna po načelu odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco, pri
čemer daje prednost učinkovitemu razporejanju virov, in v skladu z načeli iz člena 119 Pogodbe
o delovanju Evropske unije.C 115/230 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 3
Naloge
3.1. V skladu s členom 127(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije so temeljne naloge ESCB:
— opredeliti in izvajati monetarno politiko Unije;
— opravljati devizne posle v skladu z določbami člena 219 omenjene pogodbe;
— imeti in upravljati uradne devizne rezerve držav članic;
— podpirati nemoteno delovanje plačilnih sistemov.
3.2. V skladu s členom 127(3) te pogodbe tretja alinea člena 3.1 ne posega v to, da imajo vlade
držav članic operativna devizna sredstva in da jih upravljajo.
3.3. V skladu s členom 127(5) te pogodbe ESCB prispeva k nemotenemu vodenju politik
pristojnih organov glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema.
Člen 4
Svetovalne funkcije
V skladu s členom 127(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije:
(a) se ECB zaprosi, da svetuje:
— glede vseh predlaganih aktov Unijena področjih iz njene pristojnosti;
— nacionalnim organom glede vseh osnutkov pravnih predpisov na področjih iz njene
pristojnosti, vendar v mejah in pod pogoji, ki jih Svet določi v skladu s postopkom izčlena 41;
(b) ECB lahko institucijam ali organom Unijeali nacionalnim organom predloži mnenja o zadevah
s področij iz njene pristojnosti.
Člen 5
Zbiranje statističnih podatkov
5.1. Za izpolnjevanje nalog ESCB ECB ob pomoči nacionalnih centralnih bank zbira potrebne
statistične podatke od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. V ta
namen sodeluje z institucijami ali organi Unijein s pristojnimi organi držav članic ali tretjih držav ter
z mednarodnimi organizacijami.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/231
5.2. Nacionalne centralne banke izvajajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogoče.
5.3. Kadar je to potrebno, ECB prispeva k usklajevanju pravil in običajnih postopkov glede
zbiranja, urejanja in razpošiljanja statističnih podatkov s področij v njeni pristojnosti.
5.4. Svet v skladu s postopkom iz člena 41 opredeli fizične in pravne osebe, ki so obvezane
poročati, pravila o zaupnosti in ustrezne izvršilne določbe.
Člen 6
Mednarodno sodelovanje
6.1. Na področju mednarodnega sodelovanja, ki vključuje naloge, zaupane ESCB, ECB odloča
o načinu zastopanosti ESCB.
6.2. ECB in nacionalne centralne banke, če jim ECB to odobri, lahko sodelujejo v mednarodnih
monetarnih institucijah.
6.3. Člena 6.1 in 6.2 ne posegata v člen 138 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
POGLAVJE III
ORGANIZACIJA ESCB
Člen 7
Neodvisnost
V skladu s členom 130 Pogodbe o delovanju Evropske unije ne smejo niti ECB niti nacionalne
centralne banke, pa tudi noben član njihovih organov odločanja pri izvajanju svojih pooblastil ter
opravljanju nalog in dolžnosti po tej pogodbi in tem statutu zahtevati ali sprejemati navodil od
institucij ali organov Unije, vlad držav članic ali katerih koli drugih organov. Institucije in organi
Unijeter vlade držav članic se obvezujejo, da bodo to načelo spoštovali in ne bodo poskušali vplivati na
člane organov odločanja ECB ali nacionalnih centralnih bank pri opravljanju njihovih nalog.
Člen 8
Splošno načelo
ESCB vodijo organi odločanja ECB.C 115/232 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 9
Evropska centralna banka
9.1. ECB, ki ima v skladu s členom 282(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije pravno osebnost,
ima v vsaki državi članici kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava
nacionalna zakonodaja; zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter jelahko stranka v sodnem postopku.
9.2. ECB zagotovi, da se naloge, ki jih ima ESCB po členu 127(2), (3) in (5) te pogodbe, izvajajo
z njeno lastno dejavnostjo v skladu s tem statutom ali prek nacionalnih centralnih bank v skladu
sčlenoma 12.1 in 14.
9.3. V skladu s členom 129(3) te pogodbe sta organa odločanja ECB Svet ECB in Izvršilni odbor.
Člen 10
Svet ECB
10.1. V skladu s členom 283(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije sestavljajo Svet ECB člani
Izvršilnega odbora ECB in guvernerji nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro.
10.2. Vsak član Sveta ECB ima en glas. Od dneva, ko število članov Sveta ECB preseže 21, ima vsak
član Izvršilnega odbora en glas in število guvernerjev z glasovalno pravico je 15. Dodelitev in rotacija
glasovalnih pravic se izvajata, kakor sledi:
— od dneva, ko število guvernerjev preseže 15 in dokler ne doseže števila 22, so guvernerji
razdeljeni v dve skupini glede na razvrstitev velikosti deleža države članice njihove nacionalne
centralne banke v skupnem bruto domačem proizvodu po tržnih cenah in v skupni agregatni
bilanci stanja monetarnih finančnih institucij držav članic, katerih valuta je euro. Deležem
v skupnem bruto domačem proizvodu po tržnih cenah in v skupni agregatni bilanci stanjamonetarnih finančnih institucij se dodeli ponderje 5/6 oziroma 1/6. Prvo skupino sestavlja petguvernerjev, drugo skupino pa preostali guvernerji. Pogostost glasovalnih pravic guvernerjev,razporejenih v prvo skupino, ne sme biti manjša od pogostosti glasovalnih pravic guvernerjev iz
druge skupine. S pridržkom prejšnjega stavka se prvi skupini dodelijo štiri glasovalne pravice in
drugi skupini enajst glasovalnih pravic;
— od dneva, ko število guvernerjev doseže 22, so guvernerji razdeljeni v tri skupine glede na
razvrstitev na podlagi zgornjih meril. Prvo skupino sestavlja pet guvernerjev in dodelijo se jimštiri glasovalne pravice. Drugo skupino sestavlja polovica celotnega števila guvernerjev, pri čemer
se v primeru, da število ni celo, to zaokroži navzgor na najbližje celo število, dodeli pa se jim
osem glasovalnih pravic. Tretjo skupino sestavljajo preostali guvernerji in dodelijo se jim triglasovalne pravice;9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/233
— v vsaki skupini imajo guvernerji glasovalne pravice enako dolgo;
— za izračun deležev v skupnem bruto domačem proizvodu po tržnih cenah se uporablja člen 29.2.
Skupna agregatna bilanca stanja monetarnih finančnih institucij se izračuna v skladu s statističnim
okvirom, ki se uporablja v Uniji v času izračuna;
— če se skupni bruto domači proizvod po tržnih cenah prilagodi v skladu s členom 29.3 ali če se
število guvernerjev poveča, se velikost in/ali sestava skupin prilagodi v skladu z zgornjimi načeli;
— Svet ECB, ki odloča z dvotretjinsko večino vseh svojih članov z glasovalno pravico ali brez nje,
sprejme vse ukrepe, potrebne za izvajanje zgornjih načel, in lahko sklene, da se začetek sistemarotacije preloži do datuma, ko število guvernerjev preseže 18.
Pravica do glasovanja se uresničuje osebno. Z odstopanjem od tega pravila je lahko v poslovniku iz
člena 12.3 določeno, da lahko člani Sveta ECB glasujejo po telekonferenci. Ta poslovnik tudi določa, da
lahko član Sveta ECB, ki daljši čas ne more biti navzoč na sejah Sveta ECB, imenuje namestnika kot
člana Sveta ECB.
Določbe prejšnjih odstavkov ne posegajo v glasovalne pravice vseh članov Sveta ECB z glasovalnimi
pravicami ali brez njih na podlagi členov 10.3, 40.2 in 40.3.
Če s tem statutom ni določeno drugače, Svet ECB odloča z navadno večino članov, ki imajo glasovalno
pravico. Pri neodločenem izidu glasovanja ima predsednik odločilni glas.
Svet ECB je sklepčen, če sta navzoči dve tretjini članov, ki imajo glasovalno pravico. Če Svet ECB ni
sklepčen, lahko predsednik skliče izredno sejo, na kateri se odločitve sprejmejo ne glede na sklepčnost.
10.3. Za vse odločitve, ki se sprejemajo v skladu s členi 28, 29, 30, 32 in 33, se glasovi v Svetu
ECB ponderirajo v skladu z deležem nacionalnih centralnih bank v vpisanem kapitalu ECB. Vrednostponderjev, ki jih imajo glasovi članov Izvršilnega odbora, je enaka nič. Odločitev, za katero je potrebna
kvalificirana večina, je sprejeta, če glasovi, oddani v njeno podporo, zastopajo vsaj dve tretjini vpisanega
kapitala ECB in vsaj polovico delničarjev. Guverner, ki ne more biti navzoč, lahko imenuje namestnika,da odda njegov ponderirani glas.
10.4. Seje so tajne. Svet ECB se lahko odloči, da rezultate svojih posvetovanj objavi.10.5. Svet ECB se sestane vsaj desetkrat na leto.C 115/234 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 11
Izvršilni odbor
11.1. V skladu s členom 283(2)(a) te pogodbe sestavljajo Izvršilni odbor predsednik,
podpredsednik in štirje drugi člani.
Člani opravljajo svoje naloge polni delovni čas. Člani ne smejo opravljati nobene druge poklicne
dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne, razen če tega izjemoma ne odobri Svet ECB.
11.2. V skladu s členom 283(2)(b) te pogodbe imenuje na priporočilo Sveta, ki se je predhodno
posvetoval z Evropskim parlamentom in Svetom ECB, Evropski svet s kvalificirano večino predsednika,
podpredsednika in druge člane Izvršilnega odbora med osebami, ki imajo ugled in poklicne izkušnje na
monetarnem ali bančnem področju.
Mandat članov je 8 let in ne morejo biti ponovno imenovani.
Samo državljani držav članic so lahko člani Izvršilnega odbora.
11.3. Pogoji za zaposlitev članov Izvršilnega odbora, zlasti njihove plače, pokojnine in druge
socialnovarstvene dajatve, so predmet pogodb z ECB in jih določi Svet ECB na predlog odbora,sestavljenega iz treh članov, ki jih imenuje Svet ECB, in treh članov, ki jih imenuje Svet. Člani
Izvršilnega odbora nimajo pravice glasovati o zadevah iz tega odstavka.
11.4. Čečlan Izvršilnega odbora ne izpolnjuje več pogojev za opravljanje svojih dolžnosti ali če je
zagrešil hujšo kršitev, ga lahko Sodišče na predlog Sveta ECB ali Izvršilnega odbora razreši.
11.5. Vsi osebno navzoči člani Izvršilnega odbora imajo pravico glasovati in imajo v ta namen en
glas. Če ni določeno drugače, odloča Izvršilni odbor z navadno večino oddanih glasov. Pri
neodločenem izidu glasovanja ima predsednik odločilni glas. Način glasovanja je določen v poslovnikuizčlena 12.3.
11.6. Izvršilni odbor je odgovoren za tekoče poslovanje ECB.11.7. Prosto mesto v Izvršilnem odboru se zapolni z imenovanjem novega člana v skladu
sčlenom 11.2.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/235
Člen 12
Obveznosti organov odločanja
12.1. Svet ECB sprejema smernice in odločitve, potrebne za izvajanje nalog, ki so zaupane ESCB
v skladu s pogodbami in tem statutom. Svet ECB oblikuje monetarno politiko Unijein, če je primerno,
sprejema odločitve glede bližnjih monetarnih ciljev, ključnih obrestnih mer in zagotavljanja rezerv
v ESCB ter oblikuje potrebne smernice za njihovo izvajanje.
Izvršilni odbor izvaja monetarno politiko v skladu s smernicami in odločitvami, ki jih sprejme Svet
ECB. Pri tem Izvršilni odbor daje potrebna navodila nacionalnim centralnim bankam. Poleg tega lahkoIzvršilni odbor dobi nekatera prenesena pooblastila, kadar Svet ECB tako odloči.
Kolikor je možno in ustrezno ter brez poseganja v določbe tega člena naloži ECB nacionalnim
centralnim bankam opravljanje poslov, ki so sestavni del nalog ESCB.
12.2. Izvršilni odbor je odgovoren za pripravo sej Sveta ECB.12.3. Svet ECB sprejme poslovnik, ki določa notranjo organizacijo ECB in njene organe odločanja.12.4. Svet ECB opravlja svetovalne funkcije iz člena 4.
12.5. Svet ECB sprejema odločitve iz člena 6.
Člen 13
Predsednik
13.1. Predsednik ali v njegovi odsotnosti podpredsednik predseduje Svetu ECB in Izvršilnemu
odboru ECB.
13.2. Brez poseganja v določbe člena 38 predsednik ali oseba, ki jo imenuje predsednik, zastopa
ECB navzven.
Člen 14
Nacionalne centralne banke
14.1. V skladu s členom 131 Pogodbe o delovanju Evropske unije vsaka država članica zagotovi,
da je njena nacionalna zakonodaja, vključno s statutom nacionalne centralne banke, združljiva s to
pogodbo in tem statutom.
14.2. V statutih nacionalnih centralnih bank se zlasti določi, da mandat guvernerja nacionalne
centralne banke ni krajši od 5 let.C 115/236 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Guverner je lahko razrešen funkcije le, če ne izpolnjuje več pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje
njegovih dolžnosti, ali če je zagrešil hujšo kršitev. Zadevni guverner ali Svet ECB lahko takšno odločitev
zaradi kršitve te pogodbe ali pravnega pravila o njeni uporabi predloži Sodišču. Tak postopek se mora
sprožiti v dveh mesecih od objave odločitve ali njenega uradnega obvestila tožniku, če tega ni bilo, pa
od dneva, ko je zanjo izvedel.
14.3. Nacionalne centralne banke so sestavni del ESCB in delujejo v skladu s smernicami in
navodili ECB. Svet ECB stori vse potrebno za zagotovitev upoštevanja smernic in navodil ECB terzahteva, da se mu dajo vse potrebne informacije.
14.4. Nacionalne centralne banke lahko opravljajo tudi funkcije, ki niso navedene v tem statutu,
razen če Svet ECB z dvotretjinsko večino oddanih glasov ugotovi, da so te funkcije v nasprotju s cilji in
nalogami ESCB. Te funkcije, ki jih nacionalne centralne banke izvajajo na lastno odgovornost in za svoj
račun, ne veljajo za sestavni del funkcij ESCB.
Člen 15
Obveznosti poročanja
15.1. ECB pripravlja in objavlja poročila o dejavnostih ESCB najmanj četrtletno.
15.2. Vsak teden se objavi konsolidirani računovodski izkaz ESCB.
15.3. V skladu s členom 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije ECB pošlje letno poročilo
o dejavnostih ESCB ter o monetarni politiki preteklega in tekočega leta Evropskemu parlamentu, Svetu
in Komisiji, pa tudi Evropskemu svetu.
15.4. Poročila in izkazi iz tega člena so vsem zainteresiranim strankam na voljo brezplačno.
Člen 16
Bankovci
V skladu s členom 128(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije ima Svet ECB izključno pravico odobriti
izdajanje eurobankovcev v Uniji. Bankovce lahko izdajajo ECB in nacionalne centralne banke. Samobankovci, ki jih izdajajo ECB in nacionalne centralne banke, so zakonito plačilno sredstvo v Uniji.
ECB, kolikor je najbolj mogoče, upošteva obstoječe postopke glede izdajanja in oblikovanja bankovcev.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/237
POGLAVJE IV
MONETARNE FUNKCIJE IN POSLOVANJE ESCB
Člen 17
Računi pri ECB in nacionalnih centralnih bankah
ECB in nacionalne centralne banke lahko za opravljanje svojega poslovanja odpirajo račune za kreditne
institucije, osebe javnega prava in druge udeležence na trgu ter sprejemajo sredstva, tudi
nematerializirane vrednostne papirje, kot zavarovanje.
Člen 18
Operacije odprtega trga in kreditni posli
18.1. Za doseganje ciljev ESCB in za izvajanje njegovih nalog lahko ECB in nacionalne centralne
banke:
— posredujejo na finančnih trgih z dokončnimi nakupi in prodajami (promptno in terminsko) ali
z začasnim nakupom in s posojanjem ali zadolževanjem na podlagi terjatev in tržnihinstrumentov, izraženih v eurih ali drugih valutah, pa tudi plemenitih kovinah;
— sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi
ustreznega zavarovanja posojil.
18.2. ECB določi splošna načela za operacije odprtega trga in kreditne posle, ki jih izvaja sama ali
nacionalne centralne banke, ter načela glede objave pogojev, pod katerimi so pripravljene sklepatiposle.
Člen 19
Obvezne rezerve
19.1. Z upoštevanjem člena 2 in skladno s cilji monetarne politike lahko ECB od kreditnih
institucij s sedežem v državah članicah zahteva, da imajo obvezne rezerve na računih pri ECB in
nacionalnih centralnih bankah. Pravila za izračun in določitev zahtevanih obveznih rezerv lahko
opredeli Svet ECB. Ob kršitvah ima ECB pravico zaračunati kazenske obresti in sprejeti druge sankcijes primerljivim učinkom.
19.2. Za uporabo tega člena Svet v skladu s postopkom iz člena 41 določi osnovo za obvezne
rezerve ter najvišja dopustna razmerja med temi rezervami in njihovimi osnovami, pa tudi ustreznesankcije za kršitve.C 115/238 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 20
Drugi instrumenti monetarnega nadzora
Svet ECB lahko z dvotretjinsko večino oddanih glasov odloči o uporabi drugih operativnih metod
monetarnega nadzora, ki se mu zdijo primerne, z upoštevanjem člena 2.
Svet v skladu s postopkom iz člena 41 določi področje uporabe teh metod, če te nalagajo obveznosti
tretjim osebam.
Člen 21
Poslovanje z osebami javnega prava
21.1. V skladu s členom 123 Pogodbe o delovanju Evropske unije so prepovedane prekoračitve
pozitivnega stanja na računu ali druge oblike kreditov pri ECB ali pri nacionalnih centralnih bankah
v korist institucij ali organov Unije, institucionalnih enot centralne, regionalne ali lokalne ravnidržave ter drugih oseb javnega prava ali v korist javnih podjetij držav članic, prav tako je prepovedano,
da bi ECB ali nacionalne centralne banke neposredno od njih kupovale dolžniške instrumente.
21.2. ECB in nacionalne centralne banke lahko nastopajo kot fiskalni agenti za osebe iz člena 21.1.
21.3. Določbe tega člena se ne uporabljajo za kreditne institucije v javni lasti, ki jih nacionalne
centralne banke in ECB pri zagotavljanju rezerv s strani centralnih bank obravnavajo enako kakor
zasebne kreditne institucije.
Člen 22
Klirinški in plačilni sistemi
ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za
zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in z drugimidržavami.
Člen 23
Poslovanje s tujino
ECB in nacionalne centralne banke lahko:
— vzpostavljajo odnose s centralnimi bankami in finančnimi institucijami v drugih državah ter,
kadar je primerno, z mednarodnimi organizacijami;
— kupujejo in prodajajo promptno in terminsko vse vrste deviznih sredstev in plemenitih kovin;
izraz „devizna sredstva“ zajema vrednostne papirje in vsa druga sredstva v valuti katere koli države
ali obračunski enoti ter v kateri koli obliki;9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/239
— imajo in upravljajo sredstva iz tega člena;
— opravljajo vse vrste bančnih poslov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, tudi
najemanje in dajanje posojil.
Člen 24
Drugo poslovanje
Poleg poslov, ki izhajajo iz njihovih nalog, lahko ECB in nacionalne centralne banke sklepajo posle za
svoje upravne namene ali za svoje zaposlene.
