POGODBA

MED

KRALJEVINO BELGIJO, REPUBLIKO BOLGARIJO, ČEŠKO REPUBLIKO, KRALJEVINO DANSKO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, REPUBLIKO ESTONIJO, IRSKO, HELENSKO REPUBLIKO, KRALJEVINO ŠPANIJO, FRANCOSKO REPUBLIKO, ITALIJANSKO REPUBLIKO, REPUBLIKO CIPER, REPUBLIKO LATVIJO, REPUBLIKO LITVO, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, REPUBLIKO MADŽARSKO, REPUBLIKO MALTO, KRALJEVINO NIZOZEMSKO, REPUBLIKO AVSTRIJO, REPUBLIKO POLJSKO, PORTUGALSKO REPUBLIKO, ROMUNIJO, REPUBLIKO SLOVENIJO, SLOVAŠKO REPUBLIKO, REPUBLIKO FINSKO, KRALJEVINO ŠVEDSKO, ZDRUŽENIM KRALJESTVOM VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA

(DRŽAVAMI ČLANICAMI EVROPSKE UNIJE)

TER

REPUBLIKO HRVAŠKO

O PRISTOPU REPUBLIKE HRVAŠKE K EVROPSKI UNIJI

NJEGOVO VELIČANSTVO KRALJ BELGIJCEV,

PREDSEDNIK REPUBLIKE BOLGARIJE,

PREDSEDNIK ČEŠKE REPUBLIKE,

NJENO VELIČANSTVO KRALJICA DANSKE,

PREDSEDNIK ZVEZNE REPUBLIKE NEMČIJE,

PREDSEDNIK REPUBLIKE ESTONIJE,

PREDSEDNIK IRSKE,

PREDSEDNIK HELENSKE REPUBLIKE,

NJEGOVO VELIČANSTVO KRALJ ŠPANIJE,

PREDSEDNIK FRANCOSKE REPUBLIKE,

REPUBLIKA HRVAŠKA,

PREDSEDNIK ITALIJANSKE REPUBLIKE,

PREDSEDNIK REPUBLIKE CIPER,

PREDSEDNIK REPUBLIKE LATVIJE,

PREDSEDNICA REPUBLIKE LITVE,

NJEGOVA KRALJEVA VISOKOST VELIKI VOJVODA LUKSEMBURŠKI,

PREDSEDNIK REPUBLIKE MADŽARSKE,

PREDSEDNIK MALTE,

NJENO VELIČANSTVO KRALJICA NIZOZEMSKE,

ZVEZNI PREDSEDNIK REPUBLIKE AVSTRIJE,

PREDSEDNIK REPUBLIKE POLJSKE,

PREDSEDNIK PORTUGALSKE REPUBLIKE,

PREDSEDNIK ROMUNIJE,

PREDSEDNIK REPUBLIKE SLOVENIJE,

PREDSEDNIK SLOVAŠKE REPUBLIKE,

PREDSEDNICA REPUBLIKE FINSKE,

VLADA KRALJEVINE ŠVEDSKE,

NJENO VELIČANSTVO KRALJICA ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

ZDRUŽENI v želji prizadevati si za doseganje ciljev Evropske unije,

ODLOČENI nadaljevati proces oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope na že postavljenih temeljih,

KER člen 49 Pogodbe o Evropski uniji evropskim državam daje možnost, da postanejo članice Unije,

KER je Republika Hrvaška zaprosila za članstvo v Uniji,

KER se je Svet po pridobitvi mnenja Komisije in odobritvi Evropskega parlamenta izrekel za sprejem Republike Hrvaške,

ZA NJEGOVO VELIČANSTVO KRALJA BELGIJCEV,

Elio DI RUPO

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE BOLGARIJE,

Boyko BORISSOV

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA ČEŠKE REPUBLIKE,

Petr NECAS

predsednik vlade

ZA NJENO VELIČANSTVO KRALJICO DANSKE,

Helle THORNING-SCHMIDT

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA ZVEZNE REPUBLIKE NEMČIJE,

dr. Angela MERKEL

kanclerka

ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE ESTONIJE,

Andrus ANSIP

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA IRSKE,

Endo KENNY

Taoiseach (predsednik vlade)

ZA PREDSEDNIKA HELENSKE REPUBLIKE,

Lucas PAPADEMOS

predsednik vlade

ZA NJEGOVO VELIČANSTVO KRALJA ŠPANIJE,

José Luis RODRIGUEZ ZAPATERO

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA FRANCOSKE REPUBLIKE,

Jean LEONETTI

minister za Evropo

ZA REPUBLIKO HRVAŠKO,

Ivo JOSIPOVIĆ,

predsednik

Jadranka KOSOR

predsednica vlade

ZA PREDSEDNIKA ITALIJANSKE REPUBLIKE,

sen. prof. Mario MONTI

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE CIPER,

Demetris CHRISTOFIAS

predsednik

ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE LATVIJE,

Valdis DOMBROVSKIS

predsednik vlade

ZA PREDSEDNICO REPUBLIKE LITVE,

Dalia GRYBAUSKAITĖ

predsednica

ZA NJEGOVO KRALJEVO VISOKOST VELIKEGA VOJVODO LUKSEMBURŠKEGA,

Jean-Claude JUNCKER

predsednik vlade, „ministre d'Etat“

ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE MADŽARSKE,

Viktor ORBÁN

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA MALTE,

Lawrence GONZI

predsednik vlade

ZA NJENO VELIČANSTVO KRALJICO NIZOZEMSKE,

Mark RUTTE

predsednik vlade, minister za splošne zadeve

ZA ZVEZNEGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE AVSTRIJE,

Werner FAYMANN

zvezni kancler

ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE POLJSKE,

Donald TUSK

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA PORTUGALSKE REPUBLIKE,

Pedro PASSOS COELHO

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA ROMUNIJE,

Traian BĂSESCU

predsednik

ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE,

Borut PAHOR

predsednik vlade

ZA PREDSEDNIKA SLOVAŠKE REPUBLIKE,

Iveta RADICOVA

predsednica vlade

ZA PREDSEDNICO REPUBLIKE FINSKE,

Jyrki KATAINEN

predsednik vlade

ZA VLADO KRALJEVINE ŠVEDSKE,

Fredrik REINFELDT

predsednik vlade

ZA NJENO VELIČANSTVO KRALJICO ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

Rt. Hon. David CAMERON

predsednik vlade

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

1. Republika Hrvaška postane članica Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo.

2. Republika Hrvaška postane pogodbenica Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, kakor so bile spremenjene ali dopolnjene.

3. Pogoji sprejema in prilagoditve Pogodb iz odstavka 2, ki so potrebne zaradi takšnega sprejema, so navedeni v Aktu, ki je priložen tej pogodbi. Določbe navedenega akta so sestavni del te pogodbe.

Člen 2

V zvezi s to pogodbo se uporabljajo določbe o pravicah in obveznostih držav članic ter o pooblastilih in pristojnostih institucij Unije, kakor so navedene v Pogodbah, katerih pogodbenica postane Republika Hrvaška na podlagi člena 1(2).