POGLAVJE V
BONITETNI NADZOR
Člen 25
Bonitetni nadzor
25.1. ECB lahko svetuje o področju uporabe in izvajanju zakonodajeUnije, ki se nanaša na
bonitetni nadzor kreditnih institucij ter na stabilnost finančnega sistema, Svetu, Komisiji in pristojnimorganom držav članic, ti pa jo prav tako lahko zaprosijo za mnenje.
25.2. V skladu s predpisi Sveta iz člena 127(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko ECB
izvaja posebne naloge v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih in drugih finančnih institucij razen
zavarovalnic.
POGLAVJE VI
FINANČNE DOLOČBE ESCB
Člen 26
Finančna poročila
26.1. Poslovno leto se za ECB in za nacionalne centralne banke začne prvega dne januarja in
konča zadnji dan decembra.
26.2. Zaključni račun ECB pripravi Izvršilni odbor v skladu z načeli, ki jih določi Svet ECB. Potem
ko ga odobri Svet ECB, se objavi.
26.3. Izvršilni odbor za potrebe analiz in upravljanja pripravi konsolidirano bilanco stanja ESCB,
ki zajema sredstva in obveznosti nacionalnih centralnih bank iz pristojnosti ESCB.C 115/240 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
26.4. Za uporabo tega člena sprejme Svet ECB potrebna pravila za standardiziranje računovodstva
in poročanja o poslovanju nacionalnih centralnih bank.
Člen 27
Revizija
27.1. Revizijo računovodskih izkazov ECB in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni
zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet. Revizorji so pooblaščeni za pregled vsehposlovnih knjig in računov ECB in nacionalnih centralnih bank ter za pridobivanje celovitih informacijo njihovem poslovanju.
27.2. Določbe člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije se uporabljajo samo za preverjanje
učinkovitosti upravljanja ECB.
Člen 28
Kapital ECB
28.1. Kapital ECB znaša 5 milijard eurov. Kapital se lahko poveča z zneski, ki jih Svet ECB določi
s kvalificirano večino iz člena 10.3 v mejah in pod pogoji, določenimi v Svetu skladno s postopkom iz
člena 41.
28.2. Nacionalne centralne banke so edini vpisniki in lastniki kapitala ECB. Vpisovanje kapitala se
izvede po ključu, določenem v skladu s členom 29.
28.3. Svet ECB s kvalificirano večino iz člena 10.3 določi, koliko kapitala in v kakšni obliki se
vplača..
28.4. Deležev nacionalnih centralnih bank v vpisanem kapitalu ECB ob upoštevanju člena 28.5 ni
mogoče prenesti, zastaviti ali zaseči.
28.5. Če se ključ izčlena 29 spremeni, nacionalne centralne banke izvedejo medsebojni prenos
kapitalskih deležev v obsegu, ki zagotavlja, da je razdelitev kapitalskih deležev skladna s spremenjenimključem. Svet ECB določi pogoje za te prenose.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/241
Člen 29
Ključ za vpis kapitala
29.1. Ključ za vpis kapitala Evropske centralne banke, ki je bil prvič določen leta 1998 ob
ustanovitvi Evropskega sistema centralnih bank, se določi tako, da se vsaki nacionalni centralni bankidodeli ponder v tem ključu, ki je enak vsoti:
— 50 % deleža države članice v prebivalstvu Unije v predzadnjem letu pred ustanovitvijo ESCB;
— 50 % deleža države članice v bruto domačem proizvodu po tržnih cenah Unije iz zadnjih petih let
pred predzadnjim letom pred ustanovitvijo ESCB;
Odstotek se zaokroži navzgor ali navzdol na najbližji mnogokratnik 0,0001 odstotne toč ke.
29.2. Statistične podatke za uporabo tega člena da na razpolago Komisija v skladu s pravili, ki jih
sprejme Svet po postopku iz člena 41.
29.3. Ponderji, določeni za nacionalne centralne banke, se po ustanovitvi ESCB usklajujejo vsakih
pet let po analogiji z določbami člena 29.1. Spremenjeni ključ se uporablja od prvega dne naslednjega
leta.
29.4. Svet ECB sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena.
Člen 30
Prenos deviznih rezerv na ECB
30.1. Brez poseganja v določbe člena 28 nacionalne centralne banke oskrbijo ECB z deviznimi
rezervami do zneska v protivrednosti 50 milijard eurov, kar ne vključuje valut držav članic, eurov,
rezervnih pozicij pri MDS in posebnih pravic črpanja. Svet ECB določi delež, ki se prenese na ECB po
njeni ustanovitvi, in zneske, ki se prenesejo pozneje. ECB je polno upravičena imeti in upravljatidevizne rezerve, ki so nanjo prenesene, ter jih uporabljati za namene, določene s tem statutom.
30.2. Prispevek posamezne nacionalne centralne banke se določi sorazmerno z njenim deležem
v vpisanem kapitalu ECB.
30.3. ECB prizna vsaki nacionalni centralni banki terjatev v višini njenega prispevka. Svet ECB
določi denominacijo in obrestovanje teh terjatev.
30.4. V skladu s členom 30.2 lahko ECB zahteva dodatne devizne rezerve nad mejo, določeno
včlenu 30.1, v mejah in pod pogoji, ki jih določi Svet v skladu s postopkom iz člena 41.C 115/242 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
30.5. ECB lahko ima in upravlja rezervne pozicije pri MDS in posebne pravice črpanja ter
omogoča združevanje teh sredstev.
30.6. Svet ECB sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena.
Člen 31
Devizne rezerve nacionalnih centralnih bank
31.1. Nacionalne centralne banke lahko opravljajo posle pri izpolnjevanju svojih obveznosti do
mednarodnih organizacij v skladu s členom 23.
31.2. Za vse drugo poslovanje z deviznimi rezervami, ki ostanejo v nacionalnih centralnih bankah
po prenosih iz člena 30, in za transakcije, ki jih opravijo države članice z operativnimi deviznimi
sredstvi, je nad mejo, ki se določi v okviru člena 31.3, potrebna odobritev ECB, da se zagotovi
skladnost s politiko deviznega tečaja in monetarno politikoUnije.
31.3. Svet ECB izda smernice za olajšanje tega poslovanja.
Člen 32
Razporeditev denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank
32.1. Prihodki, ki jih ustvarjajo nacionalne centralne banke pri izvajanju nalog monetarne politike
ESCB (v nadaljnjem besedilu „denarni prihodki“), se na koncu vsakega poslovnega leta razporedijo
v skladu z določbami tega člena.
32.2. Višina denarnih prihodkov vsake nacionalne centralne banke je enaka njenemu letnemu
prihodku, ustvarjenemu iz sredstev, ki jih ima nasproti bankovcem v obtoku in depozitom kreditnih
institucij. Ta sredstva nacionalne centralne banke namensko razporedijo v skladu s smernicami, ki jihpripravi Svet ECB.
32.3. Če Svet ECB po uvedbi eura presodi, da struktura bilanc stanja nacionalnih centralnih bank
ne dovoljuje uporabe člena 32.2, lahko Svet ECB z odstopanjem od člena 32.2 s kvalificirano večino
sklene, da se za obdobje največ petih let denarni prihodki izračunavajo po drugačni metodi.
32.4. Znesek denarnih prihodkov nacionalne centralne banke se zmanjša za znesek obresti, ki jih
ta nacionalna centralna banka plača za depozite, prejete od kreditnih institucij v skladu s členom 19.
Svet ECB lahko sklene, da imajo nacionalne centralne banke pravico do odškodnine za stroške, nastale
z izdajanjem bankovcev, ali v izjemnih okoliščinah do odškodnine za posebne izgube, nastale pri
poslih monetarne politike, ki jih opravljajo za ESCB. Plačilo odškodnine se izvede v obliki, ki je po
presoji Sveta ECB primerna; te zneske je mogoče pobotati z denarnimi prihodki nacionalnih centralnihbank.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/243
32.5. Vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank se porazdeli nacionalnim centralnim
bankam sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB, ob upoštevanju kakršne koli
odločitve, ki jo sprejme Svet ECB v skladu s členom 33.2.
32.6. Obračun in poravnavo zneskov, ki so posledica razporeditve denarnih prihodkov, izvede
ECB v skladu s smernicami Sveta ECB.
32.7. Svet ECB sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena.
Člen 33
Razporeditev čistega dobička in izgube ECB
33.1. Čisti dobiček ECB se prenese po naslednjem zaporedju:
(a) znesek, ki ga določi Svet ECB in ki ne sme presegati 20 % čistega dobička, se prenese v splošni
rezervni sklad največ do višine, ki je enaka 100 % kapitala;
(b) preostali čisti dobiček se razdeli med delničarje ECB sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži.
33.2. Če ima ECB izgubo, se primanjkljaj pokrije iz splošnega rezervnega sklada ECB in po potrebi
na podlagi odločitve Sveta ECB iz denarnih prihodkov v določenem poslovnem letu sorazmerno
z višino in do višine zneskov, porazdeljenih nacionalnim centralnim bankam v skladu s členom 32.5.
POGLAVJE VII
SPLOŠNE DOLOČ BE
Člen 34
Pravni akti
34.1. V skladu s členom 132 Pogodbe o delovanju Evropske unije ECB:
— sprejema uredbe, kolikor so potrebne za izvajanje nalog, ki so opredeljene v prvi alinei člena 3.1,
včlenih 19.1, 22 ali 25.2 Statuta ESCB in v primerih, določenih v aktih Sveta iz člena 41;
— sprejemasklepe, ki so potrebni za izvajanje nalog, zaupanih ESCB v skladu s pogodbami in
statutom ESCB in ECB;
— pripravlja priporočila in daje mnenja.
34.2. ECB lahko sklene, da svoje sklepe, priporočila in mnenja objavi.C 115/244 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
34.3. V mejah in pod pogoji, ki jih Svet sprejme po postopku iz člena 41, ima ECB pravico naložiti
globe ali periodične denarne kazni podjetjem, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz njenih uredb in sklepov.
Člen 35
Sodni nadzor in z njim povezane zadeve
35.1. Sodišče Evropske unije preverja ali razlaga dejanja ali opustitve dejanj ECB v primerih in pod
pogoji, določenimi s pogodbama. ECB lahko sproži postopek v primerih in pod pogoji, določenimi
pogodbama.
35.2. Spore med ECB na eni strani in njenimi upniki, dolžniki ali drugimi osebami na drugi
rešujejo pristojna državna sodišča, razen kadar je bila pristojnost prenesena na Sodišče Evropske unije.
35.3. Za ECB velja ureditev odgovornosti iz člena 340 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Odgovornost nacionalnih centralnih bank je določena z nacionalnimi zakonodajami.
35.4. Sodišče Evropske unije je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v vseh
pogodbah, ki jih sklene ECB ali ki so sklenjene v njegovem imenu, ne glede na to, ali ureja te pogodbejavno ali zasebno pravo.
35.5. Sklep ECB o vložitvi tož be pri Sodišču Evropske unije sprejme Svet ECB.
35.6. Sodišče Evropske unije je pristojno za reševanje sporov glede izpolnjevanja obveznosti, ki jih
nacionalnim centralnim bankam nalagata Pogodbi in ta statut. Če ECB meni, da nacionalna centralna
banka ni izpolnila obveznosti po pogodbah in tem statutu, poda o zadevi obrazloženo mnenje, potem
ko je tej nacionalni centralni banki omogočila, da predloži svoje pripombe. Če zadevna nacionalna
centralna banka ne upošteva mnenja v roku, ki ga določi ECB, lahko ECB predloži zadevo SodiščuEvropske unije.
Člen 36
Zaposleni
36.1. Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora določi pogoje za zaposlitev v ECB.
36.2. Sodišče Evropske unije je pristojno za reševanje vseh sporov med ECB in njegovimi
uslužbenci v mejah in pod pogoji, ki so določeni v pogojih za zaposlitev.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/245
Člen 37 (prejšnji člen 38)
Poslovna skrivnost
37.1. Člani upravljavskih organov in zaposleni ECB in nacionalnih centralnih bank tudi po izteku
mandata ne smejo razkriti informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.
37.2. Za osebe z dostopom do podatkov, ki so predmet predpisov Unije o obveznosti varovanja
skrivnosti, se uporabljajo ti predpisi.
Člen 38 (prejšnji člen 39)
Podpisniki
V razmerjih do tretjih oseb zavezuje ECB vsako dejanje predsednika ali dveh članov Izvršilnega odbora
ali podpis dveh zaposlenih ECB, ki ju predsednik ustrezno pooblasti za podpisovanje v imenu ECB.
Člen 39 (prejšnji člen 40)
Privilegiji in imunitete
ECB uživa na ozemlju držav članic privilegije in imunitete, ki so potrebni za izvajanje njenih nalog, pod
pogoji, določenimi s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije.
POGLAVJE VIII
SPREMEMBA STATUTA IN DOPOLNILNA ZAKONODAJA
Člen 40 (prejšnji člen 41)
Poenostavljeni postopek spreminjanja
40.1. V skladu s členom 129(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko člene 5.1, 5.2, 5.3, 17,
18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4, 32.6, 33.1(a) in 36 tega statuta spremenita Evropski
parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku na priporočilo ECB in po posvetovanjus Komisijo ali soglasno na predlog Komisije in po posvetovanju z ECB.
40.2. Člen 10.2 se lahko spremeni s soglasnim sklepom Evropskega sveta na priporočilo Evropske
centralne banke in po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo ali na priporočilo Komisije
in po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko. Te spremembe začnejoveljati šele, ko jih potrdijo države članice v skladu s svojimi ustavnimi pravili.C 115/246 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
40.3. Za priporočilo, ki ga pripravi ECB po tem členu, je potrebna soglasna odločitev Sveta ECB.
Člen 41 (prejšnji člen 42)
Dopolnilna zakonodaja
V skladu s členom 129(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svet na predlog Komisije in po
posvetovanju z Evropskim parlamentom in ECB ali na priporočilo ECB in po posvetovanjuz Evropskim parlamentom in Komisijo sprejme določbe, navedene v členih 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1,
29.2, 30.4 in 34.3 tega statuta.
POGLAVJE IX
PREHODNE IN DRUGE DOLOČBE ZA ESCB
Člen 42 (prejšnji člen 43)
Splošne določbe
42.1. Odstopanje, predvideno v členu 139 Pogodbe o delovanju Evropske unije, povzroči, da se
zadevni državi članici ne dodeljujejo pravice ali nalagajo obveznosti z naslednjimi členi tega statuta: 3,
6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 in 49.
42.2. Centralne banke držav članic, za katere velja odstopanje iz člena 139 te pogodbe, ohranijo
pristojnosti na področju monetarne politike po nacionalnem pravu.
42.3. Skladno s členom 116(a) te pogodbe izraz „države članice“ pomeni „države članice brez
odstopanja“ v naslednjih členih tega statuta: 3, 11.2, 19.
42.4. Izraz „nacionalne centralne banke“ pomeni „centralne banke držav članic katerih valuta je
euro“ v naslednjih členih statuta: 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 in 49.
42.5. Izraz „delničarji“ pomeni „centralne banke držav članic katerih valuta je euro“ včlenih 10.3
in 33.1.
42.6. Izraz „vpisani kapital ECB“ pomeni „kapital ECB, ki so ga vpisale centralne banke držav
članic brez odstopanja“ včlenih 10.3 in 30.2.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/247
Člen 43 (prejšnji člen 44)
Prehodne naloge ECB
ECB prevzame nekdanje naloge Evropskega monetarnega inštituta iz člena 141(2) Pogodbe o delovanju
Evropske unije, ki jih je zaradi odstopanj ene ali več držav članic treba še izvajati po uvedbi eura.
ECB svetuje pri pripravah za odpravo odstopanj iz člena 140 te pogodbe.
Člen 44 (prejšnji člen 45)
Razširjeni svet ECB
44.1. Brez poseganja v določbe člena 129(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije se kot tretji
organ odločanja ECB ustanovi Razširjeni svet.
44.2. Člani Razširjenega sveta so predsednik in podpredsednik ECB ter guvernerji nacionalnih
centralnih bank. Drugi člani Izvršilnega odbora lahko sodelujejo na sestankih Razširjenega sveta,
vendar nimajo pravice glasovanja.
44.3. Odgovornosti Raz širjenega sveta so v celoti naštete v členu 46 tega statuta.
Člen 45 (prejšnji člen 46)
Poslovnik Razširjenega sveta
45.1. Razširjenemu svetu ECB predseduje predsednik, v njegovi odsotnosti pa podpredsednik.
45.2. Predsednik Sveta in en član Komisije lahko sodelujeta na sestankih Razširjenega sveta,
vendar nimata pravice glasovanja.
45.3. Predsednik pripravlja sestanke Razširjenega sveta.
45.4. Razširjeni svet z odstopanjem od člena 12.3 sprejme svoj poslovnik.
45.5. Sekretariat Razširjenega sveta zagotovi ECB.
Člen 46 (prejšnji člen 47)
Odgovornosti Razširjenega sveta
46.1. Razširjeni svet:
— izvaja naloge iz člena 43;
— sodeluje pri svetovalnih nalogah iz členov 4 in 25.1.C 115/248 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
46.2. Razširjeni svet sodeluje pri:
— zbiranju statističnih podatkov iz člena 5;
— poročanju ECB iz člena 15;
— oblikovanju potrebnih pravil za uporabo člena 26, navedenih v členu 26.4;
— sprejemanju vseh drugih potrebnih ukrepov za uporabo člena 29, navedenih v členu 29.4;
— določanju pogojev za zaposlitev v ECB iz člena 36.
46.3. Razširjeni svet sodeluje pri pripravah, ki so potrebne za nepreklicno določitev deviznih
tečajev valut držav članic z odstopanjem glede na euro iz člena 140(3) Pogodbe o delovanju Evropske
unije.
46.4. Predsednik ECB obvešča Razširjeni svet o sklepih Sveta ECB.
Člen 47 (prejšnji člen 48)
Prehodne določbe za kapital ECB
V skladu s členom 29.1 se za vsako nacionalno centralno banko določi ponder v ključu za vpis kapitala
ECB. Z odstopanjem od člena 28.3 centralne banke držav članic z odstopanjem ne vplačajo svojega
vpisanega kapitala, razen če Razširjeni svet z večino, ki predstavlja vsaj dve tretjini vpisanega kapitala
ECB in vsaj polovico delničarjev, ne odloči, da mora biti vplačan minimalni odstotek kot prispevek zastroške poslovanja ECB.
Člen 48
(prejšnji člen 49)
Odloženo plačilo kapitala, rezerv in rezervacij ECB
48.1. Centralna banka države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, vplača svoj vpisani
delež kapitala ECB v enaki višini kakor centralne banke držav članic katerih valuta je euro in prenese na
ECB devizne rezerve v skladu s členom 30.1. Znesek za prenos se določi tako, da se pomnoži vrednost
v eurih po veljavnih deviznih te čajih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v skladu
sčlenom 30.1, z razmerjem med številom delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna centralna banka,
inštevilom delnic, ki so jih že vplačale druge nacionalne centralne banke.
48.2. Poleg vplačila iz člena 48.1 zadevna centralna banka prispeva k rezervam ECB,
k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vključiti v rezerve in
rezervacije glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra v letu pred odpravo odstopanja. Znesek9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/249
prispevka se določi tako, da se pomnoži višino rezerv, kakršne so opredeljene zgoraj in navedene
v potrjeni bilanci stanja ECB, z razmerjem med številom delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna
centralna banka, in številom delnic, ki so jih že vplačale druge centralne banke.