Člen 3

1. Visoke pogodbenice ratificirajo to pogodbo v skladu s svojimi ustavnimi pravili. Listine o ratifikaciji se deponirajo pri vladi Italijanske republike do 30. junija 2013.

2. S tem, ko Republika Hrvaška ratificira to pogodbo, se šteje, da ratificira ali odobri tudi vse spremembe Pogodb iz člena 1(2), ki so takrat, ko Republika Hrvaška ratificira to pogodbo, na voljo državam članicam za ratifikacijo ali odobritev v skladu s členom 48 Pogodbe o Evropski uniji, in vse takrat in pred tem sprejete akte institucij, ki pa začnejo veljati šele po tem, ko jih odobrijo države članice v skladu s svojimi ustavnimi pravili.

3. Ta pogodba začne veljati 1. julija 2013 pod pogojem, da so vse listine o ratifikaciji deponirane pred tem datumom.

4. Ne glede na odstavek 3 lahko institucije Unije pred pristopom sprejmejo ukrepe iz člena 3(7), drugega pododstavka člena 6(2), drugega pododstavka člena 6(3), drugega in tretjega pododstavka člena 6(6), drugega pododstavka člena 6(7), tretjega pododstavka člena 6(8), člena 17, členov 29(1), 30(5), 31(5), 35(3) in (4), členov 38, 39, 41, 42, 43, 44, 49, 50 in 51 ter prilog od IV do VI Akta iz člena 1(3).

Ti ukrepi začnejo veljati samo če in ko začne veljati ta pogodba.

5. Ne glede na odstavek 3 se člen 36 Akta iz člena 1(3) uporablja od podpisa te pogodbe.

Člen 4

Ta pogodba, ki je sestavljena v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, švedskem in španskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna, se deponira v arhivu vlade Italijanske republike, ki bo poslala overjeno kopijo vladam drugih držav podpisnic.

For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

For the President of Ireland

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an naoú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle agus a haon déag.

Done at Brussels on the ninth day of December in the year two thousand and eleven.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali to pogodbo.

AKT

o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo

PRVI DEL

NAČELA

Člen 1

V tem aktu:

— izraz „izvirne pogodbe“ pomeni: (a) Pogodbo o Evropski uniji (PEU) in Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), kakor sta bili spremenjeni ali dopolnjeni s pogodbami ali drugimi akti, ki so začeli veljati pred pristopom Republike Hrvaške; (b) Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba ESAE), kakor je bila spremenjena ali dopolnjena s pogodbami ali drugimi akti, ki so začeli veljati pred pristopom Republike Hrvaške;

— izraz „sedanje države članice“ pomeni Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska;

— izraz „Unija“ pomeni Evropsko unijo, ki temelji na PEU in PDEU, in/ali v nekaterih primerih Evropsko skupnost za atomsko energijo;

— izraz „institucije“ pomeni institucije, ustanovljene s PEU.

Člen 2

Od dne pristopa so določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, za Hrvaško zavezujoče in se na Hrvaškem uporabljajo pod pogoji, ki jih določajo te pogodbe in ta akt.

Če se predstavniki vlad držav članic dogovorijo o spremembah izvirnih pogodb na podlagi člena 48(4) PEU po tem, ko Hrvaška ratificira Pogodbo o pristopu in te ne začnejo veljati do dne pristopa, Hrvaška te spremembe ratificira v skladu s svojimi ustavnimi pravili.

Člen 3

1. Hrvaška pristopi k sklepom in sporazumom, ki so jih sprejeli voditelji držav ali vlad držav članic v okviru Evropskega sveta.

2. Hrvaška pristopi k sklepom in sporazumom, ki so jih sprejeli predstavniki vlad držav članic v okviru Sveta.

3. Hrvaška je v zvezi z izjavami ali resolucijami ali drugimi stališči Evropskega sveta ali Sveta in v zvezi s tistimi, ki zadevajo Unijo in so jih države članice sprejele v medsebojnem soglasju, v enakem položaju kakor sedanje države članice. Hrvaška bo v skladu s tem spoštovala načela in smernice iz teh izjav, resolucij ali drugih stališč, ter sprejela ukrepe, ki bi lahko bili potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja.

4. Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom, navedenim v Prilogi I. Te konvencije in protokoli začnejo za Hrvaško veljati na dan, ki ga določi Svet v sklepih iz odstavka 5.

5. Svet na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme vse prilagoditve konvencij in protokolov iz odstavka 4, ki so potrebne zaradi pristopa, ter prilagojena besedila objavi v Uradnem listu Evropske unije.

6. Hrvaška se v zvezi s konvencijami in protokoli iz odstavka 4 zavezuje, da bo uvedla upravne in druge ukrepe, kot so jih do dne pristopa sprejele sedanje države članice ali Svet, in olajšala praktično sodelovanje med institucijami in organizacijami držav članic.

7. Svet lahko na predlog Komisije Prilogo I soglasno dopolni z ustreznimi konvencijami, sporazumi in protokoli, podpisanimi pred dnem pristopa.

Člen 4

1. Določbe schengenskega pravnega reda iz Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenega v okvir Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: schengenski protokol), ki je priložen PEU in PDEU, in akti, ki temeljijo na njem ali so z njim kako drugače povezani, navedeni v Prilogi II, ter vsi naslednji takšni akti, sprejeti pred dnem pristopa, so za Hrvaško zavezujoči in se na Hrvaškem uporabljajo od dne pristopa.

2. Določbe schengenskega pravnega reda, kakor so vključene v okvir Evropske unije, in akti, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani in v odstavku 1 niso omenjeni ter so za Hrvaško zavezujoči od dne pristopa, se na Hrvaškem uporabljajo šele na podlagi ustreznega sklepa Sveta, potem ko se v skladu z veljavnimi schengenskimi postopki evalvacije preveri, ali so na Hrvaškem izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo vseh delov ustreznega pravnega reda, tudi za učinkovito uporabo vseh schengenskih pravil v skladu z dogovorjenimi skupnimi standardi in temeljnimi načeli. Svet sprejme ta sklep v skladu z veljavnimi schengenskimi postopki in ob upoštevanju poročila Komisije, ki potrjuje, da Hrvaška še naprej izpolnjuje zaveze, ki jih je prevzela v pristopnih pogajanjih v zvezi s schengenskim pravnim redom.

Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme ta sklep s soglasjem svojih članov, ki zastopajo vlade držav članic, za katere so določbe iz tega odstavka že začele veljati, in predstavnika vlade Republike Hrvaške. Člani Sveta, ki zastopajo vladi Irske ter Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, sodelujejo pri sprejemanju tega sklepa, če se ta nanaša na določbe schengenskega pravnega reda in na akte, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, pri katerih ti državi članici sodelujeta.

Člen 5

Hrvaška od dne pristopa sodeluje v ekonomski in monetarni uniji kot država članica z odstopanjem v smislu člena 139 PDEU.

Člen 6

1. Sporazumi, ki jih sklene ali začasno uporablja Unija z eno ali več tretjimi državami, mednarodno organizacijo ali državljanom tretje države, so pod pogoji iz izvirnih pogodb in tega akta za Hrvaško zavezujoči.

2. Hrvaška se zavezuje, da bo pod pogoji iz tega akta pristopila k sporazumom, ki so jih z eno ali več tretjimi državami ali mednarodno organizacijo sklenile ali podpisale sedanje države članice in Unija.

Razen če posamezni sporazumi iz prvega pododstavka ne določajo drugače, se pristop Hrvaške k takim sporazumom uredi s sklenitvijo protokolov k takim sporazumom med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevno tretjo državo ali državami ali mednarodno organizacijo. O teh protokolih se v imenu držav članic na podlagi pogajalskih smernic, ki jih soglasno odobri Svet, in ob posvetovanju z odborom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, pogaja Komisija ali, če se sporazum izključno ali v pretežnem delu nanaša na skupno zunanjo in varnostno politiko, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (visoki predstavnik). Komisija, ali po potrebi visoki predstavnik, Svetu predloži osnutek protokolov v sklenitev.

Ta postopek ne posega v izvajanje lastnih pristojnosti Unije in ne vpliva na razdelitev pristojnosti med Unijo in državami članicami glede prihodnjega sklepanja takih sporazumov ali glede katerih koli drugih sprememb, ki niso povezane s pristopom.

3. Hrvaška od dne pristopa in do začetka veljavnosti potrebnih protokolov iz drugega pododstavka odstavka 2 uporablja določbe sporazumov iz prvega pododstavka odstavka 2, ki so bili sklenjeni ali so se začasno uporabljali pred dnem pristopa, z izjemo Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb (1).

Do začetka veljavnosti protokolov iz drugega pododstavka odstavka 2, Unija in države članice skupaj v okviru svojih pristojnosti sprejmejo ustrezne ukrepe.

4. Hrvaška pristopi k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanem v Cotonouju 23. junija 2000 (2), in k sporazumoma o spremembi navedenega sporazuma, od katerih je bil prvi podpisan 25. junija 2005 (3) v Luxembourgu, drugi pa dan na voljo za podpis v Ouagadougouju 22. junija 2010 (4).

5. Hrvaška se zavezuje, da pod pogoji iz tega akta pristopi k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (5) v skladu s členom 128 navedenega sporazuma.

6. Hrvaška od dne pristopa uporablja dvostranske sporazume in dogovore o tekstilu, sklenjene med Unijo in tretjimi državami.

Količinske omejitve, ki jih Unija uporablja za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil, se prilagodijo tako, da se upošteva pristop Hrvaške k Uniji. V ta namen lahko Unija spremembo dvostranskih sporazumov in dogovorov o tekstilu iz prvega pododstavka doseže v pogajanjih z zadevnimi tretjimi državami pred dnem pristopa.

Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov o tekstilu ne bi začele veljati do dne pristopa, Unija sprejme potrebne prilagoditve svojih pravil za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil iz tretjih držav, tako da se upošteva pristop Hrvaške k Uniji.

7. Količinske omejitve, ki jih Unija uporablja pri uvozu jekla in izdelkov iz jekla, se prilagodijo na podlagi uvoza jekla in izdelkov iz jekla s poreklom iz zadevnih držav dobaviteljic na Hrvaško v zadnjih letih.

V ta namen se pred dnem pristopa v pogajanjih dogovori o potrebnih spremembah dvostranskih sporazumov in dogovorov o jeklu, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami.

Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov o jeklu ne začnejo veljati do dne pristopa, se uporabijo določbe prvega pododstavka.

8. Unija od dne pristopa upravlja sporazume o ribolovu, ki jih je Hrvaška sklenila s tretjimi državami pred dnem pristopa.

Pravice in obveznosti Hrvaške, ki izhajajo iz teh sporazumov, se v obdobju, v katerem se določbe teh sporazumov začasno ohranjajo, ne spreminjajo.

Čim prej, vsekakor pa pred prenehanjem veljavnosti sporazumov iz prvega pododstavka, Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino za vsak posamezen primer ustrezno odloči o nadaljevanju ribolovnih dejavnosti, ki izhajajo iz teh sporazumov, vključno z možnostjo podaljšanja nekaterih sporazumov za obdobje največ enega leta.

9. Hrvaška odstopi od sporazumov o prosti trgovini, sklenjenih s tretjimi državami, vključno s Srednjeevropskim sporazumom o prosti trgovini, kakor je bil spremenjen.

Kolikor sporazumi med Hrvaško na eni strani in eno ali več tretjimi državami na drugi niso združljivi z obveznostmi, ki izhajajo iz tega akta, Hrvaška ukrene vse potrebno, da odpravi ugotovljene neskladnosti. Če ima Hrvaška težave s prilagoditvijo sporazuma, ki ga je sklenila z eno ali več tretjimi državami, od takega sporazuma odstopi.

Hrvaška sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz tega odstavka od dne pristopa.

10. Hrvaška pod pogoji iz tega akta pristopi k notranjim sporazumom, ki so jih sedanje države članice sklenile za izvajanje sporazumov iz odstavkov 2 in 4.

11. Hrvaška po potrebi sprejme ustrezne ukrepe za prilagoditev svojega položaja v razmerju do mednarodnih organizacij in do tistih mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenice so tudi Unija ali druge države članice, pravicam in obveznostim, ki izhajajo iz pristopa Hrvaške k Uniji.

Hrvaška zlasti odstopi od mednarodnih sporazumov o ribolovu in izstopi iz mednarodnih ribolovnih organizacij, katerih pogodbenica ali članica je tudi Unija, razen če se njeno članstvo ne nanaša na zadeve, ki niso povezane z ribolovom.

Hrvaška sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz tega odstavka od dne pristopa.

Člen 7

1. Če v tem aktu ni določeno drugače, se njegove določbe ne smejo začasno prenehati uporabljati, spremeniti ali razveljaviti drugače kakor po postopku, določenem v izvirnih pogodbah, ki omogoča spremembo teh pogodb.

2. Akti, ki so jih sprejele institucije in na katere se nanašajo prehodne določbe iz tega akta, ohranijo svojo pravno naravo; zlasti se še naprej uporabljajo postopki za spreminjanje teh aktov.

3. Določbe tega akta, katerih namen ali učinek je razveljaviti ali spremeniti akte, ki so jih sprejele institucije, razen če so takšne določbe prehodne narave, imajo enako pravno naravo kakor določbe, ki jih razveljavljajo ali spreminjajo, in zanje veljajo enaka pravila kakor za te določbe.

Člen 8

Pri uporabi izvirnih pogodb in aktov, ki so jih sprejele institucije, prehodno veljajo odstopanja, predvidena v tem aktu.

DRUGI DEL

PRILAGODITVE POGODB

NASLOV I

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

Člen 9

Protokol o Statutu Sodišča Evropske unije, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi ESAE, se spremeni:

(1) V členu 9 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava sodnikov, se zamenja 14 sodnikov.“

(2) Člen 48 se nadomesti z naslednjim: „Člen 48 Splošno sodišče ima 28 sodnikov.“

Člen 10

Protokol o Statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen PEU in PDEU, se spremeni:

(1) V prvem pododstavku člena 4(1): (a) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim: „1. Kapital banke je 233 247 390 000 EUR, države članice pa so vpisale naslednje deleže:“; (b) med vnosa za Romunijo in Slovaško se vstavi naslednje: „Hrvaška 854 400 000“.