48.3. Ko ena ali več držav postane država članica in njihove centralne banke postanejo del ESCB,
se vpisani kapital ECB ter najvišja možna meja zneska deviznih rezerv, ki se lahko prenese na ECB,avtomatično povečata. Povečanje se določi z množenjem takrat veljavnih ustreznih zneskovz razmerjem –znotraj razširjenega ključa za vpis kapitala –med ponderjem vstopajočih nacionalnih
centralnih bank in ponderjem nacionalnih centralnih bank, ki so žečlanice ESCB. Ponder vsake
nacionalne centralne banke v ključu za vpis kapitala se izračuna po analogiji s členom 29.1 ter v skladu
sčlenom 29.2. Referenčna obdobja, ki se uporabijo za statistične podatke, so enaka tistim, ki so se
uporabila za zadnjo petletno uskladitev ponderjev po členu 29.3.
Člen 49
(prejšnji člen 52)
Menjava bankovcev v valutah Skupnosti (*)
Po nepreklicni določitvi deviznih te čajev v skladu s členom 140 (**)(3) Pogodbe o delovanju Evropske
unije Svet ECB stori vse potrebno, da bi nacionalne centralne banke menjale bankovce v valutahz nepreklicno določenimi deviznimi te čaji po njihovi nominalni vrednosti.
Člen 50
(prejšnji člen 53)
Uporaba prehodnih določb
Členi 42 do 47 se uporabljajo, če in dokler obstajajo države članice z odstopanjem.C 115/250 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
(*) Predmet postopka za popravek, ki trenutno še poteka.
(**) Predmet postopka za popravek, ki trenutno še poteka.
PROTOKOL (št. 5)
PROTOKOL O STATUTU EVROPSKE INVESTICIJSKE
BANKE
VISOKE POGODBENICE SO SE
ZŽELJO oblikovati Statut Evropske investicijske banke, predviden v členu 308 Pogodbe o delovanju
Evropske unije,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
V skladu s členom 308 Pogodbe o delovanju Evropske unije se ustanovi Evropska investicijska banka
(v nadaljnjem besedilu „Banka“), ki opravlja svoje naloge in izvaja svojo dejavnost skladno z določbami
Pogodbe o delovanju Evropske unije in tega statuta.
Člen 2
Naloga Banke je opredeljena v členu 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije .
Člen 3
V skladu s členom 308 Pogodbe o delovanju Evropske unije so članice Banke države članice.
Člen 4
1. Kapital Banke je 164 808 169 000 EUR EUR, države članice pa so vpisale naslednje deleže:
Nemčija 26 649 532 500
Francija 26 649 532 500Italija 26 649 532 500
Združeno kraljestvo 26 649 532 500
Španija 15 989 719 500
Belgija 7 387 065 000
Nizozemska 7 387 065 000Švedska 4 900 585 500
Danska 3 740 283 000
Avstrija 3 666 973 500
Poljska 3 411 263 500
Finska 2 106 816 0009.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/251
Grčija 2 003 725 500
Portugalska 1 291 287 000Češka 1 258 785 500
Madžarska 1 190 868 500
Irska 935 070 000Slovaška 428 490 500
Slovenija 397 815 000
Litva 249 617 500Luksemburg 187 015 500Ciper 183 382 000
Latvija 152 335 000
Estonija 117 640 000Malta 69 804 000
Bolgarija 290 917 500
Države članice jamčijo le do višine svojega deleža v vpisanem kapitalu in ne v vplačanem kapitalu.
2. Vključitev nove članice povzroči povečanje vpisanega kapitala v višini prispevka nove članice.
3. Svet guvernerjev lahko soglasno odloči, da se vpisani kapital poveča.
4. Deleža posamezne članice v vpisanem kapitalu ni mogoče prenesti, zastaviti ali zaseči.
Člen 5
1. Države članice vplačajo vpisani kapital v višini povprečno 5 % zneskov iz člena 4(1).
2. V primeru povečanja vpisanega kapitala svet guvernerjev soglasno določi odstotke, ki jih je
treba vplačati, in način plačevanja. Gotovinska vplačila se opravljajo izključno v eurih.
3. Svet direktorjev lahko zahteva vplačilo salda vpisanega kapitala do višine, ki je potrebna, da
Banka izpolni obveznosti .
Vsaka država članica izvede to vplačilo v sorazmerju s svojim deležem vpisanega kapitala .C 115/252 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 6
Banko upravljajo in vodijo svet guvernerjev, svet direktorjev in upravni odbor.
Člen 7
(prejšnji člen 9)
1. Svet guvernerjev sestavljajo ministri, ki jih imenujejo države članice.
2. Svet guvernerjev sprejema splošne direktive o kreditni politiki Banke, v skladu s cilji Unije.
Svet guvernerjev zagotavlja, da se te direktive izvajajo.
3. Poleg tega svet guvernerjev:
(a) odloča, ali naj se vpisani kapital poveča v skladu s členoma 4(3) in 5(2);
(b) za namene člena 9(1) opredeli načela, ki veljajo za posle financiranja v okviru nalog Banke;
(c) izvaja pristojnosti, določene v členih 9 in 11, za imenovanja in obvezno upokojitev članov sveta
direktorjev in upravnega odbora, ter pristojnosti, določene v drugem pododstavku člena 11(1);
(d) v skladu s členom 16(1) odloča o odobritvi financiranja za naložbene posle, ki naj bi se v celoti ali
delno izvedli izven ozemlja držav članic;
(e) odobri letna poročila sveta direktorjev;
(f) odobri letne bilance stanja in bilance uspeha;
(g) izvaja druga pooblastila in naloge dodeljene s tem statutom;
(h) odobri poslovnik Banke.4. Svet guvernerjev je v okviru Pogodbe o delovanju Evropske unije in tega statuta pooblaščen, da
soglasno sprejema vse odločitve glede začasne ustavitve dejavnosti Banke in njene morebitnelikvidacije.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/253
Člen 8
(prejšnji člen 9)
Razen če ni v tem statutu določeno drugače, so odločitve sveta guvernerjev sprejete z večino njegovih
članov. Ta večina mora predstavljati najmanj 50 % vpisanega kapitala.
Za kvalificirano večino je potrebnih osemnajst glasov in 68 % vpisanega kapitala.Vzdržani glasovi navzočih ali zastopanih članov ne preprečujejo sprejetja odločitev, za katere se
zahteva soglasje.
Člen 9
(prejšnji člen 11)
1. Svet direktorjev odloča o odobritvi financiranja, zlasti v obliki posojil in jamstev ter najemanja
posojil; določa obrestne mere za posojila ter provizije in druge dajatve. Na podlagi sklepa, sprejetega
s kvalificirano večino, lahko nekatere svoje dodeljene pristojnosti prenese na upravni odbor. Določipodrobnosti in pogoje tega prenosa in nadzira njegovo izvajanje.
Svet direktorjev nadzoruje, da je Banka pravilno vodena; zagotavlja skladnost poslovodenja Banke
z določbami Pogodb in statutom ter s splošnimi direktivami, ki jih sprejema svet guvernerjev.
Ob koncu proračunskega leta mora svet direktorjev svetu guvernerjev predložiti poročilo in ga po
njegovi odobritvi objaviti.
2. Svet direktorjev sestavlja šestindvajset direktorjev in šestnajst namestnikov direktorjev.
Direktorje imenuje svet guvernerjev za pet let. Po enega predlaga vsaka država članica in enega
predlaga Komisija.
Namestnike direktorjev imenuje svet guvernerjev za pet let, kakor sledi:
— dva namestnika predlaga Zvezna republika Nemčija,
— dva namestnika predlaga Francoska republika,
— dva namestnika predlaga Italijanska republika,
— dva namestnika predlaga Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske,
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagata Kraljevina Španija in Portugalska republika,C 115/254 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Belgija, Veliko vojvodstvo
Luksemburg in Kraljevina Nizozemska,
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Danska, Helenska republika in
Irska,
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Avstrija, Republika Finska in
Kraljevina Švedska,
— tri namestnike v medsebojnem soglasju predlagajo Češka republika, Republika Estonija, Republika
Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika
Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika,
— enega namestnika predlaga Komisija.
Svet direktorjev kooptira šest strokovnjakov brez pravice glasovanja: tri kot člane in tri kot namestnike.
Direktorji in namestniki so lahko ponovno imenovani.Ureditev glede udeležbe na sestankih sveta direktorjev ter določbe, ki se uporabljajo za namestnike in
kooptirane strokovnjake, se opredelijo v poslovniku.
Seje sveta direktorjev vodi predsednik ali v njegovi odsotnosti eden od podpredsednikov upravnega
odbora, ki pa ne glasuje.
Člani sveta direktorjev so izbrani med osebami, katerih neodvisnost in usposobljenost sta nedvomni;
odgovorni so izključno Banki.
3. Če direktor ne izpolnjuje več potrebnih pogojev za opravljanje svojih nalog, ga lahko svet
guvernerjev, ki odloča s kvalificirano večino, razreši.
Če letno poročilo ni odobreno, svet direktorjev odstopi.4. Mesto, izpraznjeno zaradi smrti ali prostovoljnega odstopa, razrešitve ali kolektivnega odstopa,
se zapolni v skladu z določbami odstavka 2. Razen ob zamenjavi sveta direktorjev v celoti so člani
nadomeščeni za preostanek njihovega mandata.
5. Svet guvernerjev določi osebne prejemke članov sveta direktorjev. Svet guvernerjev določi,
katere dejavnosti so nezdružljive s funkcijo direktorja in namestnika.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/255
Člen 10
(prejšnji člen 12)
1. V svetu direktorjev ima vsak direktor en glas. Svoj glas lahko prenese v vseh primerih, v skladu
s postopkom, ki se predpiše v poslovniku Banke.
2. Če v tem statutu ni drugače določeno, odloča svet direktorjev najmanj z eno tretjino (1/3)
članov, ki imajo pravico glasovanja in ki predstavlja najmanj petdeset odstotkov (50 %) vpisanega
kapitala. Za kvalificirano večino je potrebnih osemnajst (18) glasov za in oseminšestdeset odstotkov
(68 %) vpisanega kapitala. V poslovniku Banke je določena sklepčnost, ki se zahteva za veljavnostodločitev sveta direktorjev.
Člen 11
(prejšnji člen 13)
1. Upravni odbor sestavljajo predsednik in osem podpredsednikov, ki jih za šest let imenuje svet
guvernerjev na predlog sveta direktorjev. Lahko so ponovno imenovani.
Svet guvernerjev lahko soglasno spremeni število članov upravnega odbora.
2. Na predlog sveta direktorjev, ki odloča s kvalificirano večino, lahko svet guvernerjev
s kvalificirano večino razreši člane upravnega odbora.
3. Upravni odbor skrbi za tekoče poslovanje Banke pod vodstvom predsednika in nadzorom sveta
direktorjev.
Pripravlja sklepe sveta direktorjev, zlasti glede najemanja posojil ter odobravanja financiranja, zlasti
v obliki posojil in jamstev; zagotavlja izvajanje teh sklepov.
4. Upravni odbor odloča z večino pri sprejemanju mnenj o prošnjah za posojila in jamstva ter
o načrtovanem najemanju posojil.
5. Svet guvernerjev določi osebne prejemke članov upravnega odbora in določi, katere dejavnosti
so nezdružljive z njihovo funkcijo.
6. Predsednik, v njegovi odsotnosti pa podpredsednik zastopa Banko v sodnih in zunajsodnih
zadevah.
7. Zaposleni pri Banki so podrejeni predsedniku. Ta jih sprejema v službo in jim daje odpoved. Pri
izbiri zaposlenih mora upoštevati ne le osebne sposobnosti in strokovno usposobljenost, ampak tudi
pravično zastopanost državljanov držav članic. V poslovniku se določi organ, ki je pristojen za
sprejemanje določb, ki se uporabljajo za zaposlene.C 115/256 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
8. Upravni odbor in zaposleni Banke so odgovorni izključno Banki in pri opravljanju svojih nalog
popolnoma neodvisni.
Člen 12
(prejšnji člen 14)
1. Odbor šestih članov, ki jih na podlagi njihove usposobljenosti imenuje svet guvernerjev
preverja, ali delovanje Banke ustreza najboljšim praksam v bančništvu, in je odgovoren za revizijoporočil Banke.
2. Odbor iz odstavka 1 vsako leto preveri pravilnost poslovanja in knjigovodstva Banke. V ta
namen preverja, ali je poslovanje Banke potekalo v skladu s formalnostmi in postopki, določenimiv tem statutu in poslovniku.
3. Odbor iz odstavka 1 potrdi, da računovodski izkaz in drugi finančni podatki v letnem poročilu,
ki ga pripravi svet direktorjev, kažejo resnično in pravo sliko o finančnem položaju Banke z vidika
sredstev in obveznosti ter o rezultatih poslovanja in denarnih tokovih v zadevnem poslovnem letu.
4. V poslovniku se opredeli, kako morajo biti člani odbora iz odstavka 1 usposobljeni, določijo pa
se tudi pogoji njegovega delovanja.
Člen 13
(prejšnji člen 15)
Banka se z vsako državo članico sporazumeva prek organa, ki ga določi zadevna država. Pri finančnem
poslovanju Banka uporablja storitve nacionalne centralne banke zadevne države članice ali drugih
finančnih institucij, ki jih potrdi ta država.
Člen 14
(prejšnji člen 16)
1. Banka sodeluje z vsemi mednarodnimi organizacijami, ki delujejo na podobnih področjih.
2. Banka navezuje koristne stike za sodelovanje z bančnimi in finančnimi institucijami v državah,
na katere širi svoje poslovanje.
Člen 15
(prejšnji člen 17)
Na prošnjo države članice ali Komisije ali na lastno pobudo svet guvernerjev v skladu z enakimi
določbami, ki veljajo za njihovo sprejetje, razlaga ali dopolnjuje direktive, ki jih je sprejel po členu 7
tega statuta.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/257
Člen 16
(prejšnji člen 18)
1. V okviru nalog iz člena 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije Banka odobrava financiranje,
zlasti v obliki posojil in jamstev svojim članom ali zasebnim ali javnim podjetjem za naložbe, ki se
bodo izvajale na ozemlju držav članic, če ni na razpolago sredstev iz drugih virov pod razumnimi
pogoji.
Vendar pa lahko Banka s sklepom, ki ga s kvalificirano večino sprejme svet guvernerjev na predlog
sveta direktorjev, odobri financiranje za naložbe, ki se bodo v celoti ali delno izvajale zunaj ozemljadržav članic.
2. Kolikor je to mogoče, se posojila odobravajo le pod pogojem, da se uporabijo tudi sredstva iz
drugih finančnih virov.
3. Banka postavi kot pogoj za odobritev posojila podjetju ali organizaciji, ki ni država članica,
jamstvo države članice, na ozemlju katere bo naložba izvedena, ali druga zadostna jamstva ali finančno
moč dolžnika.
Poleg tega svet direktorjev v skladu z načeli, ki jih določi svet guvernerjev na podlagi člena 7(3)(b), ter
kadar tako zahteva izvajanje poslov po členu 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s kvalificirano
večino določi pogoje za posle financiranja, ki izkazujejo poseben profil tveganja in tako štejejo kot
posebne dejavnosti.
4. Banka lahko jamči za posojila, ki jih najamejo javna ali zasebna podjetja ali organizacije za
izvajanje projektov iz člena 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije .
5. Skupni znesek terjatev Banke iz odobrenih posojil in jamstev ne sme preseči 250 % vpisanega
kapitala, rezerv, nerazporejenih rezervacij in presežka iz bilance uspeha. Ta skupni znesek se zmanjšaza vsoto, enako znesku, ki ga je Banka vpisala kot kapitalsko udeležbo, ne glede na to, ali je bil vplačanali ne.
Znesek, ki ga Banka plača za kapitalske udeležbe, nikoli ne sme preseči skupne vsote vplačanega
vpisanega kapitala, nerazporejenih rezervacij in presežka iz bilance uspeha.
Za posebne dejavnosti Banke, o katerih odloča Svet guvernerjev in Svet direktorjev v skladu
z odstavkom 3, velja izjema, po kateri je zanje v rezervi treba predvideti posebno razporeditev.
Ta odstavek se uporablja tudi za konsolidirane računovodske izkaze Banke."6. Banka se zavaruje pred tečajnimi tveganji tako, da v posojilne in garancijske pogodbe vključi
takšne klavzule, ki jih šteje za primerne.C 115/258 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 17
(prejšnji člen 19)
1. Obrestne mere za posojila, provizije in druge dajatve Banke se morajo prilagoditi prevladujočim
pogojem na trgu kapitala in izračunati tako, da prihodek, ki iz njih izhaja, omogoča Bankiizpolnjevanje njenih obveznosti, kritje njenih stroškov in tveganj oblikovanje rezervnega sklada počlenu 22.
2. Banka ne daje popustov na obrestne mere. Če je glede na naravo naložbe, ki se financira,
zmanjšanje obrestne mere zaželeno, lahko zadevna država članica ali kdo tretji odobri pomoč za
plačilo obresti, kolikor je to skladno s členom 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije .
Člen 18
(prejšnji člen 20)
Pri svojih poslih financiranja mora Banka upoštevati naslednja načela:
1. Zagotavlja, da se sredstva uporabljajo kar najbolj racionalno v interesu Unije.Posojila ali jamstva lahko odobrava le:(a) kadar se pri naložbah podjetij iz proizvodnega sektorja, izplačevanje obresti in amortizacije
zagotavlja iz dobička iz poslovanja, pri drugih naložbah pa s prevzemom obveznosti državečlanice, v kateri poteka naložba, ali na kakšen drug način, in
(b) kadar izvajanje naložbe prispeva k povečanju ekonomske produktivnosti na splošno in spodbuja
uresničevanje notranjegatrga.
2. Banka ne sme pridobiti deležev v podjetjih ali prevzeti odgovornosti pri njihovem poslovodenju,
razen če to ne zagotavlja zaščite njenih pravic pri povrnitvi terjatev.
Vendar svet direktorjev v skladu z načeli, ki jih določi svet guvernerjev na podlagi člena 7(3)(b), ter
kadar tako zahteva izvajanje poslov po členu 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
s kvalificirano večino določi pogoje za kapitalsko udeležbo v gospodarskih družbah, kolikor je to –
praviloma kot dopolnilo posojilu ali jamstvu –potrebno zaradi financiranja naložbe ali programa.
3. Svoje naložbe lahko odstopi na trgu kapitala in v ta namen lahko zahteva od dolžnikov, da izdajo
obveznice ali druge vrednostne papirje.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/259
4. Banka ali države članice ne smejo postavljati pogojev, ki bi določali, da je treba posojene zneske
porabiti v določeni državi članici.
5. Kot pogoj za odobritev posojila lahko Banka zahteva razpis mednarodnih natečajev.
6. Banka ne sme niti v celoti niti delno financirati naložb, ki jim nasprotuje država članica, na
ozemlju katere naj bi se izvajali.
7. Banka lahko v dopolnilo svoji posojilni dejavnosti pod pogoji, ki jih s kvalificirano večino in
v skladu s tem statutom določi svet guvernerjev, zagotavlja storitve tehnične pomoči.
Člen 19
(prejšnji člen 21)
1. Vsako podjetje ali oseba javnega ali zasebnega prava lahko Banko neposredno zaprosi za
financiranje. Prav tako se prošnje lahko naslovijo na Banko bodisi prek Komisije ali države članice, na
ozemlju katere bo naložba izvedena.
2. Za prošnje, ki so naslovljene prek Komisije, se pridobi mnenje države članice, na ozemlju katere
bo naložba izvedena. Za prošnje, naslovljene prek države članice, se pridobi mnenje Komisije. Prošnje,
ki jih neposredno vložijo podjetja, se predložijo zadevni državi članici in Komisiji.
Zadevna država in Komisija pripravita mnenje najpozneje v dveh mesecih. Če Banka v tem času ne
dobi odgovora, se šteje, da glede zadevne naložbe ni ugovorov.
3. Svet direktorjev odloča o poslih financiranja, ki mu jih predloži upravni odbor.
4. Upravni odbor preveri, ali so posli financiranja, ki so mu bili predloženi, v skladu z določbami
tega statuta, zlasti členov 16 in 18. Če se upravni odbor izreče za posel financiranja, predloži svetu
direktorjev ustrezen predlog; kot pogoj za pozitivno mnenje lahko postavi zahteve, ki so po njegovemmnenju bistvene. Če se upravni odbor izreče proti odobritvi financiranja, mora svetu direktorjev
predložiti vse ustrezne dokumente skupaj s svojim mnenjem.
5. Če upravni odbor poda negativno mnenje, lahko svet direktorjev odobri zadevno financiranje le
s soglasno odločitvijo.
6. Če Komisija poda negativno mnenje, lahko svet direktorjev odobri zadevno financiranje le
s soglasno odločitvijo; član sveta direktorjev, ki je bil imenovan na predlog Komisije, se vzdrži
glasovanja.C 115/260 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
7. Če negativno mnenje podata upravni odbor in Komisija, svet direktorjev zadevnega financiranja
ne sme odobriti.
8. V primeru, da je treba posel financiranja, povezan z odobreno naložbo, prestrukturirati zaradi
zaščite pravic in interesov Banke, upravni odbor nemudoma sprejme nujne ukrepe, ki jih šteje za
potrebne in o katerih mora takoj poročati svetu direktorjev.
Člen 20
(prejšnji člen 22)
1. Banka si na trgih kapitala sposoja potrebna sredstva za izvajanje svojih nalog.
2. Banka si na trgih kapitala držav članic lahko sposoja v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za te
trge.
Pristojni organi države članice s posebno ureditvijo v smislu člena 139(1) Pogodbe o delovanju
Evropske unije lahko temu nasprotujejo le, če obstaja nevarnost resnih motenj na trgu kapitala te
države.
Člen 21
(prejšnji člen 23)
1. Banka lahko uporabi vsa sredstva, ki jih ne potrebuje neposredno za izpolnjevanje svojih
obveznosti, pod naslednjimi pogoji:
(a) lahko vlaga na denarnih trgih;
(b) ob upoštevanju določb člena 18(2) lahko kupuje ali prodaja vrednostne papirje;
(c) lahko opravlja vse druge finančne posle v okviru svojih ciljev.
2. Ne da bi to posegalo v določbe člena 23, Banka pri upravljanju svojih naložb ne izvaja devizne
arbitraže, ki ni neposredno potrebna za izvajanje njenega posojilnega poslovanja ali za izpolnjevanjeobveznosti, ki izhajajo iz najetih posojil ali iz jamstev, ki jih je odobrila.
3. Banka deluje na področjih iz tega člena v dogovoru s pristojnimi organi ali z nacionalno
centralno banko zadevne države članice.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/261
Člen 22
(prejšnji člen 24)
1. Postopno se ustanovi rezervni sklad v višini do 10 % vpisanega kapitala. Če stanje obveznosti
Banke to upravičuje, lahko svet direktorjev odloči, da se oblikujejo dodatne rezerve. Dokler rezervni
sklad še ni v celoti oblikovan, se polni iz:
(a) obresti za posojila, ki jih Banka odobrava iz sredstev, ki jih države članice vplačujejo v skladu
sčlenom 5,
(b) obresti za posojila, ki jih Banka odobrava iz prejetih vračil za dana posojila iz točke (a),kolikor niso te obresti potrebne za izpolnjevanje obveznosti Banke in kritje njenih stroškov.
2. Sredstva rezervnega sklada morajo biti naložena tako, da so kadar koli na razpolago za
izpolnjevanje nalog sklada.
Člen 23
(prejšnji člen 25)
1. Banka lahko kadar koli prenese svoja sredstva v valuti ene države članice, katere valuta ni euro,
da bi lahko izvajala finančno poslovanje v skladu z nalogo iz člena 309 Pogodbe o delovanju Evropske
unije in ob upoštevanju določb člena 21 tega statuta. Če Banka razpolaga z denarnimi ali unovčljivimi
sredstvi v valuti, ki jo potrebuje, se takšnim prenosom čim bolj izogiba.
2. Banka ne sme zamenjati svojih sredstev v valuti ene države članice, katere valuta ni euro v valute
tretjih držav brez privolitve te države članice.
3. Banka lahko prosto razpolaga s tistim delom svojega kapitala, ki je vplačan, ter z devizami,
izposojenimi na trgih zunaj Skupnosti.
4. Države članice se zavezujejo dati dolžnikom Banke na razpolago devize, potrebne za vračilo
glavnice in obresti za posojila ter provizije za jamstva, ki jih je Banka odobrila za izvedbo naložb nanjihovem ozemlju.C 115/262 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 24
(prejšnji člen 26)
Če država članica ne izpolnjuje obveznosti članstva iz tega statuta, zlasti obveznosti vplačila svojega
deleža v vpisanem kapitalu ali izplačevanja najetih posojil, lahko svet guvernerjev s kvalificirano večinoodloči, da se odobravanje posojil ali jamstev tej državi članici ali njenim državljanom začasno ustavi.
Ta odločitev države članice ali njenih državljanov ne odvezuje obveznosti do Banke.
Člen 25
(prejšnji člen 27)
1. Če svet guvernerjev odloči, da se poslovanje Banke začasno ustavi, se morajo vse njene
dejavnosti nemudoma ustaviti, razen tistih, ki so potrebne za zagotovitev pravilnega unovčenja, zaščitein ohranitve njenega premoženja ter za poravnavo njenih obveznosti.
2. V primeru likvidacije svet guvernerjev imenuje likvidatorje in jim da navodila za izvedbo
likvidacije. Svet guvernerjev skrbi za varstvo pravic zaposlenih.
Člen 26
(prejšnji člen 28)
1. Banka ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim
osebam priznava notranja zakonodaja; zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimirazpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.
2. Premoženje Banke se ne more kakor koli zaseči ali razlastiti.
Člen 27
(prejšnji člen 29)
Spore med Banko na eni strani in njenimi upniki, dolžniki in drugimi osebami na drugi strani rešujejo
pristojna nacionalna sodišča, razen kadar je bila pristojnost prenesena na Sodišče Evropske unije.Banka lahko v vsaki pogodbi predvidi arbitražo.
Banka ima domicil v vsaki državi članici. Vendar pa lahko v vsaki pogodbi določi poseben domicil.
Premoženje in sredstva Banke so lahko predmet zaplembe ali prisilne izvršbe samo na podlagi sklepa
sodišča.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/263
Člen 28
(prejšnji člen 30)
1. Svet guvernerjev se lahko soglasno odloči ustanoviti hčerinske družbe ali druge subjekte, ki so
finančno samostojne pravne osebe.
2. Svet guvernerjev soglasno sprejme statute teles iz odstavka 1. Statuti opredeljujejo predvsem
njihove cilje, sestavo, kapital, članstvo, sedež, finančne vire, načine posredovanja in pravila
o revidiranju kakor tudi njihove odnose z organi Banke.
3. Banka ima pravico sodelovati pri upravljanju teh teles in prispeva v njihov vpisani kapital do
višine, ki jo soglasno določi svet guvernerjev.
4. Za telesa iz odstavka 1 tega člena, kolikor se zanje uporablja pravo Unije, za člane njihovih
organov pri opravljanju njihovih nalog ter za njihove zaposlene se uporablja Protokol o privilegijih inimunitetah Evropske unije pod enakimi pogoji kot za Banko.
Vendar pa se za tiste dividende, kapitalske donose ali druge oblike prihodkov iz takih teles, do katerih
so upravičeni člani, razen Evropske unije in Banke, še naprej uporabljajo davčne določbe ustrezne
zakonodaje.
5. Sodišče Evropske unije ima v mejah, določenih v nadaljevanju, pristojnost za odločanje v sporih
glede ukrepov, ki jih sprejmejo organi telesa, za katero se uporablja pravo Unije. Postopek zoper teukrepe lahko sproži vsak član takega telesa ali države članice pod pogoji iz člena 263 Pogodbe
o delovanju Evropske unije.
6. Svet guvernerjev lahko soglasno odloči, da se zaposlenim v telesih, za katera se uporablja pravo
Unije, omogoči v skladu z ustreznimi internimi postopki dostop do sistemov, ki so skupni z Banko.C 115/264 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 6)
PROTOKOL O DOLOČITVI SEDEŽEV INSTITUCIJ TER
NEKATERIH ORGANOV, URADOV, AGENCIJ IN
SLUŽB EVROPSKIH SKUPNOSTI
PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC SO SE
OB UPOŠTEVANJU člena 341 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 189 Pogodbe o Evropski
skupnosti za atomsko energijo,
OB SKLICEVANJU IN POTRDITVI sklepa z dne 8. aprila 1965, vendar brez poseganja v sklepe glede sedeža
bodočih institucij, organov in služb,
DOGOVORILI o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:
Edini člen
(a) Evropski parlament ima sedež v Strasbourgu, kjer poteka 12 mesečnih plenarnih zasedanj,
vključno s proračunskim. Dodatna plenarna zasedanja potekajo v Bruslju. Odbori Evropskegaparlamenta se sestajajo v Bruslju. Generalni sekretariat Evropskega parlamenta in njegove službeostajajo v Luxembourgu.
(b) Svet ima sedež v Bruslju. V mesecu aprilu, juniju in oktobru se Svet sestaja v Luxembourgu.
(c) Komisija ima sedež v Bruslju. Službe, navedene v členih 7, 8 in 9 sklepa z dne 8. aprila 1965,
imajo sedež v Luxembourgu.
(d) Sodišče Evropske unije ima sedež v Luxembourgu.
(e) Računsko sodišče ima sedež v Luxembourgu.
(f) Ekonomsko-socialni odbor ima sedež v Bruslju.
(g) Odbor regij ima sedež v Bruslju.
(h) Evropska investicijska banka ima sedež v Luxembourgu.
(i) Evropska centralna banka ima sedež v Frankfurtu.
(j) Evropski policijski urad (Europol) ima sedež v Haagu.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/265
PROTOKOL (št. 7)
PROTOKOL O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH
EVROPSKIH SKUPNOSTI
VISOKE POGODBENICE SO SE
OB UPOŠTEVANJU , da skladno s členom 343 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 191
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE), Evropska unija in ESAE na
ozemljih držav članic uživata privilegije in imunitete, ki jih potrebujeta za opravljanje svojih nalog,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju
Evropske unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:
POGLAVJE I
NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKIH
SKUPNOSTI
Člen 1
Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti.
Nepremičnine in premoženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepabrez dovoljenja Sodišča.
Člen 2
Arhivi Unije so nedotakljivi.
Člen 3
Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov.
Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo
zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine,če Skupnosti za svoje službene potrebe izvedejo večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke.Vendar pa uporaba teh ukrepov ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Uniji.
Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.C 115/266 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 4
Unija je oproščena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene
službeni uporabi; tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvož eni, ne sme
odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.
Unija je oproščena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.
POGLAVJE II
SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE
Člen 5
(prejšnji člen 6)
Pri uradnem sporazumevanju in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Unije na ozemlju
vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavništvom.
Uradnega dopisovanja in drugega uradnega sporazumevanja institucij Unije se ne sme cenzurirati.
Člen 6
(prejšnji člen 7)
Članom in uslužbencem institucij Unije lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki
jo bo določil Svet z navadno večino in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne
dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi
v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.
Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni
dokumenti na ozemlju tretjih držav.
POGLAVJE III
ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA
Člen 7
(prejšnji člen 8)
Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se ne
sme upravno ali kako drugače omejevati.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/267
Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:
(a) enake olajšave, kot jih njihove vlade podeljujejo visokim uradnikom, ko potujejo v tujino zaradi
začasne uradne naloge;
(b) enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni
uradni nalogi.
Člen 8
(prejšnji člen 9)
Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne
sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.
Člen 9
(prejšnji člen 10)
Med zasedanjem Evropskega parlamenta njeni člani uživajo:
(a) na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;
(b) na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim
postopkom.
Začlane velja imuniteta tudi medtem, ko potujejo do kraja zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.
Kadar je član zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu
parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.
POGLAVJE IV
PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ
SKUPNOSTI
Člen 10
(prejšnji člen 11)
Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehnični
strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajoobičajne privilegije, imunitete in olajšave.
Tačlen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.C 115/268 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
POGLAVJE V
URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI SKUPNOSTI
Člen 11
(prejšnji člen 12)
Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo, uradniki in drugi uslužbenci
Unije:
(a) uživajo, ob upoštevanju določb pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih
uslužbencev do Skupnosti, in ob upoštevanju pristojnosti Sodišča Evropske unije v sporih med
Unijo in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja,storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. Toimuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;
(b) zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja
ali formalnosti glede registriranja tujcev;
(c) uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij glede monetarnih
ali deviznih predpisov;
(d) imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič
prevzemajo dolžnost v zadevni državi, in jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carinponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico,šteje za potrebne;
(e) imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega
zadnjega prebivališča ali države njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu tedržave, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države,
v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne.
Člen 12
(prejšnji člen 13)
Uradniki in drugi uslužbenci Unije so dolžni plačevati davek v korist Unije od plač, mezd in prejemkov,
ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopki, ki jih določita Evropski parlament in Svetz uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami.
Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačujejoUniji.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/269
Člen 13
(prejšnji člen 14)
Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju
dvojnega obdavč evanja, sklenjenih med državami članicami Unije, se za uradnike in druge
uslužbenceUnije, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Unije prebivališčena ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri
Unije, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila,
da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Unije.
Ta določba se uporablja tudi za zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti in za
vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena. Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so
na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se obupoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnemobdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.
Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti
v službi drugih mednarodnih organizacij.
Člen 14
(prejšnji člen 15)
Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju
z zadevnimi institucijami določita sistem socialnovarnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence
Skupnosti.
Člen 15
(prejšnji člen 16)
Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju
z drugimi zadevnimi institucijami določita kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Skupnosti, za
katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 11, drugega odstavka člena 12 in člena 13.
Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih
uslužbencev, vključenih v take kategorije.C 115/270 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
POGLAVJE VI
PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI
EVROPSKIH SKUPNOSTIH
Člen 16
(prejšnji člen 17)
Država članica, na ozemlju katere ima Unija sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so
akreditirane pri Uniji, običajne diplomatske imunitete.
POGLAVJE VII
SPLOŠNE DOLOČ BE
Člen 17
(prejšnji člen 18)
Uradnikom in drugim uslužbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno
v interesu Unije.
Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslužbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar
meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.
Člen 18
(prejšnji člen 19)
Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.
Člen 19
(prejšnji člen 20)
Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za člane Komisije.
Člen 20
(prejšnji člen 21)
Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in
pomožne poročevalce Sodišča Evropske unije, ne da bi to posegalo v določbe člena 3 Protokola
o Statutu Sodišča Evropske unije, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev predsodnimi postopki.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/271
Člen 21
(prejšnji člen 22)
Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene
zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe
protokola o statutu banke.
Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju
svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež.Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Dejavnosti banke in
njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, pa tudi niso predmet kakršnih koli
prometnih davkov.
Člen 22
(prejšnji člen 23)
Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, brez
poseganja v določbe Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralnebanke.
Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju
svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež.
Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s Statutom Evropskega sistema centralnih
bank in Evropske centralne banke, niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.C 115/272 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 8)
PROTOKOL O ČLENU 6(2) POGODBE O EVROPSKI
UNIJI O PRISTOPU UNIJE K EVROPSKI KONVENCIJI
O VARSTVU ČLOVEKOVIH PRAVIC IN TEMELJNIH
SVOBOŠČIN
VISOKE POGODBENICE SO SE –
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
Sporazum o pristopu Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin
(v nadaljevanju „Evropska konvencija“) iz člena 6(2) Pogodbe o Evropski uniji vsebuje določbe za
ohranitev posebnih značilnosti Unije in prava Unije, zlasti kar zadeva:
(a) posebne ureditve za možnost sodelovanja Unije v nadzornih telesih Evropske konvencije;(b) potrebne mehanizme za zagotavljanje, da so postopki s strani držav nečlanic in posamezne tožbe
naslovljeni ustrezno bodisi zoper države članice in/ali Unijo.
Člen 2
Sporazum iz člena 1 zagotovi, da pristop ne vpliva na pristojnosti Unije in njenih institucij. Sporazum
mora zagotoviti, da nobena njegova določba ne vpliva na poseben položaj držav članic v odnosu do
Evropske konvencije, zlasti v zvezi z njenimi protokoli, ukrepi, ki so jih sprejele države članice
z odstopanjem od Evropske konvencije v skladu z njenim 15. členom, in pridržki k Evropski
konvenciji, ki so jih dale države članice v skladu z njenim 57. členom.