(2) Prvi, drugi in tretji pododstavek člena 9(2) se nadomestijo z naslednjim: „2. Svet direktorjev sestavlja devetindvajset direktorjev in devetnajst namestnikov direktorjev. Direktorje imenuje svet guvernerjev za pet let, po enega predlaga vsaka država članica in enega predlaga Komisija. Namestnike direktorjev imenuje svet guvernerjev za pet let, kakor sledi: — dva namestnika predlaga Zvezna republika Nemčija, — dva namestnika predlaga Francoska republika, — dva namestnika predlaga Italijanska republika, — dva namestnika predlaga Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, — enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagata Kraljevina Španija in Portugalska republika, — enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Belgija, Veliko vojvodstvo Luksemburg in Kraljevina Nizozemska, — dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Danska, Helenska republika, Irska in Romunija, — dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Avstrija, Republika Finska in Kraljevina Švedska, — štiri namestnike v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Bolgarija, Češka republika, Republika Hrvaška, Republika Ciper, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika, — enega namestnika predlaga Komisija.“

Člen 11

Prvi pododstavek člena 134(2) Pogodbe ESAE o sestavi Znanstveno-tehničnega odbora se nadomesti z naslednjim:

„2. Odbor ima dvainštirideset članov, ki jih Svet imenuje po posvetovanju s Komisijo.“

NASLOV II

DRUGE PRILAGODITVE

Člen 12

V členu 64(1) PDEU se doda naslednji stavek:

„Glede omejitev, ki veljajo v nacionalnem pravu na Hrvaškem, je ustrezni datum 31. december 2002.“

Člen 13

Člen 52(1) PEU se nadomesti z naslednjim:

„1. Pogodbi se uporabljata za Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.“

Člen 14

1. Člen 55(1) PEU se nadomesti z naslednjim:

„1. Ta pogodba, sestavljena v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, švedskem in španskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna, se deponira v arhivu vlade Italijanske republike, ki bo poslala overjeno kopijo vladam drugih držav podpisnic.“

2. Drugi odstavek člena 225 Pogodbe ESAE se nadomesti z naslednjim:

„V skladu s pristopnimi pogodbami so verodostojne tudi različice te pogodbe v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, grškem, hrvaškem, irskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.“

TRETJI DEL

TRAJNE DOLOČBE

Člen 15

Akti, navedeni v Prilogi III, se prilagodijo, kakor je določeno v tej prilogi.

Člen 16

Ukrepi, navedeni v Prilogi IV, se uporabljajo pod pogoji, ki jih določa ta priloga.

Člen 17

Svet lahko na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme prilagoditve določb tega akta glede skupne kmetijske politike, ki bi se izkazale za potrebne zaradi spremembe pravil Unije.

ČETRTI DEL

ZAČASNE DOLOČBE

NASLOV I

PREHODNI UKREPI

Člen 18

Ukrepi, navedeni v Prilogi V, se za Hrvaško uporabljajo pod pogoji, ki jih določa ta priloga.

NASLOV II

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

Člen 19

1. Z odstopanjem od člena 2 Protokola o prehodni ureditvi, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi ESAE, in z odstopanjem od največjega možnega števila sedežev, določenega v prvem pododstavku člena 14(2) PEU, se zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške število članov Evropskega parlamenta poveča za 12 članov iz Hrvaške za obdobje od dne pristopa do konca mandata Evropskega parlamenta 2009–2014.

2. Z odstopanjem od člena 14(3) PEU Hrvaška pred dnem pristopa izvede ad hoc volitve v Evropski parlament s splošnim in neposrednim glasovanjem, na katerih je v skladu s pravnim redom Unije izvoljeno število članov, določeno v odstavku 1 tega člena. Vendar pa lahko v primeru, da je dan pristopa Hrvaške k EU manj kakor šest mesecev pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament, člane Evropskega parlamenta, ki zastopajo državljane Hrvaške, imenuje nacionalni parlament Hrvaške iz svojih vrst, pod pogojem, da so bile te osebe izvoljene s splošnim in neposrednim glasovanjem.

Člen 20

Člen 3(3) Protokola o prehodni ureditvi, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„3. Ne glede na drugi pododstavek člena 235(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije veljajo do 31. oktobra 2014 določbe, kakor so navedene v nadaljevanju. Pri odločitvah Evropskega sveta in Sveta, za katere je potrebna kvalificirana večina se glasovi članov ponderirajo tako: Belgija 12 Bolgarija 10 Češka 12 Danska 7 Nemčija 29 Estonija 4 Irska 7 Grčija 12 Španija 27 Francija 29 Hrvaška 7 Italija 29 Ciper 4 Latvija 4 Litva 7 Luksemburg 4 Madžarska 12 Malta 3 Nizozemska 13 Avstrija 10 Poljska 27 Portugalska 12 Romunija 14 Slovenija 4 Slovaška 7 Finska 7 Švedska 10 Združeno kraljestvo 29 Kadar Pogodbe določajo, da morajo biti odločitve sprejete na predlog Komisije, je za sprejetje odločitev potrebnih najmanj 260 glasov za, ki predstavljajo večino članov. V drugih primerih je za sprejetje odločitev potrebnih najmanj 260 glasov za, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članov. Član Evropskega sveta ali Sveta lahko zahteva, da se, kadar Evropski svet ali Svet sprejema akt s kvalificirano večino, preveri, ali države članice, ki tvorijo to kvalificirano večino, predstavljajo najmanj 62 % celotnega prebivalstva Unije. Če se izkaže, da ta pogoj ni izpolnjen, se akt ne sprejme.“

Člen 21

1. V Komisijo se imenuje en državljan Hrvaške od dne pristopa do 31. oktobra 2014. Novega člana Komisije po posvetovanju z Evropskim parlamentom imenuje Svet s kvalificirano večino v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, po posvetovanju z Evropskim parlamentom in v skladu z merili iz drugega pododstavka člena 17(3) PEU.

2. Mandat člana, imenovanega v skladu z odstavkom 1, poteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo v času pristopa.

Člen 22

1. Mandat sodnika Sodišča in sodnika Splošnega sodišča, ki sta ob pristopu imenovana iz Hrvaške v skladu s tretjim pododstavkom člena 19(2) PEU, poteče 6. oktobra 2015 oziroma 31. avgusta 2013.

2. Pri razsojanju zadev, ki so na dan pristopa v postopku, ki teče pred Sodiščem in Splošnim sodiščem, in za katere se je ustni postopek začel pred tem dnem, Sodišče in Splošno sodišče na občnih sejah ali njuni senati zasedajo v enaki sestavi kakor pred pristopom in uporabljajo poslovnik, veljaven na dan pred dnem pristopa.