Člen 3
Nobena določba Sporazuma iz člena 1 ne sme vplivati na člen 292 Pogodbe o delovanju Evropske
unije.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/273
PROTOKOL (št. 9)
O SKLEPU SVETA O IZVAJANJU ČLENA 9c(4)
POGODBE O EVROPSKI UNIJI IN ČLENA 205(2)
POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE MED
1. NOVEMBROM 2014 IN 31. MARCEM 2017 NA ENI
STRANI TER OD 1. APRILA 2017 NA DRUGI STRANI
VISOKE POGODBENICE SO SE,
OB UPOŠTEVANJU izrednega pomena, ki ga je imel dogovor o Sklepu Sveta o izvajanju člena 16(4)
Pogodbe o Evropski uniji in člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije med 1. novembrom
2014 in 31. marcem 2017 na eni strani ter od 1. aprila 2017 na drugi strani (v nadaljnjem besedilu„Sklep“) pri odobritvi Lizbonske pogodbe,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Edini člen
Preden Svet pregleda osnutek, s katerim bi se spremenil ali razveljavil sklep ali določbe sklepa oziroma
s katerim bi se zaradi spremembe drugega pravnega akta Unije posredno spremenilo njegovo področje
uporabe ali razlaga, Evropski svet opravi predhodna posvetovanja o omenjenem osnutku in v skladu
sčlenom 15(4) Pogodbe o Evropski uniji odloča s soglasjem.C 115/274 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 10)
O STALNEM STRUKTURNEM SODELOVANJU,
VZPOSTAVLJENEM NA PODLAGI ČLENA 42
POGODBE O EVROPSKI UNIJI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPOŠTEVANJU člena 42(6) in člena 46 Pogodbe o Evropski uniji,
OB SKLICEVANJU na dejstvo, da Unija uresničuje skupno zunanjo in varnostno politiko na podlagi
doseženega pri vse bolj usklajenem delovanju držav članic,
OB SKLICEVANJU na dejstvo, da je skupna varnostna in obrambna politika sestavni del skupne zunanje in
varnostne politike; da Unija z njo dobiva operativne zmogljivosti, oprte na civilna in vojaška sredstva;da Unija lahko ta sredstva uporabi zunaj Unije v okviru misij iz člena 43 Pogodbe o Evropski uniji za
ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne
listine Združenih narodov; da je k izvajanju nalog treba pristopiti z uporabo zmogljivosti, ki jih
zagotovijo države članice v skladu z načelom „enovitosti sil“,
OB SKLICEVANJU na dejstvo, da skupna varnostna in obrambna politika ne vpliva na posebno naravo
varnostne in obrambne politike določenih držav članic,
OB SKLICEVANJU na dejstvo, da skupna varnostna in obrambna politika Unije upošteva obveznosti iz
Severnoatlantske pogodbe tistih držav članic, ki vidijo uresničevanje svoje skupne obrambe
v Organizaciji Severnoatlantske pogodbe, ki je še naprej temelj skupne obrambe njenih članic ter je
združljiva s skupno varnostno in obrambno politiko, vzpostavljeno v tem okviru,
V PREPRIČANJU , da bo odločnejša vloga Unije v varnostnih in obrambnih zadevah prispevala k vitalnosti
prenovljenega Atlantskega zavezništva v skladu z dogovorom, znanim kot „Berlin plus“,
ODLOČ ENEposkrbeti za to, da bo Unija sposobna v celoti prevzemati odgovornosti v mednarodni
skupnosti,
Z UGOTOVITVIJO , da Organizacija Združenih narodov lahko zahteva pomoč Unije pri nujnem izvajanju
nalog na podlagi VI. in VII. poglavja Ustanovne listine Združenih narodov,
Z UGOTOVITVIJO , da bo krepitev skupne varnostne in obrambne politike od držav članic terjala
prizadevanja na področju zmogljivosti,
ZAVEDAJOČ SE, da začetek nove stopnje v razvoju skupne varnostne in obrambne politike predpostavlja
odločne napore zadevnih držav članic,
OB SKLICEVANJU na pomen polne vključenosti visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in
varnostno politiko v dejavnosti, povezane s stalnim strukturnim sodelovanjem,9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/275
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Čen 1
Stalno strukturno sodelovanje iz člena 42(6) Pogodbe o Evropski uniji je odprto vsaki državi članici, ki
se zaveže od dneva začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe:
(a) bolj intenzivno razvijati lastne obrambne sposobnosti z razvojem nacionalnih prispevkov in
sodelovanja, kjer je to primerno, v večnacionalnih silah, v glavnih evropskih programih za opremoin v dejavnosti Agencije za področje razvoja obrambnih zmogljivosti, raziskav, nabave inoborožitve (Evropska obrambna agencija), in
(b) da bo najpozneje do 2010 sposobna zagotoviti, na nacionalni ravni ali kot sestavni del
večnacionalnih skupin sil, namenske bojne enote za načrtovane naloge, strukturirane na taktični
ravni kot taktične grupacije, s podpornimi elementi, vključno s transportom in logistiko, ki bodov roku 5 do 30 dni sposobne izvesti naloge iz člena 43 Pogodbe o Evropski uniji, predvsem kot
odgovor na zahteve Organizacije Združenih narodov, in ki bodo oskrbovane za začetno obdobje30 dni, ki se ga lahko podaljša na najmanj 120 dni.
Člen 2
Za dosego ciljev iz člena 1 se države članice, ki sodelujejo v stalnem strukturnem sodelovanju,
zavežejo, da bodo:
(a) sodelovale od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, da bi dosegle odobrene cilje glede višine
investicijskih odhodkov za obrambno opremo, in te cilje redno preverjale v luči varnostnegaokolja in mednarodnih obveznosti Unije;
(b) med seboj, kolikor je mogoče, prilagodile svoje obrambne sisteme, zlasti z usklajevanjem
ugotavljanja vojaških potreb, združevanjem in morebitnim specializiranjem svojih obrambnihsredstev in zmogljivosti ter spodbujanjem sodelovanja na področjih usposabljanja in logistike;
(c) sprejele konkretne ukrepe za spodbujanje razpoložljivosti, medobratovalnosti, prožnosti in
sposobnosti razmeščanja sil, zlasti z oblikovanjem skupnih ciljev glede uporabe sil, vključno
z možnim pregledom nacionalnih postopkov odločanja;
(d) sodelovale, da bi zagotovile sprejetje potrebnih ukrepov, vključno z večdržavnim pristopom, in
brez poseganja v delovanje v okviru Organizacije Severnoatlantske pogodbe, za nadomestitevprimanjkljaja, zaznanega v okviru „Mehanizma razvoja zmogljivosti“;C 115/276 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
(e) sodelovale, kjer je to primerno, pri razvoju večjih skupnih ali evropskih programov za opremo
v okviru Evropske obrambne agencije.
Člen 3
Evropska obrambna agencija prispeva k redni oceni prispevkov sodelujočih držav članic glede
zmogljivosti, predvsem prispevkov, danih v skladu z merili, ki se med drugim določijo na podlagi
člena 2, in o tem poroča vsaj enkrat letno. Ocena lahko služi kot podlaga za priporočila in sklepe Sveta,
sprejete v skladu s členom 28e Pogodbe o Evropski uniji.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/277
PROTOKOL (št. 11)
OČLENU 42 POGODBE O EVROPSKI UNIJI
VISOKE POGODBENICE SO SE
OB ZAVEDANJU potrebe po izvajanju določb člena 42(2) Pogodbe o Evropski uniji v polnem obsegu,
SPRIČO tega, da politika Unije v skladu s členom 42 ne posega v posebno naravo varnostne in
obrambne politike posameznih držav članic in spoštuje obveznosti iz Severnoatlantske pogodbe tistih
držav članic, ki vidijo uresničevanje svoje skupne obrambe v Natu, ter da je združljiva s skupno
varnostno in obrambno politiko, vzpostavljeno v tem okviru,
DOGOVORILE o naslednji določbi, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Evropska unija pripravi skupaj z Zahodnoevropsko unijo ureditev za okrepljeno sodelovanje med
njima.C 115/278 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 12)
O POSTOPKU V ZVEZI S ČEZMERNIM
PRIMANJKLJAJEM
VISOKE POGODBENICE
ZŽELJO določiti podrobnosti postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 Pogodbe
o delovanju Evropske unije.
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
Referenčne vrednosti iz člena 126(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije so:
— 3 % za razmerje med načrtovanim ali dejanskim javnofinančnim primanjkljajem in bruto
domačim proizvodom po tržnih cenah;
— 60 % za razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom po tržnih cenah.
Člen 2
Včlenu 126 te pogodbe in v tem protokolu:
— vlada pomeni vlado v širšem smislu, to so centralna, regionalna ali lokalna vlada in skladi
socialnega zavarovanja razen trgovinskih dejavnosti, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemuintegriranih gospodarskih računov;
— primanjkljaj pomeni neto zadolževanje, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu integriranih
gospodarskih računov;
— investicija pomeni bruto povečanje trajnih sredstev, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu
integriranih gospodarskih računov;
— dolg pomeni stanje skupnega bruto dolga v nominalni vrednosti ob koncu leta, potem ko je
konsolidiran med sektorji države v širšem smislu in znotraj njih, kakor je opredeljeno v prvi alinei.
Člen 3
Da bi zagotovili učinkovitost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so po tem postopku vlade
držav članic odgovorne za primanjkljaj sektorja države v širšem smislu, kakor je opredeljeno v prvi9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/279
alinei člena 2. Države članice zagotovijo, da jim nacionalni postopki na proračunskem področju
omogočajo izpolnjevanje obveznosti na tem področju, ki izhajajo iz te pogodbe. Države članice redno
in brez odlašanja poročajo Komisiji o načrtovanih in dejanskih primanjkljajih ter o ravni dolga.
Člen 4
Statistične podatke za uporabo tega protokola zagotovi Komisija.C 115/280 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 13)
O KONVERGENČNIH MERILIH
VISOKE POGODBENICE SO SE
ZŽELJO določiti podrobnosti konvergenčnih meril, ki vodijo Skupnost pri sprejemanju odločitev za
prenehanje posebnih ureditev za države članice s posebno ureditvijo iz člena 140 Pogodbe o delovanju
Evropske unije,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
Merilo stabilnosti cen iz prve alinee člena 140(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije pomeni, da ima
država članica trajno stabilne cene in povprečno stopnjo inflacije, zabeleženo v enem letu pred
pregledom, ki ne presega za več kakor 1,5-odstotne točke stopnje inflacije največ treh držav članic
z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Višina inflacije se izračuna z uporabo indeksacenživljenjskih potrebščin na primerljivi osnovi, upoštevaje razlike v definicijah posameznih držav.
Člen 2
Merilo proračunskega stanja iz druge alinee člena 140(1) te pogodbe pomeni, da v času pregleda
država članica ni predmet odločbe Sveta iz člena 126(6) te pogodbe o obstoju čezmernega
primanjkljaja.
Člen 3
Merilo sodelovanja v mehanizmu deviznega te čaja evropskega monetarnega sistema iz tretje alinee
člena 140(1) te pogodbe pomeni, da je država članica upoštevala normalne meje nihanja, predvidene
z mehanizmom deviznega te čaja evropskega monetarnega sistema brez hujših napetosti vsaj zadnji dve
leti pred pregledom. Država članica v tem času zlasti ni na lastno pobudo devalvirala dvostranskega
osrednjega teč aja svoje valute glede na euro.
Člen 4
Merilo konvergence obrestnih mer iz četrte alinee člena 140(1) te pogodbe pomeni, da ima država
članica v enem letu pred pregledom tako povprečno dolgoročno nominalno obrestno mero, ki ne9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/281
presega za več kakor 2 odstotni točki dolgoročne obrestne mere v največ treh državah članicah
z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Obrestne mere se izračunajo na podlagi
dolgoročnih državnih obveznic ali primerljivih vrednostnih papirjev, upoštevaje razlike v definicijah
posameznih držav.
Člen 5
Statistične podatke za uporabo tega protokola zagotovi Komisija.
Člen 6
Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom, ECB ter z ekonomsko-
finančnim odborom soglasno sprejme ustrezne predpise, s katerimi podrobno opredeli konvergenčna
merila iz člena 140 te pogodbe, ki nato nadomestijo ta protokol.C 115/282 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 14)
O EUROSKUPINI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
VŽELJI spodbujati pogoje za hitrejšo gospodarsko rast v Evropski uniji in v ta namen razvijati vse
tesnejše usklajevanje ekonomskih politik na euroobmočju,
ZAVEDAJOČ SEpotrebe po sprejetju posebnih določb za okrepljen dialog med državami članicami,
katerih valuta je euro, dokler euro ne postane valuta vseh držav članic Unije –
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
Ministri držav članic, katerih valuta je euro, se sestajajo neuradno. Ti sestanki se skličejo po potrebi, da
se razpravlja o vprašanjih, povezanih s posebnimi odgovornostmi, ki jih delijo v zvezi z enotno valuto.Komisija sodeluje na sestankih. Evropska centralna banka je povabljena, da sodeluje na sestankih, ki jihpripravijo predstavniki ministrov, odgovornih za finance držav članic, katerih valuta je euro, in
Komisija.
Člen 2
Ministri držav članic, katerih valuta je euro, izvolijo predsednika za dve leti in pol z večino teh držav
članic.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/283
PROTOKOL (št. 15)
O NEKATERIH DOLO ČBAH, KI SE NANAŠAJO NA
ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN
SEVERNA IRSKA
VISOKE POGODBENICE SO SE
OB SPOZNANJU , da Združeno kraljestvo ni primorano niti zavezano sprejeti euro, če njegova vlada in
parlament o tem ne sprejmeta posebne odločitve,
OB DEJSTVU , da je vlada Združenega kraljestva 16. oktobra 1996 in 30. oktobra 1997 uradno obvestila
Svet, da ne namerava sodelovati v tretji fazi ekonomske in monetarne unije,
OB UPOŠTEVANJU prakse vlade Združenega kraljestva, da financira svoje zadolževanje s prodajo dolga
zasebnemu sektorju,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
1. Združeno kraljestvo ni obvezano sprejeti euro, če Sveta uradno ne obvesti o tem namenu.
2. Za Združeno kraljestvo se, ob upoštevanju uradnega obvestila, ki ga je vlada Združenega kraljestva
dala Svetu 16. oktobra 1996 in 30. oktobra 1997, uporabljajo odstavki 3 do 8 in 10.
3. Združeno kraljestvo ohrani svoje pristojnosti na področju monetarne politike v skladu
z nacionalnim pravom.
4. Za Združeno kraljestvo se ne uporablja člen 119(2), razen njegovega prvega in zadnjega stavka,
člen 127 (1) do (5), člen 128, členi 130, 131, 132, 133, 138 in 140(3), člen 219, člen 282(2), razen
prvega in drugega stavka, člen 282(5) in člen 283 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 121(2) te
pogodbe se ne uporablja za Združeno kraljestvo glede sprejetja delov širših ekonomsko-političnih
smernic, ki se na splošno nanašajo na euroobmočje. V teh določbah sklicevanje na Skupnost ali državečlanice ne vključuje Združenega kraljestva, sklicevanje na nacionalne centralne banke pa ne vključujeBank of England.
5. Združeno kraljestvo si prizadeva, da bi se izognilo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
Za Združeno kraljestvo se še naprej uporabljata člena 143 in 144 te pogodbe. Člena 134(4) in 142 se
za Združeno kraljestvo uporabljata, kakor da bi zanj veljalo odstopanje.C 115/284 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
6. Glasovalna pravica Združenega kraljestva za odločitve Sveta iz členov, navedenih v toč ki 4, in
v primerih, iz prvega pododstavka člena 139(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, miruje. V ta
namen se uporabljata drugi in tretji pododstavek člena 139(4) navedene pogodbe.
Združeno kraljestvo tudi nima pravice sodelovati pri imenovanju predsednika, podpredsednika in
drugih članov Izvršilnega odbora ECB iz člena 283(2)(b) omenjene pogodbe.
7. Za Združeno kraljestvo se ne uporabljajo členi 3, 4, 6, 7, 9.2, 10.1, 10.3, 11.2, 12.1, 14, 16, 18,
19, 20, 22, 23, 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34 in 49 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnihbank in Evropske centralne banke („Statut“).
V teh členih sklicevanje na Unijo ali države članice ne vključuje Združenega kraljestva, sklicevanje na
nacionalne centralne banke ali delničarje pa ne vključuje Bank of England.
Sklicevanje na „vpisani kapital ECB“ včlenih 10.3 in 30.2 Statuta ne vključuje vpisanega kapitala Bank
of England.
8.Člen 141(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členi 43 do 47 Statuta veljajo ne glede na to,
ali obstaja država članica z odstopanjem, ob upoštevanju naslednjih sprememb:
(a) Sklicevanje na naloge ECB in EMI v členu 43 vključuje tiste naloge, ki jih je še treba opraviti po
uvedbi eura, če bi se Združeno kraljestvo odločilo, da ne sprejme eura.
(b) Poleg nalog iz člena 46 ECB tudi svetuje in sodeluje pri pripravi katere koli odločitve glede
Združenega kraljestva, ki jo Svet sprejme v skladu z odstavkoma 9(a) in (c).
(c) Bank of England vplača svoj delež vpisanega kapitala v ECB kot prispevek za stroške poslovanja
ECB na enaki podlagi kakor nacionalne centralne banke držav članic z odstopanjem.
9. Združeno kraljestvo lahko kadar koli uradno sporoči svojo namero, da sprejme euro. V takem
primeru velja naslednje:
(a) Združeno kraljestvo ima pravico sprejeti euro le, če izpolnjuje potrebne pogoje. Svet na zahtevo
Združenega kraljestva ter pod pogoji in v skladu s postopkom iz člena 140 (1) in (2) Pogodbe
o delovanju Evropske unije odloči, ali so potrebni pogoji izpolnjeni.
(b) Bank of England vplača svoj vpisani kapital, prenese na ECB devizne rezerve in prispeva v njene
rezerve na enaki podlagi kakor nacionalna centralna banka države članice, katere odstopanje je
bilo odpravljeno.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/285
(c) Pod pogoji in v skladu s postopkom iz člena 140(3) te pogodbe Svet sprejme vse druge odločitve,
ki so potrebne, da se Združenemu kraljestvu omogoči sprejetje eura.
Če Združeno kraljestvo sprejme euro skladno z določbami tega protokola, odstavki 3 do 8 prenehajo
veljati.
10. Ne glede na člen 123 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člen 21.1 Statuta lahko vlada
Združenega kraljestva ohrani svoj način zbiranja proračunskih sredstev Ways and Means pri Bank ofEngland, če in dokler Združeno kraljestvo ne uvede eura.C 115/286 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 16)
O NEKATERIH DOLO ČBAH, KI SE NANAŠAJO NA
DANSKO
VISOKE POGODBENICE SO SE
OB UPOŠTEVANJU , da danska ustava vsebuje določbe, po katerih bi na Danskem lahko razpisali
referendum preden se ta država odpove svoji posebni ureditvi,
OB DEJSTVU , da je vlada Danske 3. novembra 1993 uradno obvestila Svet, da ne namerava sodelovati
v tretji fazi ekonomske in monetarne unije,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti:
1. Ob upoštevanju uradnega obvestila, ki ga je vlada Danske dala Svetu 3. novembra 1993, za Dansko
velja posebna ureditev. Izjema učinkuje tako, da se za Dansko uporabljajo vsi členi in določbe te
pogodbe in Statuta ESCB, v katerih je navedeno odstopanje.
2. Kar zadeva odpravo izjeme, se postopek iz člena 140 Pogodbe o delovanju Evropske unije sproži
samo na zahtevo Danske.
3. Z odpravo izjeme se določbe tega protokola prenehajo uporabljati.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/287
PROTOKOL (št. 17)
O DANSKI
VISOKE POGODBENICE SO SE
ZŽELJO urediti nekatere posebne probleme, ki se nanašajo na Dansko,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Določbe člena 14 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke
ne vplivajo na pravico nacionalne banke Danske, da opravlja svoje sedanje naloge v zvezi s tistimi deliKraljevine Danske, ki niso del Unije.C 115/288 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 18)
O FRANCIJI
VISOKE POGODBENICE SO SE
ZŽELJO upoštevati posebnost, ki se nanaša na Francijo,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o delovanju Evropske unije:
Francija ohrani posebno pravico do denarne emisije na Novi Kaledoniji, v Francoski Polineziji ter na
otokih Wallis in Futuna pod pogoji, ki jih določa njeno nacionalno pravo, in je edina pooblaščena zadoločanje teč aja franka CFP.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/289
PROTOKOL (št. 19)
O SCHENGENSKEM PRAVNEM REDU, VKLJUČENEM
V OKVIR EVROPSKE UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE
OB UGOTOVITVI , da so bile določbe schengenskega pravnega reda, ki ga sestavljajo sporazumi
o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, ki so jih podpisale nekatere države članice Evropske
unije dne 14. junija 1985 in 19. junija 1990 v Schengnu, pa tudi z njimi povezani sporazumi inpredpisi, sprejeti na njihovi podlagi, z Amsterdamsko pogodbo z dne 2. oktobra 1997 vključenev okvir Evropske unije,
VŽELJI ohraniti schengenski pravni red, kot se je nadgrajeval od začetka veljavnosti Amsterdamske
pogodbe, in ta pravni red nadgrajevati da bi prispeval k uresničevanju cilja nuditi državljanom Unijeobmočje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja,
OB UPOŠTEVANJU posebnega stališča Danske,
OB UPOŠTEVANJU dejstva, da Irska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ne sodelujeta
pri vseh določbah schengenskega pravnega reda, pri čemer pa bi se jima kljub temu moralo omogočiti,
da sprejmeta v celoti ali le delno druge določbe tega pravnega reda,
OB SPOZNANJU , da je zato treba uporabiti določbe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi
Evropske skupnosti, ki se nanašajo na tesnejše sodelovanje med nekaterimi državami članicami,
OB UPOŠTEVANJU potrebe po ohranjanju posebnega odnosa z Republiko Islandijo in Kraljevino
Norveško, ki ju skupaj z nordijskimi državami, članicami Evropske unije, zavezujejo določbe Nordijske
unije potnih listin,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije :
Člen 1
Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija,
Republika Estonija, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika,
Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, RepublikaMadžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska,Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska inKraljevina Švedska so pooblaščene za izvajanje tesnejšega medsebojnega sodelovanja na področjih
določb, ki jih določi Svet in sestavljajo „schengenski pravni red“. To sodelovanje poteka
v institucionalnem in pravnem okviru Evropske unije ter ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbeo Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.C 115/290 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 2
Schengenski pravni red se uporablja v državah članicah iz člena 1 brez poseganja v člen 3 Akta
o pristopu z dne 16. aprila 2003 ter člen 4 Akta o pristopu z dne 25. aprila 2005. Svet nadomesti
izvršni odbor, ustanovljen s Schengenskimi sporazumi.