Člen 23

1. Z odstopanjem od prvega odstavka člena 301 PDEU, ki določa največje možno število članov Ekonomsko-socialnega odbora, se člen 7 Protokola o prehodni ureditvi, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi ESAE, nadomesti z naslednjim:

„Člen 7 Do začetka veljavnosti sklepa iz člena 301 Pogodbe o delovanju Evropske unije je razdelitev števila članov Ekonomsko-socialnega odbora naslednja: Belgija 12 Bolgarija 12 Češka 12 Danska 9 Nemčija 24 Estonija 7 Irska 9 Grčija 12 Španija 21 Francija 24 Hrvaška 9 Italija 24 Ciper 6 Latvija 7 Litva 9 Luksemburg 6 Madžarska 12 Malta 5 Nizozemska 12 Avstrija 12 Poljska 21 Portugalska 12 Romunija 15 Slovenija 7 Slovaška 9 Finska 9 Švedska 12 Združeno kraljestvo 24“

2. Število članov Ekonomsko-socialnega odbora se zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške začasno poveča na 353 za obdobje od dne pristopa do konca mandata, med katerim Hrvaška pristopi k Uniji, ali do začetka veljavnosti sklepa iz drugega odstavka člena 301 PDEU, kar je prej.

3. Če je sklep iz drugega odstavka člena 301 PDEU sprejet do dne pristopa, se Hrvaški z odstopanjem od prvega odstavka člena 301 PDEU, ki določa največje možno število članov Ekonomsko-socialnega odbora, do konca mandata, med katerim Hrvaška pristopi k Uniji, začasno dodeli ustrezno število članov.

Člen 24

1. Z odstopanjem od prvega odstavka člena 305 PDEU, ki določa največje možno število članov Odbora regij, se člen 8 Protokola o prehodni ureditvi, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi ESAE, nadomesti z naslednjim:

„Člen 8 Do začetka veljavnosti sklepa iz člena 305 Pogodbe o delovanju Evropske unije je razdelitev števila članov Odbora regij naslednja: Belgija 12 Bolgarija 12 Češka 12 Danska 9 Nemčija 24 Estonija 7 Irska 9 Grčija 12 Španija 21 Francija 24 Hrvaška 9 Italija 24 Ciper 6 Latvija 7 Litva 9 Luksemburg 6 Madžarska 12 Malta 5 Nizozemska 12 Avstrija 12 Poljska 21 Portugalska 12 Romunija 15 Slovenija 7 Slovaška 9 Finska 9 Švedska 12 Združeno kraljestvo 24“

2. Število članov Odbora regij se zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške začasno poveča na 353 za obdobje od dne pristopa do konca mandata, med katerim Hrvaška pristopi k Uniji, ali do začetka veljavnosti sklepa iz drugega odstavka člena 305 PDEU, kar je prej.

3. Če je sklep iz drugega odstavka člena 305 PDEU sprejet do dne pristopa, se Hrvaški z odstopanjem od prvega odstavka člena 305 PDEU, ki določa največje možno število članov Odbora regij, do konca mandata, med katerim Hrvaška pristopi k Uniji, začasno dodeli ustrezno število članov.

Člen 25

Mandat direktorja, ki ga Hrvaška predlaga v svet direktorjev Evropske investicijske banke in je imenovan ob pristopu, kakor je določeno v drugem pododstavku člena 9(2) Protokola o statutu Evropske investicijske banke, poteče ob koncu letnega srečanja sveta guvernerjev, na katerem se obravnava letno poročilo za proračunsko leto 2017.

Člen 26

1. Novi člani odborov, skupin, agencij ali drugih organov, ustanovljenih z izvirnimi pogodbami ali aktom institucij, se imenujejo pod pogoji in po postopkih, predvidenih za imenovanje članov teh odborov, skupin, agencij ali drugih organov. Mandat novo imenovanih članov poteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo v času pristopa.

2. Članstvo v odborih, skupinah, agencijah ali drugih organih, ustanovljenih z izvirnimi pogodbami ali aktom institucij, katerih število članov je določeno ne glede na število držav članic, se ob pristopu v celoti obnovi, razen če mandat tedanjih članov ne poteče v 12 mesecih od pristopa.

NASLOV III

FINANČNE DOLOČBE

Člen 27

1. Od dne pristopa Hrvaška vplača naslednji znesek, ki ustreza njenemu deležu v kapitalu, vplačanim kot vpisani kapital, kakor je opredeljen v členu 4 Statuta Evropske investicijske banke:

Hrvaška 42 720 000 EUR

Ta prispevek se vplača v osmih enakih obrokih, ki zapadejo v plačilo 30. novembra 2013, 30. novembra 2014, 30. novembra 2015, 31. maja 2016, 30. novembra 2016, 31. maja 2017, 30. novembra 2017 in 31. maja 2018.

2. Hrvaška v osmih enakih obrokih, ki zapadejo v plačilo na datume, določene v odstavku 1, prispeva k rezervam in rezervacijam, enakovrednim rezervam ter tudi k znesku, ki bo šele odobren za rezerve in rezervacije, zajetem v saldu bilance uspeha na koncu meseca pred pristopom, kakor so prikazane v bilanci stanja Evropske investicijske banke, v zneskih, ki ustrezajo naslednjemu odstotku rezerv in rezervacij:

Hrvaška 0,368 %

3. Hrvaška vplača kapital in plačila, določena v odstavku 1 in 2, v gotovini v eurih, razen če svet guvernerjev soglasno ne odloči drugače.

4. Upravljavski organi Evropske investicijske banke lahko zneske za Hrvaško iz odstavka 1 in iz člena 10(1) prilagodijo s sklepom, sprejetim na podlagi najnovejših končnih podatkov o BDP, ki jih Eurostat objavi pred pristopom.

Člen 28

1. Hrvaška vplača naslednji znesek v Raziskovalni sklad za premog in jeklo iz Sklepa 2002/234/ESPJ predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. februarja 2002 o finančnih posledicah izteka Pogodbe ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo (6):

(v EUR, po tekočih cenah)

Hrvaška 494 000

2. Prispevek v Raziskovalni sklad za premog in jeklo se nakaže v štirih obrokih z začetkom v letu 2015, na naslednji način in, vsakokrat na prvi delovni dan prvega meseca vsakega leta:

— 2015: 15 %,

— 2016: 20 %,

— 2017: 30 %,

— 2018: 35 %.

Člen 29

1. Javna naročila, dodeljevanje donacij in plačila za predpristopno finančno pomoč v okviru komponente pomoči pri prehodu in vzpostavljanju institucij ter komponente čezmejnega sodelovanja iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), vzpostavljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 2006 (7), za sredstva, za katera so že prevzete obveznosti pred pristopom, z izjemo čezmejnih programov Hrvaška-Madžarska in Hrvaška-Slovenija, ter za pomoč v okviru prehodnega vira iz člena 30, od dne pristopa upravljajo hrvaške izvedbene agencije.

Komisija v skladu z merili in pogoji iz člena 56(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8), in člena 18 Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 z dne 12. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (9) v ta namen sprejme sklep o opustitvi predhodnega nadzora Komisije nad javnimi naročili in dodeljevanjem donacij, ko se prepriča o učinkovitem delovanju ustreznega sistema za upravljanje in nadzor.