Člen 3
Sodelovanje Danske pri sprejemanju ukrepov, ki pomenijo nadgradnjo schengenskega pravnega
reda, ter izvajanje in uporabo teh ukrepov na Danskem, urejajo ustrezne določbe Protokola o stališčuDanske.
Člen 4
Irska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, lahko kadar koli zaprosita, da se nekatere
ali vse določbe tega pravnega reda uporabljajo tudi zanju.
Svet odloča o takšni prošnji s soglasjem svojih članov iz člena 1 in predstavnika vlade zadevne države.
Člen 5
1. Predloge in pobude na podlagi schengenskega pravnega reda urejajo ustrezne določbe Pogodb.
Če Irska ali Združeno kraljestvo v razumnem roku uradno pisno ne obvesti Sveta da se želi vključiti
v sodelovanje, se šteje, da je bila odobritev iz člena 280d Pogodbe o delovanju Evropske unije dana
državam članicam iz člena 1 ter Irski ali Združenemu kraljestvu, kadar se ena od obeh držav želi
priključiti zadevnim področjem sodelovanja.
2. Če se šteje, da sta Irska ali Združeno kraljestvo poslala uradno obvestilo v skladu z odločitvijo iz
člena 4, pa lahko ne glede na to uradno pisno obvestita Svet v roku treh mesecev, da ne želita
sodelovati pri takšnem predlogu ali pobudi. V takšnem primeru Irska ali Združeno kraljestvo ne
sodelujeta pri njunem sprejemanju. Od tega uradnega obvestila je postopek za sprejetje ukrepa na
podlagi schengenskega pravnega reda začasno prekinjen vse do zaključka postopka iz odstavka 3oziroma 4, ali do umika uradnega obvestila kadar koli med postopkom.
3. Za državo članico, ki je poslala uradno obvestilo iz odstavka 2, se odločitev, ki jo je Svet sprejel
v skladu s členom 4, preneha uporabljati od dne začetka veljavnosti predlaganega ukrepa, kolikor Svet
tošteje za potrebno ter pod pogoji, ki jih Svet določi v sklepu, sprejetem s kvalificirano večino na
predlog Komisije. Tak sklep se sprejme v skladu z naslednjimi merili: Svet si prizadeva, da v kar največjimožni meri ohrani sodelovanje zadevne države članice, ne da bi bilo pri tem resno ogroženo delovanje9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/291
različnih delov schengenskega pravnega reda v praksi in ob spoštovanju njihove povezanosti. Komisija
predloži svoj predlog čimprej po uradnem obvestilu iz odstavka 2. Svet ukrepa v roku štirih mesecev
od predložitve predloga Komisije, tudi po sklicu dveh zaporednih sej, če je to potrebno.
4. Če po izteku obdobja štirih mesecev Svet ne sprejme sklepa, lahko država članica nemudoma
zahteva, da se zadeva predloži Evropskemu svetu. V takšnem primeru Evropski svet na predlogKomisije na svojem naslednjem zasedanju s kvalificirano večino sprejme sklep v skladu z merili izodstavka 3.
5. Če do konca postopka iz odstavka 3 ali 4 Svet oziroma Evropski svet ne sprejme sklepa, začasna
prekinitev postopka za sprejetje ukrepa na podlagi schengenskega pravnega reda, preneha. Če je ta
ukrep sprejet naknadno, se za zadevno državo članico odločitev, ki jo je Svet sprejel v skladu
sčlenom 4, preneha uporabljati z začetkom veljavnosti tega ukrepa, in sicer v obsegu in pod pogoji, ki
jih določi Komisija, razen če država članica ne umakne svojega uradnega obvestila iz člena 2 pred
sprejetjem ukrepa. Komisija odloči do dne tega sprejetja. Pri sprejemanju odločitve Komisija upoštevamerila iz odstavka 3.
Člen 6
Republika Islandija in Kraljevina Norveška se pridružita izvajanju schengenskega pravnega reda in
njegovega nadaljnjega razvoja. V ta namen se določijo ustrezni postopki v sporazumu, ki ga sklene Svet
s temi državami s soglasno odločitvijo svojih članov iz člena 1. Sporazum vključuje tudi določbe
o prispevku Islandije in Norveške ob morebitnih finančnih posledicah izvajanja tega protokola.
Svet sklene s soglasno odločitvijo ločen sporazum z Islandijo in Norveško zaradi določitve pravic in
obveznosti med Irsko in Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na eni ter Islandijo inNorveško na drugi strani na tistih področjih schengenskega pravnega reda, ki veljajo za te države.
Člen 7
Za namene pogajanj glede sprejema novih držav članic v Evropsko unijo se schengenski pravni red in
nadaljnji ukrepi, ki jih sprejmejo institucije v okviru področja njegove uporabe, štejejo za pravni red, ki
ga morajo vse države kandidatke za sprejem prevzeti v celoti.C 115/292 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 20)
O UPORABI NEKATERIH VIDIKOV ČLENA 26
POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE ZA
ZDRUŽENO KRALJESTVO IN IRSKO
VISOKE POGODBENICE SO SE
ZŽELJO urediti nekatera vprašanja glede Združenega kraljestva in Irske,
OB UPOŠTEVANJU dolgoletnega obstoja posebne potovalne ureditve med Združenim kraljestvom in
Irsko,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
Združeno kraljestvo lahko ne glede na člene 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije, druge
določbe te pogodbe ali Pogodbe o Evropski uniji, katere koli ukrepe, sprejete na podlagi teh pogodb, alimednarodne pogodbe, ki so jih sklenile Unija ali Unija in njene države članice z eno ali več tretjimi
državami, izvaja na svojih mejah z drugimi državami članicami takšno kontrolo oseb, ki želijo vstopiti
v Združeno kraljestvo, kakršna se mu zdi potrebna zaradi:
(a) preverjanja pravice do vstopa v Združeno kraljestvo državljanov držav članic, ter njihovih
vzdrževancev, ki uresničujejo svoje pravice po pravu Skupnosti, pa tudi državljanov drugih držav,ki jim te pravice pripadajo na podlagi sporazuma, ki zavezuje Združeno kraljestvo, in
(b) odločitve o tem, ali naj se drugim osebam izda dovoljenje za vstop v Združeno kraljestvo.
Člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali katera koli druga določba te pogodbe ali
Pogodbe o Evropski uniji ali kateri koli ukrep, sprejeti na njuni podlagi, v ničemer ne posegajov pravico Združenega kraljestva sprejeti ali izvajati takšne kontrole. Sklicevanje na Združeno kraljestvov tem členu vključuje ozemlja, za katerih zunanje odnose je odgovorno Združeno kraljestvo.
Člen 2
Združeno kraljestvo in Irska lahko med seboj še naprej sklepata dogovore o gibanju oseb med njunima
ozemljema („skupno potovalno območje“), pri čemer v celoti spoštujeta pravice oseb iz
točke (a) prvega odstavka člena 1 tega protokola. Temu ustrezno se med veljavnostjo takšnih9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/293
dogovorov za Irsko uporabljajo določbe člena 1 tega protokola pod enakimi pogoji kakor za Združeno
kraljestvo. Člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije, katera koli druga določba te pogodbe
ali Pogodbe o Evropski uniji ali kateri koli ukrep, sprejet na njuni podlagi, v ničemer ne vplivajo na
takšne dogovore.
Člen 3
Druge države članice lahko na svojih mejah ali na kateri koli točki vstopa na njihovo ozemlje izvajajo
takšno kontrolo oseb, ki želijo vstopiti na njihovo ozemlje iz Združenega kraljestva ali s katerega koli
ozemlja, za katerega zunanje odnose je za enake namene, navedene v členu 1 tega protokola,
odgovorno Združeno kraljestvo, ali iz Irske, dokler se določbe člena 1 tega protokola uporabljajo za
Irsko.
Člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali katera koli druga določba te pogodbe ali
Pogodbe o Evropski uniji ali kateri koli ukrep, sprejet na njuni podlagi, v ničemer ne posegajo v pravico
drugih držav članic sprejeti ali izvajati takšne kontrole.C 115/294 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 21)
O STALIŠČU ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IN IRSKE
GLEDE OBMOČJA SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE
VISOKE POGODBENICE SO SE
ZŽELJO , da bi uredile nekatera vprašanja glede Združenega kraljestva in Irske,
OB UPOŠTEVANJU Protokola o uporabi nekaterih vidikov člena 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije
za Združeno kraljestvo in Irsko,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
Ob upoštevanju člena 3 Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejemanju ukrepov Sveta,
predlaganih v skladu z naslovom IV tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije. Soglasje članov
Sveta, razen predstavnikov vlad Združenega kraljestva in Irske, je potrebno za tiste sklepe Sveta, ki
morajo biti sprejeti soglasno.
Za namene tega člena se kvalificirana večina določi v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju
Evropske unije.
Člen 2
Na podlagi člena 1 in ob upoštevanju členov 3, 4 in 6 za Združeno kraljestvo ali Irsko niso zavezujoče
niti se v njiju ne uporabljajo določbe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije,ukrepi, sprejeti v skladu s tem naslovom, pa tudi nobena določba katerega koli mednarodnega
sporazuma, ki ga je Unija sklenila na podlagi tega naslova, niti odločbe Sodišča Evropske unije glede
razlage takih določb ali ukrepov; te določbe, ukrepi ali odločbe v ničemer ne vplivajo na pristojnosti,pravice in obveznosti teh držav; prav tako te določbe, ukrepi ali odločbe, kolikor se uporabljajo zaZdruženo kraljestvo ali Irsko, v ničemer ne vplivajo na pravni red Skupnosti ali pravni red Unije nitiniso sestavni del prava Skupnosti.
Člen 3
1. Združeno kraljestvo ali Irska lahko predsednika Sveta v treh mesecih po predložitvi predloga ali
pobude Svetu v skladu z naslovom V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije uradno pisnoobvesti, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi predlaganega ukrepa, kar se ji nato dovoli.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/295
Soglasje članov Sveta, razen tistih članov, ki takega uradnega obvestila niso predložili, je potrebno za
tiste sklepe Sveta, ki morajo biti sprejeti soglasno. Ukrep, sprejet na podlagi tega odstavka, je zavezujoč
za vse države članice, ki so sodelovale pri njegovem sprejetju.
Z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 70 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se določijo pogoji za
udeležbo Združenega kraljestva in Irske pri ocenjevanju v zvezi s področji, ki jih ureja naslov V tretjegadela navedene pogodbe.
Za namene tega člena se kvalificirana večina določi v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju
Evropske unije.
2. Če ukrepa iz odstavka 1 ni mogoče sprejeti skupaj z Združenim kraljestvom ali Irsko
v razumnem roku, lahko Svet tak ukrep sprejme v skladu s členom 1 brez udeležbe Združenega
kraljestva ali Irske. V tem primeru se uporabi člen 2.
Člen 4
Združeno kraljestvo ali Irska lahko kadar koli po sprejetju ukrepa Sveta na podlagi naslova V tretjega
dela Pogodbe o delovanju Evropske unije uradno obvesti Svet in Komisijo o svoji nameri, da želi
sprejeti ta ukrep. V tem primeru se smiselno uporabi postopek iz člena 331(1) Pogodbe o delovanju
Evropske unije.
Člen 4a
1. Določbe tega protokola se uporabljajo za Združeno kraljestvo in Irsko tudi v primeru ukrepov,
ki se predlagajo ali sprejmejo v skladu z naslovom V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unijein spreminjajo obstoječ ukrep, ki ju zavezuje.
2. Vendar pa lahko Svet v primerih, ko na predlog Komisije ugotovi, da zaradi nesodelovanja
Združenega kraljestva ali Irske pri spremenjeni različici obstoje čega ukrepa uporaba tega ukrepa za
druge države članice ali Unijo ni več mogoča, pozove zadevno državo, naj pošlje uradno obvestilo
v skladu s členom 3 oziroma 4. Za namene člena 3 začne teči dodaten rok dveh mesecev od datuma
takšne ugotovitve Sveta.
Če Združeno kraljestvo ali Irska po izteku zadevnega roka dveh mesecev od ugotovitve Sveta ne
pošljeta uradnega obvestila v skladu s členom 3 oziroma členom 4, obstoječi ukrep zanju ni več
zavezujoč oziroma se zanju ne uporablja, razen če zadevna država članica ni poslala uradnega obvestila
v skladu s členom 4 pred začetkom veljavnosti ukrepa o spremembi. Ta določba začne učinkovati
z začetkom veljavnosti ukrepa o spremembi oziroma z iztekom roka dveh mesecev, kar nastopipozneje.C 115/296 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Za namene tega odstavka, Svet, po poglobljeni razpravi o zadevi odloča s kvalificirano večino svojih
članov, ki predstavljajo države članice, ki sodelujejo ali so sodelovale pri sprejetju ukrepa o spremembi.
Kvalificirana večina v Svetu je opredeljena v členu 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
3. Svet lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije določi, da Združeno kraljestvo ali Irska
nosita morebitne neposredne finančne posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale zaradi prenehanjanjunega sodelovanja pri obstoječem ukrepu.
4. Ta člen ne posega v člen 4.
Člen 5
Država članica, ki je ne zavezuje ukrep, sprejet na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju
Evropske unije, ne nosi nobenih finančnih posledic tega ukrepa razen stroškov, ki nastanejo za
poslovanje institucij, razen če vsi člani Sveta po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno ne
odločijo drugače.
Člen 6
V primerih iz tega protokola, kjer Združeno kraljestvo ali Irsko zavezuje ukrep, ki ga je Svet sprejel na
podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, se v zvezi s tem ukrepom za todržavo uporabljajo ustrezne določbe pogodb.
Člen 6a
Pravila določena na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z obdelavo osebnih
podatkov v državah članicah pri opravljanju dejavnosti s področja uporabe poglavij 4 ali 5
naslova V tretjega dela navedene pogodbe, ne zavezujejo Združenega kraljestva ali Irske, če ju ne
zavezujejo pravila Unije, ki urejajo oblike pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ali
policijskega sodelovanja, v okviru katerih je treba upoštevati določbe, sprejete na podlagi člena 16.
Člen 7
Členi 3, 4 in 4a ne posegajo v Protokol o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske
unije.
Člen 8
Irska lahko uradno pisno obvesti Svet o svoji želji, da zanjo ta protokol ne bi več veljal. V tem primeru
se za Irsko uporabljajo običajne pogodbene določbe.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/297
Člen 9
V primeru Irske se ta protokol ne uporablja za člen 75 Pogodbe o delovanju Evropske unije.C 115/298 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 22)
O STALIŠČU DANSKE
VISOKE POGODBENICE SO SE
OB SKLICEVANJU na sklep voditeljev držav ali vlad, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta
v Edinburghu dne 12. decembra 1992, o nekaterih problemih, ki jih je Danska izpostavila glede
Pogodbe o Evropski uniji,
OB UPOŠTEVANJU stališča Danske glede državljanstva, ekonomske in monetarne unije, obrambne
politike ter pravosodja in notranjih zadev, zapisanega v sklepu iz Edinburgha,
OB ZAVEDANJU dejstva, da bo nadaljevanje pravnega režima, ki izhaja iz sklepa iz Edinburgha, v okviru
Pogodb občutno omejilo sodelovanje Danske na pomembnih področjih sodelovanja Unije in da je
v interesu Unije, da zagotovi celovitost pravnega reda na območju svobode, varnosti in pravice,
VŽELJI, da bi zato oblikovali pravni okvir, ki bo Danski omogočal sodelovanje pri sprejemanju ukrepov,
predlaganih na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, in ob
pozdravljanju namere Danske, da kadar je mogoče izkoristi to možnost v skladu s svojimi ustavnimi
določbami,
OB UPOŠTEVANJU , da Danska ne bo preprečevala drugim državam članicam nadaljnjega razvoja
njihovega sodelovanja glede ukrepov, ki niso zavezujoči za Dansko,
OB UPOŠTEVANJU člena 3 Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti in
Pogodbi o Evropski uniji:
DEL I
Člen 1
Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi naslova V tretjega dela
Pogodbe o delovanju Evropske unije. Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je
potrebno za tiste sklepe Sveta, ki morajo biti sprejeti soglasno.
Za namene tega člena se kvalificirana večina določi v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju
Evropske unije.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/299
Člen 2
Za Dansko niso zavezujoče niti se zanjo ne uporabljajo določbe naslova V tretjega dela Pogodbe
o delovanju Evropske unije, ukrepi, sprejeti na podlagi na podlagi navedenega naslova, določbemednarodnih sporazumov, ki jih je Unija sklenila na podlagi navedenega naslova, niti odločbe SodiščaEvropske unije glede razlage takšnih določb ali ukrepov oziroma ukrepov, ki so bili spremenjeni ali selahko spremenijo na podlagi navedenega naslova. Takšne določbe, ukrepi ali sklepi v ničemer ne
vplivajo na pristojnosti, pravice in obveznosti Danske. Prav tako te določbe, ukrepi ali odločbe, kolikor
se uporabljajo za Dansko, v ničemer ne vplivajo na pravni red Skupnosti in Unije niti niso sestavni delprava Unije. Zlasti akti Unije na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanjav kazenskih zadevah, sprejeti pred začetkom veljavnosti Pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropskiuniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, in ki so spremenjeni, so za Dansko zavezujoči
v nespremenjeni obliki in se zanjo uporabljajo prav takšni.
Člen 2a
Člen 2 tega protokola se uporablja tudi glede pravil, ki so določena na podlagi člena Pogodbe
o delovanju Evropske unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v državah 16 članicah pri opravljanju
dejavnosti s področja uporabe poglavij 4 ali 5 naslova V tretjega dela navedene pogodbe.
Člen 3
Danska ne nosi nobenih finančnih posledic ukrepov iz člena 1, razen stroškov, ki nastanejo za
poslovanje institucij.
Člen 4
1. Danska se v 6 mesecih po tem, ko je Svet sprejel ukrep glede predloga ali pobude za nadgraditev
schengenskega pravnega reda in ki izhaja iz tega dela Protokola, odloči, ali bo ta ukrep prenesla v svoje
notranje pravo. Če se odloči, da bo to storila, bo na podlagi tega ukrepa nastala obveznost po
mednarodnem pravu med Dansko in drugimi državami članicami, ki jih ukrep zavezuje.
2. Če se Danska odloči, da ne bo prenesla ukrepa Sveta, kakor je navedeno v odstavku 1, države
članice, ki jih ta ukrep zavezuje, in Danska, preučijo, katere ukrepe je treba sprejeti.
DEL II
Člen 5
V zvezi z ukrepi, ki jih Svet sprejme na podlagi člena 26(1), člena 42 in 43 do 46 Pogodbe o delovanju
Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajoobrambo. Zato Danska ne sodeluje pri njihovem sprejetju. Danska ne bo nasprotovala drugim državamC 115/300 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
članicam, da še naprej razvijajo njihovo sodelovanje na tem področju. Danska ni dolžna prispevati
k financiranju odhodkov, ki nastanejo pri poslovanju zaradi takšnih ukrepov in tudi ni zavezana Uniji
dajati na razpolago svoje vojaške zmogljivosti.
Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je potrebno za tiste sklepe Sveta, za katere je
potrebno soglasje.
Za namene tega člena se kvalificirana večina določi v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju
Evropske unije.
DEL III
Člen 6
Členi 1, 2 in 3 se ne uporabljajo za ukrepe, ki določajo tretje države, katerih državljani morajo imeti ob
prehodu zunanjih meja držav članic vizum, ali za ukrepe glede enotne oblike vizumov.
DEL IV
Člen 7
Danska lahko v skladu s svojimi ustavnimi pravili kadar koli obvesti druge države članice, da ne želi več
v celoti ali delno uporabljati tega protokola. V tem primeru bo Danska v celoti uporabljala vse ustrezneveljavne ukrepe, ki so bili sprejeti v okviru Evropske unije.
Člen 8
1. Danska lahko kadar koli in brez poseganja v člen 7 v skladu s svojimi ustavnimi določbami
uradno obvesti druge države članice, da postanejo s prvim dnem v mesecu po uradnem obvestilu,
določbe priloge del I tega protokola. V takem primeru se členi 5 do 8 tega protokola ustrezno
preštevilčijo.
2. Šest mesecev od začetka učinkovanja uradnega obvestila iz odstavka 1 celoten schengenski
pravni red in ukrepi, ki so bili sprejeti kot nadgrajevanje tega pravnega reda, ki so bili do takrat
zavezujoči za Dansko kot mednarodnopravna obveznost, postanejo del prava Unije.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/301
PRILOGA
Člen 1
V skladu s členom 3 te priloge Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi naslova V tretjega
dela Pogodbe o delovanju Evropske unije. Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je potrebno za tiste sklepe
Sveta, za katere je potrebno soglasje.
Za namene tega člena se kvalificirana večina opredeli v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 2
Na podlagi člena 1 in ob upoštevanju členov 3, 4 in 8 za Dansko niso zavezujoče niti se zanjo ne uporabljajo določbe
naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, ukrepi, sprejeti na podlagi na podlagi navedenega naslova,
določbe mednarodnih sporazumov, ki jih je Unija sklenila na podlagi navedenega poglavja, niti odločbe Sodišča Evropske
unije glede razlage takšnih določb ali ukrepov. Te določbe, ukrepi ali odločbe v ničemer ne vplivajo na pristojnosti, pravice
in obveznosti Danske. Prav tako te določbe, ukrepi ali odločbe, kolikor se uporabljajo za Dansko, v ničemer ne vplivajo napravni red Skupnosti in Unije niti niso sestavni del prava Unije.
Člen 3
1. Danska lahko v treh mesecih po predstavitvi predloga ali pobude Svetu na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe
o delovanju Evropske unije pisno uradno obvesti predsednika Sveta, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi predlaganega
ukrepa, kar se ji nato tudi dovoli.
2. Če ob sodelovanju Danske ukrepa iz odstavka 1 ni mogoče sprejeti v razumnem roku, lahko Svet sprejme ukrep iz
odstavka 1 v skladu s členom 1 brez sodelovanja Danske. V tem primeru se uporabi člen 2.
Člen 4
Danska lahko kadar koli po sprejetju ukrepa na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije uradno
obvesti Svet in Komisijo o svoji nameri, da želi sprejeti ta ukrep. V tem primeru se smiselno uporabi postopek iz
člena 331(1) navedene pogodbe.
Člen 5
1. Določbe tega protokola se uporabljajo za Dansko pri ukrepih, ki se predlagajo ali sprejmejo v skladu s tretjim delom
naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije in ki spreminjajo obstoječ ukrep, ki jo zavezuje.
2. Vendar pa lahko Svet v primerih, ko na predlog Komisije ugotovi, da zaradi nesodelovanja Danske pri spremenjeni
različici obstoječega ukrepa uporaba tega ukrepa za druge države članice ali Unijo ni več mogoča, pozove Dansko, naj
pošlje uradno obvestilo v skladu s členom 3 oziroma 4. Za namene člena 3 začne teči dodaten rok dveh mesecev od
datuma takšne ugotovitve Sveta.C 115/302 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Če po izteku zadevnega roka dveh mesecev od ugotovitve Sveta Danska ne poščlje uradnega obvestila v skladu s členom 3
oziroma členom 4, obstoječi ukrep zanjo ni več zavezujoč oziroma se zanjo ne uporablja, razen če ni poslala uradnega
obvestila v skladu s členom 4 pred začetkom veljavnosti ukrepa o spremembi. Ta določba začne učinkovati z začetkom
veljavnosti ukrepa o spremembi oziroma z iztekom roka dveh mesecev, kar je pozneje.
Za namene tega odstavka Svet po poglobljeni razpravi o zadevi odloča s kvalificirano večino svojih članov, ki predstavljajo
države članice, ki sodelujejo ali so sodelovale pri sprejetju ukrepa o spremembi. Kvalificirana večina v Svetu se opredeli
v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
3. Svet lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije določi, da Danska nosi morebitne neposredne finančne
posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale zaradi prenehanja njenega sodelovanja pri obstoječ em ukrepu.
4. Ta člen ne posega v člen 4.
Člen 6
1. Uradno obvestilo iz člena 4 se predloži najpozneje šest mesecev po končnem sprejetju ukrepa o nadgradnji
schengenskega pravnega reda.
Če Danska uradnega obvestila glede ukrepa, ki nadgrajuje schengenski pravni red, ne predloži v skladu s členoma 3 in 4 te
priloge, države članice, za katere je tak ukrep zavezujoč, in Danska preučijo ukrepe, ki jih je treba sprejeti.
2. Uradno obvestilo na podlagi členov 3 te priloge, ki se nanaša na ukrepe o nadgradnji schengenskega pravnega reda,
sešteje za nepreklicno uradno obvestilo na podlagi člena 3 te priloge glede na vse druge predloge ali pobude, namenjene za
nadgradnjo tega ukrepa, kolikor tak predlog ali pobuda nadgrajuje schengenski pravni red.
Člen 7
Pravila, ki so določena na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov
v državah članicah pri opravljanju dejavnosti s področja uporabe poglavij 4 ali 5 naslova V tretjega dela navedene pogodbe,
Danske ne zavezujejo, če je ne zavezujejo pravila Unije o tistih oblikah pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ali
policijskega sodelovanja, v okviru katerih je treba upoštevati predpise, sprejete na podlagi člena 16.
Člen 8
Če je v primerih iz tega dela ukrep, ki ga Svet sprejme na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske
unije, za Dansko zavezujoč, se v zvezi z zadevnim ukrepom zanjo uporabljajo ustrezne določbe navedene pogodbe.
Člen 9
Če ukrep, sprejet na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, za Dansko ni zavezujoč, ne nosi
nobenih finančnih posledic tega ukrepa, razen stroškov, ki nastanejo pri poslovanju institucij, razen če Svet po posvetovanju
z Evropskim parlamentom soglasno ne odloči drugače.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/303
PROTOKOL (št. 23)
O ZUNANJIH ODNOSIH DRŽAV ČLANIC GLEDE
PREHODA ZUNANJIH MEJA
VISOKE POGODBENICE SO SE,
OB UPOŠTEVANJU potrebe držav članic, da zagotovijo učinkovito kontrolo na svojih zunanjih mejah, ki
se, kadar je to primerno, izvaja v sodelovanju s tretjimi državami,
DOGOVORILE o naslednji določbi, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Določbe o ukrepih glede prehoda zunanjih meja, ki so vključene v člen 77(2)(b) Pogodbe o delovanju
Evropske unije, ne posegajo v pristojnost držav članic glede pogajanja ali sklepanja sporazumov
s tretjimi državami, če so v skladu s pravom Unije in drugimi ustreznimi mednarodnimi sporazumi.C 115/304 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 24)
O AZILU ZA DRŽAVLJANE DRŽAV ČLANIC
EVROPSKE UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE,
KERUnija v skladu s členom 6(1) Pogodbe o Evropski uniji priznava pravice, svoboščine in načela iz
Listine o temeljnih pravicah;
KERso v skladu s členom 6(3) Pogodbe o Evropski uniji temeljne pravice, kakršne zagotavlja Evropska
konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot splošna načela sestavni del prava
Unije;
KERje Sodišče Evropskih skupnosti pristojno za zagotovitev tega, da Evropska skupnost pri razlagi in
uporabi člena 6(1) in (3) Pogodbe o Evropski uniji spoštuje pravo;
KERmora v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji vsaka evropska država ob vložitvi prošnje za
članstvo v Uniji spoštovativrednote, navedena v členu 1a Pogodbe o Evropski uniji;
OB UPOŠTEVANJU tega, da člen 7 Pogodbe o Evropski uniji vzpostavlja mehanizem za mirovanje
nekaterih pravic, če država članica huje in vztrajno krši te vrednote;
OB SKLICEVANJU na poseben status in varstvo, ki ju uživa vsak državljan države članice kot državljan
Unije in ki ju zagotavljajo države članice v skladu z določbami drugega dela Pogodbe o delovanju
Evropske unije;
OB UPOŠTEVANJU , da Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti vzpostavlja območje brez notranjih
meja in vsakemu državljanu Unije zagotavlja pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemljudržav članic;
VŽELJI preprečiti, da bi se institut azila uporabljal za drugačne namene, kakor je bilo predvideno;
KERta protokol upošteva namen in cilje Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev;9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/305
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti:
Edini člen
Zaradi ravni varstva temeljnih pravic in svoboščin v državah članicah Evropske unije se države članice
za vse pravne in praktične namene glede azilnih zadev med seboj obravnavajo kot varne izvornedržave. Zato se lahko vsaka prošnja za azil, ki jo vloži državljan ene od držav članic, v drugi državi
članici upošteva ali sprejme v postopek le v naslednjih primerih:
(a)če država članica, katere državljan je prosilec, po začetku veljavnosti Amsterdamske pogodbe
uporabi določbe člena 15 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter
sprejme ukrepe, na podlagi katerih obveznosti iz te konvencije na njenem ozemlju ne veljajo;
(b)če je bil sprožen postopek iz člena 7(1) Pogodbe o Evropski uniji in dokler Svet ali, kjer je to
primerno, Evropski svet, ne odloči glede države članice, katere državljan je prosilec;
(c)če je Svet sprejel sklep v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji glede države članice, katere
državljan je prosilec, ali če je Evropski svet sprejel sklep v skladu s členom 7(2) navedene pogodbe
glede države članice, katere državljan je prosilec;
(d)če država članica sprejme enostranski sklep glede prošnje državljana druge države članice;
v takšnem primeru se nemudoma obvesti Svet; pri obravnavanju prošnje se izhaja iz domneve, daje očitno neutemeljena, ne da bi pri tem kakor koli in ne glede na primer vplivali na pristojnost
odločanja države članice.C 115/306 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 25)
O IZVAJANJU DELJENIH PRISTOJNOSTI
VISOKE POGODBENICE SO SE,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Edini člen
Kar zadeva člen 2(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije glede deljenih pristojnosti, zajema v primeru
ukrepanja Unije na določenem področju obseg izvajanja pristojnosti le elemente, ki jih ureja zadevniakt Unije, in torej ne zajema celotnega področja.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/307
PROTOKOL (št. 26)
O STORITVAH SPLOŠNEGA POMENA
VISOKE POGODBENICE SO SE,
ZŽELJO po izpostavitvi pomembnosti storitev splošnega pomena,
DOGOVORILE o naslednjih razlagalnih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi
o delovanju Evropske unije:
Člen 1
Skupne vrednote Unije glede storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 14 Pogodbe
o delovanju Evropske unije zajemajo zlasti:
— bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri
zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, in sicer čim
bolj ustrezno potrebam uporabnikov;
— raznolikost storitev splošnega gospodarskega pomena ter razlike v potrebah in željah
uporabnikov, ki lahko izvirajo iz različnih geografskih, socialnih ali kulturnih okoliščin;
— visoko raven kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti, enako obravnavo in spodbujanje
splošnega dostopa ter pravic uporabnikov.
Člen 2
Določbe Pogodb nikakor ne vplivajo na pristojnost držav članic, da zagotavljajo, naročajo in
organizirajo negospodarske storitve splošnega pomena.C 115/308 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 27)
O NOTRANJEM TRGU IN KONKURENCI
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPOŠTEVANJU dejstva, da notranji trg iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji vključuje sistem, ki
zagotavlja, da se konkurenca ne izkrivlja,
DOGOVORILE , da
v ta namen Unija po potrebi ukrepa v okviru določb Pogodb, zlasti člena 352 Pogodbe o delovanju
Evropske unije.
Ta protokol je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/309
PROTOKOL (št. 28)
O EKONOMSKI, SOCIALNI IN TERITORIALNI
KOHEZIJI
VISOKE POGODBENICE
OB UPOŠTEVANJU , da člen 3 Pogodbe o Evropski uniji med drugimi cilji vključuje cilj spodbujati
ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in solidarnost med državami članicami ter da je
v toč ki (c) člena 4(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ekonomska, socialna in teritorialna kohezija
našteta med področji deljene pristojnosti Unije,
OB UPOŠTEVANJU , da vse določbe naslova XVIII tretjega dela o ekonomski, socialni in teritorialni
koheziji dajejo pravno podlago za utrditev in nadaljnji razvoj dejavnosti Skupnosti na področjuekonomske, socialne in teritorialne kohezije, skupaj z ustanovitvijo novega sklada;
OB SKLICEVANJU na to, da člen 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije predvideva ustanovitev
Kohezijskega sklada,
OB UGOTAVLJANJU , da Evropska investicijska banka posoja visoke in čedalje višje zneske v korist
revnejših regij;
GLEDE NA željo po večji prožnosti ureditve za dodeljevanje sredstev iz strukturnih skladov;
GLEDE NA željo po določanju različnih ravni udeležbe Skupnosti pri programih in projektih v nekaterih
državah;
GLEDE NA predlog, da se pri sistemu virov lastnih sredstev bolj upošteva sorazmerna uspešnost držav
članic;
PONOVNO POTRJUJEJO , da je spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije bistvenega
pomena za polni razvoj in trajen uspeh Unije;
PONOVNO POTRJUJEJO svoje prepričanje, da bi morali strukturni skladi še naprej imeti pomembno vlogo
pri doseganju ciljev Skupnosti na področju kohezije;
PONOVNO POTRJUJEJO svoje prepričanje, da bi morala Evropska investicijska banka še naprej namenjati
večino svojih sredstev za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, in izjavljajo, da so
pripravljene ponovno preučiti potrebe Evropske investicijske banke po kapitalu takoj, ko bo to za tanamen potrebno;
SE STRINJAJO , da bo Kohezijski sklad, zagotovil finančne prispevke Skupnosti za projekte na področju
okolja in vseevropskih omrežij v tistih državah članicah z BNP na prebivalca, manjšim od
90 % povprečja Skupnosti, ki imajo program za izpolnjevanje ekonomskih konvergenčnih meril izčlena 104;C 115/310 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
IZRAŽAJO svoj namen dopustiti večjo stopnjo prožnosti pri dodeljevanju sredstev iz strukturnih
skladov za specifične potrebe, ki niso predvidene v sedanji ureditvi strukturnih skladov;
IZRAŽAJO svojo pripravljenost določiti različne ravni udeležbe Skupnosti pri programih in projektih
strukturnih skladov, da bi se tako izognile prevelikemu naraščanju proračunskih odhodkov v manjuspešnih državah članicah;
PRIZNAVAJO , da je treba redno spremljati napredek pri doseganju ekonomske, socialne in teritorialne
kohezije ter izražajo svojo pripravljenost preučiti vse potrebne ukrepe v tej zvezi;
IZRAŽAJO svoj namen bolj upoštevati sposobnost posameznih držav članic, da prispevajo v sistem virov
lastnih sredstev, in za manj uspešne države članice preučiti, kako popraviti nazadujoče elemente
v sedanjem sistemu virov lastnih sredstev;
SE STRINJAJO , da se ta protokol priloži Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/311
PROTOKOL (št. 29)
O SISTEMU JAVNE RADIOTELEVIZIJE V DRŽAVAH
ČLANICAH
VISOKE POGODBENICE SO SE
OB UPOŠTEVANJU neposredne povezanosti sistema javne radiotelevizije v državah članicah
z demokratičnimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe in potrebo po ohranitvi medijskepluralnosti,
DOGOVORILE o naslednjih razlagalnih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi
o delovanju Evropske unije:
Določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ne posegajo v pristojnost držav članic glede
financiranja storitev javne radiotelevizije, če je takšno financiranje odobreno radiotelevizijskim
zavodom za opravljanje javne službe, kakor jo naloži, opredeli in organizira vsaka država članica, in če
ne vpliva na trgovinske pogoje in konkurenco v Skupnosti do te mere, da bi bilo to v nasprotjus skupnimi interesi, pri čemer je treba upoštevati zagotavljanje teh javnih storitev.C 115/312 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 30)
O UPORABI LISTINE O TEMELJNIH PRAVICAH
EVROPSKE UNIJE NA POLJSKEM IN V ZDRUŽENEM
KRALJESTVU
VISOKE POGODBENICE SO SE –
OB UPOŠTEVANJU , da Unija v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji priznava pravice, svoboščine in načela iz
Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,
OB UPOŠTEVANJU , da je treba Listino uporabljati dosledno v skladu z določbami navedenega člena 6 in
naslova VII Listine,
OB UPOŠTEVANJU , da navedeni člen 6 zahteva, da sodišča Poljske in Združenega kraljestva Listino
uporabljajo in razlagajo dosledno v skladu s pojasnili iz navedenega člena,
OB UPOŠTEVANJU , da Listina vsebuje tako pravice kot načela,
OB UPOŠTEVANJU , da Listina potrjuje tako določbe civilnega in političnega značaja kot tudi
ekonomskega in socialnega značaja,
OB UPOŠTEVANJU , da Listina ponovno potrjuje pravice, svoboščine in načela, priznane v Uniji, in jih še
bolj izpostavlja, a ne ustvarja novih pravic ali načel,
OPOZARJAJOČ na obveznosti Poljske in Združenega kraljestva iz Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe
o delovanju Evropske unije in prava Unije na splošno,
OB UPOŠTEVANJU želje Poljske in Združenega kraljestva, da se podrobneje pojasnijo nekateri vidiki
uporabe Listine,
in zato VŽELJI, da se pojasni uporaba Listine v zvezi z zakoni in drugimi predpisi Poljske in Združenega
kraljestva ter njena izto žljivost na Poljskem in v Združenem kraljestvu,
OB ZAGOTOVILU , da sklicevanja na učinkovanje posameznih določb Listine v tem protokolu nikakor ne
posegajo v učinkovanje drugih določb Listine,
OB ZAGOTOVILU , da ta protokol ne posega v uporabo Listine v drugih državah članicah,
OB PONOVNI POTRDITVI , da ta protokol ne posega v druge obveznosti Poljske in Združenega kraljestva
iz Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in prava Unije na splošno,9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/313
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
1. Listina ne širi pristojnosti Sodišča Evropske unije, ali sodišč Poljske oziroma Združenega
kraljestva, za razsojanje glede združljivosti zakonov in drugih predpisov, prakse ali upravnih ukrepov
Poljske oziroma Združenega kraljestva s temeljnimi pravicami, svoboščinami in načeli iz Listine.