Če sklep Komisije o opustitvi predhodnega nadzora ni sprejet pred dnem pristopa, pogodbe, podpisane med dnem pristopa in dnem sprejetja sklepa Komisije, niso upravičene do predpristopne finančne pomoči in prehodnega vira iz prvega pododstavka.

2. Za proračunske obveznosti, prevzete pred dnem pristopa v okviru predpristopne finančne pomoči in prehodnega vira iz odstavka 1, vključno s sklepanjem in vpisom poznejših posamičnih pravnih zavez in plačil, opravljenih po pristopu, se še naprej uporabljajo pravila, ki veljajo za predpristopne finančne instrumente, in se do zaključka posameznih programov in projektov pripišejo ustreznim proračunskim poglavjem.

3. Določbe o izvajanju proračunskih obveznosti iz sporazumov o financiranju, ki se nanašajo na predpristopno finančno pomoč iz prvega pododstavka odstavka 1 in na komponento razvoja podeželja iz IPA ter zadevajo odločitve o financiranju, sprejete pred pristopom, se uporabljajo tudi po dnevu pristopa. Zanje se uporabljajo pravila, ki veljajo za predpristopne finančne instrumente. Ne glede na to se postopki javnega naročanja, začeti po pristopu vodijo v skladu z ustreznimi direktivami Unije.

4. Za predpristopna sredstva za kritje odhodkov iz poslovanja iz člena 44 se obveznosti lahko prevzamejo v prvih dveh letih po pristopu. Za stroške revizije in vrednotenja se za predpristopna sredstva obveznosti lahko prevzamejo največ pet let po pristopu.

Člen 30

1. Prvo leto po pristopu Unija Hrvaški zagotavlja začasno finančno pomoč (v nadaljnjem besedilu: prehodni vir) za razvoj in okrepitev njene upravne in pravosodne zmogljivosti pri izvajanju in uveljavljanju prava Unije in za spodbujanje izmenjave najboljše prakse. S to pomočjo se financirajo projekti za vzpostavljanje institucij in z njimi povezane dodatne omejene manjše naložbe.

2. Pomoč je namenjena vedno potrebni krepitvi institucionalne usposobljenosti na nekaterih področjih z ukrepi, ki jih ni mogoče financirati iz strukturnih skladov ali skladov za razvoj podeželja.

3. Pri projektih tesnega medinstitucionalnega sodelovanja med javnimi upravami za vzpostavitev institucij se še naprej uporablja postopek zbiranja ponudb prek mreže kontaktnih točk v državah članicah.

4. Odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti za prehodni vir za Hrvaško v letu 2013 za nacionalne in horizontalne prednostne naloge znašajo skupaj 29 milijonov EUR po tekočih cenah.

5. Pomoč v okviru prehodnega vira se določi in izvede v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 ali na podlagi drugih tehničnih predpisov, potrebnih za delovanje prehodnega vira, ki jih sprejme Komisija.

6. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju ustreznega dopolnjevanja s predvideno podporo iz Evropskega socialnega sklada za upravno reformo in vzpostavljanje institucionalne usposobljenosti.

Člen 31

1. Kot začasni instrument se uvede schengenski vir (v nadaljnjem besedilu: začasni schengenski vir) za pomoč Hrvaški med dnem pristopa in koncem leta 2014 za financiranje ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih mejah.

2. Za obdobje od 1. julija 2013 do 31. decembra 2014 sta Hrvaški na voljo naslednja zneska (po tekočih cenah) kot pavšalni plačili iz začasnega schengenskega vira:

(v milijonih EUR, po tekočih cenah) 2013 2014 Hrvaška 40 80

3. Letni znesek za leto 2013 se Hrvaški izplača 1. julija 2013, za leto 2014 pa je na voljo prvi delovni dan po 1. januarju 2014.

4. Pavšalna plačila se porabijo v treh letih od prvega izplačila. Najpozneje v šestih mesecih po izteku tega triletnega obdobja Hrvaška predloži izčrpno poročilo o končni porabi plačil v okviru začasnega schengenskega vira skupaj z obrazložitvijo porabe. Komisija zahteva vrnitev morebiti neporabljenih ali neupravičeno porabljenih sredstev.

5. Komisija lahko sprejme tehnične predpise, potrebne za delovanje začasnega schengenskega vira.

Člen 32

1. Kot začasni instrument se uvedejo sredstva za denarni tok (v nadaljnjem besedilu: začasna sredstva za denarni tok) za pomoč Hrvaški med dnem pristopa in koncem leta 2014 pri izboljšanju denarnega toka v državnem proračunu.

2. Za obdobje od 1. julija 2013 do 31. decembra 2014 sta Hrvaški na voljo naslednja zneska (po tekočih cenah) kot pavšalni plačili iz začasnih sredstev za denarni tok:

(v milijonih EUR, po tekočih cenah) 2013 2014 Hrvaška 75 28,6

3. Vsak letni znesek se razdeli v enake mesečne obroke, izplačljive prvi delovni dan vsakega meseca.

Člen 33

1. Za Hrvaško se v strukturnih skladih in Kohezijskem skladu v letu 2013 pridrži znesek v višini 449,4 milijona EUR (po tekočih cenah) odobrenih proračunskih sredstev za prevzem obveznosti.

2. Ena tretjina zneska iz odstavka 1 se pridrži za Kohezijski sklad.

3. Za obdobje naslednjega finančnega okvira se zneski, ki se Hrvaški dajo na voljo kot odobrena proračunka sredstva za financiranje iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada, izračunajo na podlagi takrat veljavnega pravnega reda Unije. Ti zneski se prilagodijo v skladu z naslednjim načrtom postopnega financiranja:

— 70 % leta 2014,

— 90 % leta 2015,

— 100 % od leta 2016.

4. Če to dopušča novi pravni red Unije, se s prilagoditvijo zagotovi 2,33-kratno povečanje sredstev za Hrvaško v letu 2014 v primerjavi z zneskom za leto 2013, v letu 2015 pa 3-kratno povečanje v primerjavi z zneskom za leto 2013.

Člen 34

1. Hrvaški se leta 2013 da na voljo celotni znesek iz Evropskega sklada za ribištvo v višini 8,7 milijona EUR (po tekočih cenah) odobrenih proračunskih sredstev za prevzem obveznosti.

2. Predfinanciranje iz Evropskega sklada za ribištvo znaša 25 % celotnega zneska iz odstavka 1 in se izplača v enem obroku.

3. Za obdobje naslednjega finančnega okvira se zneski, ki se Hrvaški dajo na voljo kot odobrena proračunska sredstva, izračunajo na podlagi takrat veljavnega pravnega reda Unije. Ti zneski se prilagodijo v skladu z naslednjim načrtom postopnega financiranja:

— 70 % leta 2014,

— 90 % leta 2015,

— 100 % od leta 2016.

4. Če to dopušča novi pravni red Unije, se s prilagoditvijo zagotovi 2,33-kratno povečanje sredstev za Hrvaško v letu 2014 v primerjavi z zneskom za leto 2013, v letu 2015 pa 3-kratno povečanje v primerjavi z zneskom za leto 2013.

Člen 35

1. Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (10) se v celotnem programskem obdobju 2007–2013 za Hrvaško ne uporablja.

V letu 2013 se Hrvaški iz komponente razvoja podeželja iz člena 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 dodeli 27,7 milijona EUR (po tekočih cenah).

2. Začasni dodatni ukrepi za razvoj podeželja za Hrvaško so navedeni v Prilogi VI.

3. Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila, potrebna za uporabo Priloge VI. Te izvedbene akte se sprejme po postopku iz člena 90(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 v povezavi s členom 13(1)(b) Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (11), ali v skladu z ustreznim postopkom, ki je določen v veljavni zakonodaji.

4. Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom po potrebi prilagodi Prilogo VI, da zagotovi skladnost s predpisi o razvoju podeželja.

NASLOV IV

DRUGE DOLOČBE

Člen 36

1. Komisija pozorno spremlja vse zaveze, ki jih je Hrvaška prevzela v pristopnih pogajanjih, vključno s tistimi, ki morajo biti izpolnjene pred ali do dneva pristopa. Spremljanje, ki ga izvaja Komisija, zajema redno posodobljene preglednice o spremljanju, dialog v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani (12) (v nadaljnjem besedilu: SPS), medsebojne strokovne preglede, predpristopni ekonomski program, uradna javnofinančna obvestila in po potrebi zgodnja opozorila hrvaškim oblastem. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu jeseni 2011 predloži poročilo o napredku. Jeseni 2012 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izčrpno poročilo o spremljanju. Komisija se v celotnem procesu spremljanja opira tudi na prispevek držav članic in po potrebi upošteva prispevek mednarodnih organizacij in organizacij civilne družbe.

Komisija se pri spremljanju osredotoči zlasti na zaveze, ki jih je Hrvaška prevzela na področju pravosodja in temeljnih pravic (Priloga VII), vključno z nadaljnjim doseganjem napredka pri reformi in učinkovitosti pravosodja, nepristranski obravnavi vojnih zločinov in boju proti korupciji.

Poleg tega se Komisija pri spremljanju osredotoči tudi na območje svobode, varnosti in pravice, vključno z izvajanjem in uveljavljanjem zahtev EU v zvezi z upravljanjem zunanjih meja, policijskim sodelovanjem, bojem proti organiziranemu kriminalu ter pravosodnim sodelovanjem v civilnih in kazenskih zadevah, pa tudi na zaveze na področju politike konkurence, vključno s prestrukturiranjem ladjedelniške industrije (Priloga VIII) in jeklarskega sektorja (Priloga IX).

Komisija do pristopa Hrvaške kot sestavni del priprave rednih preglednic in poročil o spremljanju pripravlja polletne ocene izvajanja zavez Hrvaške na teh področjih.

2. Če so v procesu spremljanja ugotovljene težave, lahko Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme vse ustrezne ukrepe. Ti ukrepi se ohranijo le dokler je to nujno potrebno in jih Svet v vsakem primeru po enakem postopku ukine, ko so te težave uspešno odpravljene.

Člen 37

1. Če se do konca obdobja največ treh let po pristopu na katerem koli gospodarskem področju nastanejo resne težave, ki bi utegnile trajati dalj časa ali bi lahko resno poslabšale gospodarske razmere na določenem območju, lahko Hrvaška zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov, da bi nastale razmere popravila in to področje prilagodila gospodarstvu notranjega trga.

V enakih razmerah lahko vsaka sedanja država članica zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov proti Hrvaški.

2. Na zaprosilo posamezne države Komisija po hitrem postopku določi zaščitne ukrepe, ki so po njenem mnenju potrebni, ter podrobno opredeli pogoje in ukrepe za njihovo izvajanje.

Ob resnih gospodarskih težavah Komisija na izrecno zaprosilo posamezne države članice odloči v petih delovnih dneh po prejemu zaprosila s priloženimi ustreznimi podatki. Tako sprejeti ukrepi se začnejo uporabljati takoj, upoštevajo interese vseh vpletenih strani in nimajo za posledico kontrol na mejah.

3. Ukrepi, dovoljeni na podlagi tega člena, lahko vsebujejo odstopanja od pravil iz PEU, PDEU in tega akta v takšnem obsegu in za toliko časa, kolikor je nujno potrebno za doseganje ciljev tega zaščitnega ukrepa. Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo delovanje notranjega trga.

Člen 38

Če Hrvaška ne izpolni zavez, ki jih je prevzela v okviru pristopnih pogajanj, vključno z zavezami v kateri koli področni politiki, povezani z gospodarskimi dejavnostmi s čezmejnim učinkom, in zaradi tega huje ovira delovanje notranjega trga ali ogrozi finančne interese Unije ali če obstaja neposredna nevarnost takšnega oviranja ali ogrozitve, lahko Komisija do konca obdobja, ki traja največ tri leta po pristopu, na utemeljeno zaprosilo države članice ali na lastno pobudo sprejme ustrezne ukrepe.

Ti ukrepi so sorazmerni, pri čemer imajo prednost tisti, ki najmanj ovirajo delovanje notranjega trga, kadar je primerno, pa uporaba obstoječih področnih zaščitnih mehanizmov. Zaščitni ukrepi na podlagi tega člena se ne smejo uporabiti kot sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine med državami članicami. Na podlagi ugotovitev spremljanja se lahko zaščitna klavzula uveljavlja tudi pred pristopom, sprejeti ukrepi pa začnejo veljati z dnem pristopa, razen če ne določajo poznejšega datuma. Ukrepi se ohranijo le dokler je to nujno potrebno in se v vsakem primeru ukinejo, ko je posamezna zaveza izpolnjena. Dokler posamezne zaveze niso izpolnjene, se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja iz prvega odstavka. Ob upoštevanju napredka Hrvaške pri izpolnjevanju zavez lahko Komisija ukrepe ustrezno prilagodi. Pred preklicem zaščitnih ukrepov Komisija pravočasno obvesti Svet in ustrezno upošteva morebitne pripombe Sveta v zvezi s tem.

Člen 39

Če na Hrvaškem obstajajo hujše pomanjkljivosti ali neposredna nevarnost takih pomanjkljivosti pri prenosu ali stanju izvajanja aktov, ki so jih institucije sprejele v skladu z naslovom V tretjega dela PDEU, in aktov, ki so jih institucije sprejele pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe v skladu z naslovom VI PEU ali v skladu z naslovom IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, lahko Komisija do konca obdobja, ki traja največ tri leta po pristopu, na utemeljeno zaprosilo države članice ali na lastno pobudo in po posvetovanju z državami članicami sprejme ustrezne ukrepe ter podrobno opredeli pogoje in ukrepe za njihovo izvajanje.

Brez poseganja v nadaljnje tesno pravosodno sodelovanje se lahko ti ukrepi sprejmejo kot začasno prenehanje uporabe ustreznih določb in sklepov v odnosih med Hrvaško in katero koli drugo državo članico ali državami članicami. Na podlagi ugotovitev spremljanja se lahko zaščitna klavzula uveljavlja tudi pred pristopom, sprejeti ukrepi pa začnejo veljati z dnem pristopa, razen če ne določajo poznejšega datuma. Ukrepi se ohranijo le dokler je to nujno potrebno in se v vsakem primeru ukinejo, ko so pomanjkljivosti odpravljene. Dokler te pomanjkljivosti niso odpravljene, se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja iz prvega odstavka. Ob upoštevanju napredka Hrvaške pri odpravljanju ugotovljenih pomanjkljivosti lahko Komisija po posvetovanju z državami članicami ukrepe ustrezno prilagodi. Pred preklicem zaščitnih ukrepov Komisija pravočasno obvesti Svet in ustrezno upošteva morebitne pripombe Sveta v zvezi s tem.