2. Zlasti pa –in da bi izključili vsakršen dvom –nobena določba naslova IV Listine ne ustvarja
iztožljivih pravic v razmerju do Poljske oziroma do Združenega kraljestva, razen če sta Poljska oziroma
Združeno kraljestvo sama predvidela takšne pravice v svoji nacionalni zakonodaji.
Člen 2
Če se posamezna določba Listine nanaša na nacionalno prakso in pravo, se v razmerju do Poljske
oziroma do Združenega kraljestva uporablja le v obsegu, v katerem so pravice in načela iz Listinepriznana v pravu ali praksi Poljske oziroma Združenega kraljestva.C 115/314 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 31)
O UVOZU NAFTNIH PROIZVODOV, RAFINIRANIH
NA NIZOZEMSKIH ANTILIH, V EVROPSKO
GOSPODARSKO SKUPNOST
VISOKE POGODBENICE SO SE
VŽELJI, da bi podrobneje določile ureditev blagovne menjave, ki se uporablja za uvoz naftnih
proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Evropsko gospodarsko skupnost,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
Ta protokol se uporablja za naftne proizvode po tarifnih številkah 27.10, 27.11, 27.12 in ex 27.13
(parafin, vosek iz nafte ali bituminoznih materialov, parafinski odpadki) in 27.14 Bruseljske
nomenklature, uvo ženih za potrošnjo v državah članicah.
Člen 2
Države članice se obvezujejo, da bodo za naftne proizvode, rafinirane na Nizozemskih Antilih,
odobrile carinske ugodnosti, ki izhajajo iz pridružitve Nizozemskih Antilov k Uniji pod pogoji,
predvidenimi s tem protokolom. Te določbe veljajo ne glede na to, kakšne predpise so prvotno
uporabljale države članice.
Člen 3
1. Če Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo ugotovi, da uvoz naftnih
proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo v skladu z ureditvijo iz člena 2 zgoraj
povzroča dejanske težave na trgu ene ali več držav članic, odloči, da zadevne države uvedejo, povečajo
ali ponovno uvedejo carine, ki veljajo za ta uvoz v takem obsegu in za obdobje, potrebno za soočenjes temi razmerami. Stopnje tako uvedenih, povečanih ali ponovno uvedenih carin ne smejo presegaticarin, ki se uporabljajo za iste proizvode za tretje države.
2. Določbe iz prejšnjega odstavka se lahko uporabljajo v vseh primerih, ko uvoz naftnih
proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo doseže dva milijona ton letno.
3. Svet je obveščen o odločitvah, ki jih sprejme Komisija v skladu s prejšnjimi odstavki, pa tudi
o odločitvah, s katerimi se zavrne zahteva posamezne države članice. Svet lahko o njih razpravlja na
zahtevo države članice in jih lahko kadar koli spremeni ali ponovno uvede.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/315
Člen 4
1. Če država članica oceni, da uvoz naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, ki se
izvaja neposredno ali prek druge države članice v skladu z ureditvijo iz člena 2 zgoraj, povzročajo
dejanske težave na njenem trgu in da je za soočenje z njimi nujno takojšnje ukrepanje, lahkosamostojno odloči, da za ta uvoz uvede carine, katerih stopnja ne sme presegati carin, ki se uporabljajoza iste proizvode za tretje države. O tej odločitvi obvesti Komisijo, ki v enem mesecu odloči, ali lahko
država te ukrepe ohrani ali jih mora spremeniti ali odpraviti. Za takšno odločitev Komisije veljajo
določbe odstavka 3 člena 3.
2. Če uvoz naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, ki se izvaja neposredno ali
prek druge države članice v skladu z ureditvijo iz člena 2 zgoraj v eno ali več držav članicEvropske
unije, v enem koledarskem letu presegajo količine, navedene v prilogi tega protokola, velja, da soukrepi, ki jih v skladu z odstavkom 1 morebiti sprejmejo ta ali te države članice za tekoče leto, zakoniti.
Potem, ko se prepriča, da so bile predvidene količine dosežene, Komisija sprejete ukrepe sprejme
v vednost. V tem primeru druge države o tem ne obvestijo Sveta.
Člen 5
Če se Unija odloči uvesti količinske omejitve za uvoz naftnih proizvodov katerega koli porekla, se te
omejitve lahko enako uporabljajo tudi za uvoz teh proizvodov, ki izvirajo z Nizozemskih Antilov.V tem primeru se Nizozemskim Antilom zagotovi preferencialna obravnava glede na tretje države.
Člen 6
1. Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo soglasno revidira določbe
členov 2 do 5 ob sprejetju skupne definicije izvora za naftne proizvode s poreklom iz tretjih inpridruženih držav ali ob sprejetju sklepov v okviru skupne trgovinske politike za zadevne proizvode aliob oblikovanju skupne energetske politike.
2. Vendar je treba ob taki reviziji za Nizozemske Antile v vsakem primeru ohraniti prednosti
enakovrednega obsega v ustrezni obliki in za količino najmanj dveh milijonov in pol ton naftnih
proizvodov.
3. Obveznosti Unije glede prednosti enakovrednega obsega iz odstavka 2 tega člena se po potrebi
lahko razporedijo po državah, ob upoštevanju količin, navedenih v prilogi tega protokola.C 115/316 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Člen 7
Komisijo se zaradi izvajanja tega protokola zadolži, da spremlja razvoj uvoza naftnih proizvodov,
rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v države članice. Države članice v skladu z upravnim postopkom,
ki ga priporoči Komisija, sporočijo vse koristne informacije Komisiji, ki zagotovi njihovo razširjanje.
V Bruslju, trinajstega novembra tisoč devetsto dvainšestdeset.
PRILOGA K PROTOKOLU
Za izvajanje odstavka 2 člena 4 Protokola o uvozu naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo so
pogodbenice sklenile, da se količina 2 milijona ton antilskih naftnih proizvodov razdeli med države članice na naslednji
način:
Nemčija .................................................................................... 625 000 ton
Belgijsko-luksemburška ekonomska unija ........................................... 200 000 tonFrancija .................................................................................... 75 000 ton
Italija ....................................................................................... 100 000 ton
Nizozemska ............................................................................... 1 000 000 ton9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/317
PROTOKOL (št. 32)
O PRIDOBITVI NEPREMIČNIN NA DANSKEM
VISOKE POGODBENICE SO SE
ZŽELJO urediti nekatere posebne probleme, ki se nanašajo na Dansko,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Ne glede na določbe te pogodbe lahko Danska ohrani obstoječo zakonodajo o pridobitvi sekundarnih
prebivališč.C 115/318 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 33)
OČLENU 157 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE
UNIJE
VISOKE POGODBENICE SO SE
DOGOVORILE o naslednji določbi, ki je priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Včlenu 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije dodatki iz poklicnega sistema socialne varnosti niso
osebni prejemki, če in kolikor se nanašajo na obdobja zaposlitve pred 17. majem 1990, razen pri
delavcih ali tistih, ki omenjene dodatke zahtevajo in so pred tem datumom vložili tožbo ali sprožilienakovreden postopek po veljavnem nacionalnem pravu.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/319
PROTOKOL (ŠT. 34)
O POSEBNI UREDITVI ZA GRENLANDIJO
Člen 1
1. Obravnava pri uvozu proizvodov grenlandskega porekla v Unijo, za katere velja skupna tržna
ureditev za ribiške proizvode, ob upoštevanju mehanizmov skupne tržne ureditve vključuje oprostitev
plačila carin in dajatev z enakim učinkom ter izključuje količinske omejitve ali ukrepe z enakimučinkom, če so možnosti dostopa do grenlandskih ribolovnih območij, priznane v Uniji na podlagi
sporazuma med Unijo in pristojnim organom za Grenlandijo, za Unijo zadovoljive.
2. Vsi ukrepi v zvezi z uvoznim režimom za take proizvode, tudi tisti, ki se nanašajo na sprejetje
takih ukrepov, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije .C 115/320 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 35)
OČLENU 40.3.3 IRSKE USTAVE
VISOKE POGODBENICE
SO SE DOGOVORILE o naslednji določbi, priloženi Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju
Evropske unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:
Nobena določba Pogodb ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ali pogodb
ali aktov, ki te pogodbe spreminjajo ali dopolnjujejo, ne vpliva na uporabo člena 40.3.3 irske ustave na
Irskem.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/321
PROTOKOL (št. 36)
O PREHODNIH DOLOČBAH
VISOKE POGODBENICE SO SE,
GLEDE NA TO , da je treba zaradi ureditve prehoda z institucionalnih določb Pogodb, veljavnih pred
začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, na določbe iz navedene pogodbe določiti prehodne določbe,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:
Člen 1
V tem protokolu pomeni izraz „Pogodbe“ Pogodbo o Evropski uniji, Pogodbo o delovanju Evropske
unije in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
NASLOV I
DOLOČ BE O EVROPSKEM PARLAMENTU
Člen 2
Evropski svet dovolj zgodaj pred volitvami v Evropski parlament 2009 v skladu z drugim
pododstavkom člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji sprejme sklep o sestavi Evropskega parlamenta.
Do konca parlamentarnega mandata 2004–2009 ostaneta sestava in število predstavnikov Evropskega
parlamenta enaka sestavi in številu ob začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe.
NASLOV II
DOLOČ BE O KVALIFICIRANI VEČINI
Člen 3
1. V skladu s členom 16(4) Pogodbe o Evropski uniji začnejo določbe tega člena in določbe
člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije glede določitve kvalificirane večine v Evropskem
svetu in Svetu učinkovati 1. novembra 2014.
2. Med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017 lahko pri sprejemanju odločitve s kvalificirano
večino član Sveta zahteva, da se ta odločitev sprejme s kvalificirano večino, kakor je določena
v odstavku 3. V tem primeru se uporabita odstavka 3 in 4.C 115/322 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
3. Ne glede na drugi pododstavek člena 235(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije veljajo do
31. oktobra 2014 naslednje določbe:
Za odločitve Evropskega sveta in Sveta, za katere je potrebna kvalificirana večina, se glasovi članov
ponderirajo na naslednji način:
Belgija 12
Bolgarija 10Češka 12Danska 7Nemčija 29
Estonija 4
Irska 7Grčija 12Španija 27Francija 29Italija 29Ciper 4Latvija 4Litva 7Luksemburg 4
Madžarska 12Malta 3Nizozemska 13Avstrija 10Poljska 27Portugalska 12Romunija 14Slovenija 4Slovaška 7
Finska 7
Švedska 10Združeno kraljestvo 29
Za sprejetje odločitev je potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo večino članov, kadar
Pogodbe določajo, da morajo biti odločitve sprejete na predlog Komisije. V drugih primerih je zasprejetje odločitev potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članov.
Član Evropskega sveta ali Sveta lahko zahteva, da se, kadar Evropski svet ali Svet sprejema akt
s kvalificirano večino, preveri, ali države članice, ki tvorijo to kvalificirano večino, predstavljajo najmanj
62 % celotnega prebivalstva Unije. Če se izkaže, da temu ni tako, se akt ne sprejme.
4. Do 31. oktobra 2014 se kvalificirana večina v primerih, ko vsi člani Sveta ne glasujejo, in sicer
v primerih, za katere je predvidena kvalificirana večina, opredeljena v skladu s členom 238(3) Pogodbe
o delovanju Evropske unije, opredeli kot enak delež ponderiranih glasov in enak delež števila članov
Sveta ter po potrebi enak odstotek prebivalstva zadevnih držav članic, kakor je določeno v odstavku 3
te pogodbe.
NASLOV III
DOLOČBE O SESTAVAH SVETA
Člen 4
Do začetka veljavnosti sklepa iz prvega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji se lahko
Svet sestaja v sestavah, določenih v drugem in tretjem pododstavku navedenega odstavka, ter v drugihsestavah, katerih seznam se določi s sklepom Sveta za splošne zadeve, ki odloča z navadno večino.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/323
NASLOV IV
DOLOČ BE O KOMISIJI, VKLJUČNO Z VISOKIM PREDSTAVNIKOM UNIJE ZA ZUNANJE
ZADEVE IN VARNOSTNO POLITIKO
Člen 5
Člani Komisije, ki opravljajo funkcijo na dan začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, še naprej
opravljajo to funkcijo do izteka njihovega mandata. Vendar pa na dan imenovanja visokega
predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, mandat člana, ki ima enako državljanstvo
kot visoki predstavnik, preneha.
NASLOV V
DOLOČBE O GENERALNEM SEKRETARJU SVETA, VISOKEM PREDSTAVNIKU ZA
SKUPNO ZUNANJO IN VARNOSTNO POLITIKO TER O NAMESTNIKU GENERALNEGA
SEKRETARJA SVETA
Člen 6
Mandata generalnega sekretarja Sveta, visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko,
in namestnika generalnega sekretarja Sveta se iztečeta na dan začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe.
Svet imenuje generalnega sekretarja v skladu s členom 240(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
NASLOV VI
DOLOČBE O POSVETOVALNIH ORGANIH
Člen 7
Do začetka veljavnosti sklepa iz člena 301 Pogodbe o delovanju Evropske unije je razdelitev članov
Odbora regij naslednja:
Belgija 12
Bolgarija 12
Češka 12Danska 9
Nemčija 24
Estonija 7
Irska 9
Grčija 12Španija 21
Francija 24
Italija 24Ciper 6
Latvija 7
Litva 9
Luksemburg 6
Madžarska 12C 115/324 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
Malta 5
Nizozemska 12
Avstrija 12Poljska 21Portugalska 12Romunija 15Slovenija 7Slovaška 9
Finska 9
Švedska 12
Združeno kraljestvo 24
Člen 8
Do začetka veljavnosti sklepa iz člena 305 Pogodbe o delovanju Evropske unije je razdelitev članov
Ekonomsko-socialnega odbora naslednja:
Belgija 12
Bolgarija 12
Češka 12
Danska 9
Nemčija 24
Estonija 7
Irska 9
Grčija 12
Španija 21
Francija 24
Italija 24
Ciper 6
Latvija 7
Litva 9
Luksemburg 6Madžarska 12
Malta 5
Nizozemska 12
Avstrija 12Poljska 21
Portugalska 12
Romunija 15
Slovenija 7
Slovaška 9Finska 9
Švedska 12
Združeno kraljestvo 24
NASLOV VII
PREHODNE DOLOČBE O AKTIH, SPREJETIH NA PODLAGI NASLOVOV V IN VI
POGODBE O EVROPSKI UNIJI PRED ZAČETKOM VELJAVNOSTI LIZBONSKE
POGODBE
Člen 9
Akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti na podlagi Pogodbe o Evropski uniji pred
začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, obdržijo svoj pravni učinek, dokler niso razveljavljeni,
razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb. Enako velja za sporazume, sklenjene med
državami članicami na podlagi Pogodbe o Evropski uniji.
Člen 10
1. Kot prehodni ukrep in v zvezi z akti Unije na področju policijskega sodelovanja in
pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki so bili sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/325
pogodbe, so pristojnosti institucij na dan začetka veljavnosti navedene pogodbe naslednje: pristojnosti
Komisije na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije se ne uporabljajo in pristojnosti
Sodišča Evropske unije na podlagi naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, v različici, ki je veljala pred
začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, se ne spremenijo, in sicer tudi v primeru, ko so bile sprejetev skladu s členom 35(2) navedene Pogodbe o Evropski uniji.
2. Pri spremembi akta iz odstavka 1 se glede spremenjenega akta in za tiste države članice, za
katere se bo tak spremenjeni akt uporabljal, uporabijo pristojnosti institucij iz navedenega odstavka,kakor so določene v Pogodbah.
3. Prehodni ukrep iz odstavka 1 v vsakem primeru preneha učinkovati pet let po dnevu začetka
veljavnosti Lizbonske pogodbe.
4. Združeno kraljestvo lahko najpozneje šest mesecev pred iztekom prehodnega obdobja iz
odstavka 3 uradno obvesti Svet, da v zvezi z akti iz odstavka 1 ne sprejme pristojnosti institucij izodstavka 1, kakor so določene v Pogodbah. V primeru, da je Združeno kraljestvo poslalo takšnouradno obvestilo, se vsi akti iz odstavka 1 zanj prenehajo uporabljati od dne izteka prehodnega
obdobja iz odstavka 3. Ta pododstavek se ne uporablja v zvezi s spremenjenimi akti, ki se uporabljajo
za Združeno kraljestvo, kakor je navedeno v odstavku 2.
Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije določi iz tega izhajajočo potrebno in prehodno ureditev.
Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejemanju te odločitve. Kvalificirana večina v Svetu se določiv skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Svet lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije sprejme tudi sklep, s katerim določi, da Združeno
kraljestvo nosi morebitne neposredne finančne posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale zaradi
prenehanja njegovega sodelovanja pri zadevnih aktih.
5. Združeno kraljestvo lahko kadar koli pozneje uradno obvesti Svet, da želi sodelovati pri aktih,
ki so se zanj prenehali uporabljati v skladu s prvim pododstavkom odstavka 4. V tem primeru seuporabijo ustrezne določbe Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropskeunije, oziroma določbe Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode,
varnosti in pravice. Pristojnosti institucij glede teh aktov so pristojnosti, določene v Pogodbah. Če
institucije Unije in Združeno kraljestvo ukrepajo na podlagi ustreznega protokola, si prizadevajo, dav kar največji možni meri ponovno vzpostavijo sodelovanje Združenega kraljestva v pravnem reduUnije v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, ne da bi pri tem huje ogrozile delovanjerazličnih delov tega reda v praksi, ob spoštovanju njihove povezanosti.C 115/326 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008
PROTOKOL (št. 37)
O FINANČNIH POSLEDICAH IZTEKA POGODBE
O USTANOVITVI EVROPSKE SKUPNOSTI ZA
PREMOG IN JEKLO TER O RAZISKOVALNEM
SKLADU ZA PREMOG IN JEKLO
VISOKE POGODBENICE SO SE,
OB SKLICEVANJU na to, da so bila vsa sredstva in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo,
obstoječa na dan 23. julija 2002, prenesena na Evropsko skupnost 24. julija 2002,
OB UPOŠTEVANJU želje, da se ta sredstva uporabijo za raziskave v sektorjih, ki so povezani
s premogovništvom in jeklarsko industrijo ter ob upoštevanju potrebe, da se v tej zvezi predvidijo
nekateri posebni predpisi,
DOGOVORILE o naslednjih določbah, priloženih Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju
Evropske unije:
Člen 1
1. Neto vrednost teh sredstev in obveznosti, prikazanih v bilanci stanja ESPJ z dne 23. julija 2002,
se ob upoštevanju morebitnega povečanja ali zmanjšanja zaradi likvidacijskih postopkov obravnava kotsredstva, namenjena za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo,imenovana „ESPJ v likvidaciji“. Ob zaključku likvidacije se sredstva imenujejo „Sredstva Raziskovalnega
sklada za premog in jeklo“.
2. Prihodki iz teh sredstev, imenovani „Raziskovalni sklad za premog in jeklo“, se v skladu
z določbami tega protokola in akti, sprejetimi na njegovi podlagi, uporabljajo izključno za raziskavev sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, ki potekajo zunaj raziskovalnegaokvirnega programa.
Člen 2
Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta sprejme vse
predpise, ki so potrebni za izvajanje tega protokola, vključno z bistvenimi načeli.
Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme ukrepe, s katerimi
določi večletne finančne smernice za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo tertehničnih smernic za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo.9.5.2008 SL Uradni list Evropske unije C 115/327
Člen 3
Razen če ni v tem protokolu in aktih, sprejetih na njegovi podlagi, določeno drugače, se uporabljajo
določbe Pogodb.C 115/328 SL Uradni list Evropske unije 9.5.2008