Člen 40

Za nemoteno pravilno delovanje notranjega trga, posledica izvajanja nacionalnih predpisov Hrvaške v prehodnih obdobjih iz Priloge V ne sme biti kontrola na mejah med državami članicami.

Člen 41

Če so potrebni prehodni ukrepi za lažji prehod iz obstoječe ureditve na Hrvaškem v ureditev, ki izhaja iz uporabe skupne kmetijske politike pod pogoji iz tega akta, Komisija sprejme take ukrepe v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (13) v povezavi s členom 13(1)(b) Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ali v skladu z ustreznim postopkom, kakor je opredeljen v veljavni zakonodaji. Ti ukrepi se lahko sprejmejo v treh letih od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi njihova uporaba. Svet lahko na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno podaljša to obdobje.

Prehodni ukrepi iz prvega odstavka se lahko po potrebi sprejmejo tudi pred dnem pristopa. Svet take ukrepe sprejme s kvalificirano večino na predlog Komisije ali pa jih sprejme Komisija, če vplivajo na instrumente, ki jih je prvotno sprejela Komisija po postopkih, potrebnih za sprejetje teh instrumentov.

Člen 42

Če so potrebni prehodni ukrepi za lažji prehod iz obstoječe ureditve na Hrvaškem v ureditev, ki izhaja iz uporabe veterinarskih in fitosanitarnih pravil Unije ter njenih pravil o varnosti hrane, Komisija sprejme take ukrepe po ustreznem postopku, kakor je opredeljen v veljavni zakonodaji. Ti ukrepi se sprejmejo v treh letih od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi njihova uporaba.

Člen 43

Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije opredeli pogoje, pod katerimi je:

(a) mogoča oprostitev zahteve po izstopni skupni deklaraciji za izdelke iz člena 28(2) PDEU, ki zapustijo ozemlje Hrvaške zaradi prečkanja ozemlja Bosne in Hercegovine pri Neumu („neumski koridor“),

(b) mogoča oprostitev zahteve po vstopni skupni deklaraciji za izdelke, ki spadajo v področje uporabe točke (a), ko ti izdelki po prečkanju ozemlja Bosne in Hercegovine pri Neumu ponovno vstopijo na ozemlje Hrvaške.

Člen 44

Komisija lahko sprejme vse ustrezne ukrepe, da se v obdobju največ 18 mesecev po pristopu zagotovi ohranitev potrebnih statutarnih uslužbencev na Hrvaškem. V tem obdobju uradniki ter začasni in pogodbeni uslužbenci, ki so bili na delovna mesta na Hrvaškem razporejeni pred pristopom in ki morajo po dnevu pristopa ostati v službi na Hrvaškem, delajo pod enakimi finančnimi in materialnimi pogoji, kakor so se uporabljali pred pristopom v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (15). Odhodki za poslovanje, vključno s plačami za druge potrebne uslužbence, se krijejo iz splošnega proračuna Evropske unije.

PETI DEL

DOLOČBE O IZVAJANJU TEGA AKTA

NASLOV I

PRILAGODITVE POSLOVNIKOV INSTITUCIJ TER PRAVIL IN POSLOVNIKOV ODBOROV

Člen 45

Institucije v skladu z ustreznimi postopki, določenimi v izvirnih pogodbah, zaradi pristopa prilagodijo svoje poslovnike.

Zaradi pristopa se pravila in poslovniki odborov, ustanovljenih z izvirnimi pogodbami, prilagodijo čim prej po pristopu.

NASLOV II

UPORABA AKTOV INSTITUCIJ

Člen 46

Šteje se, da so ob pristopu v skladu z izvirnimi pogodbami direktive in sklepi v smislu člena 288 PDEU naslovljeni na Hrvaško. Šteje se, da je bila Hrvaška o teh direktivah in sklepih uradno obveščena ob pristopu, razen o direktivah in sklepih, ki so začeli veljati v skladu s tretjim pododstavkom člena 297(1) in drugim pododstavkom člena 297(2) PDEU.

Člen 47

1. Hrvaška izvede potrebne ukrepe, da od dne pristopa ravna v skladu z določbami direktiv in sklepov v smislu člena 288 PDEU, razen če v tem aktu ni določen drugačen rok. O teh ukrepih obvesti Komisijo do dne pristopa, če je to pozneje, pa v roku, določenem v tem aktu.

2. Kolikor spremembe direktiv v smislu člena 288 PDEU, uvedene s tem aktom, zahtevajo prilagoditev zakonov in drugih predpisov sedanjih držav članic, sedanje države članice izvedejo potrebne ukrepe, da od dne pristopa Hrvaške ravnajo v skladu s spremenjenimi direktivami, razen če v tem aktu ni določen drugačen rok. O teh ukrepih obvestijo Komisijo do dne pristopa, če je to pozneje, pa v roku, določenem v tem aktu.

Člen 48

Hrvaška v skladu s členom 33 Pogodbe ESAE v treh mesecih od pristopa obvesti Komisijo o zakonodaji in drugih predpisih za zagotovitev varovanja zdravja delavcev in prebivalstva na ozemlju Hrvaške pred nevarnostmi ionizirajočega sevanja.

Člen 49

Na ustrezno utemeljeno zaprosilo Hrvaške, predloženo Komisiji najpozneje na dan pristopa, lahko Svet na predlog Komisije ali Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, sprejme ukrepe, ki vsebujejo začasna odstopanja od aktov institucij, sprejetih med 1. julijem 2011 in dnem pristopa. Ukrepi se sprejmejo po pravilih glasovanja, ki urejajo sprejemanje akta, na katerega se nanaša zaprosilo za začasno odstopanje. Kadar so ta odstopanja sprejeta po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.

Člen 50

Kadar je treba akte institucij, sprejete pred pristopom, zaradi pristopa prilagoditi, ta akt ali njegove priloge pa potrebnih prilagoditev ne predvidevajo, Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino ali Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, sprejme potrebne akte v ta namen. Kadar so ti akti sprejeti po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.

Člen 51

Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme potrebne ukrepe za izvajanje določb tega akta, razen če ta akt ne določa drugače.

Člen 52

Besedila aktov institucij, ki so sprejeta pred pristopom in so jih te institucije sestavile v hrvaškem jeziku, so od dne pristopa verodostojna pod enakimi pogoji kakor besedila, sestavljena v sedanjih uradnih jezikih. Besedila se objavijo v Uradnem listu Evropske unije, če so bila tako objavljena v sedanjih uradnih jezikih.

NASLOV III

KONČNE DOLOČBE

Člen 53

Priloge od I do IX, njihovi dodatki in Protokol so sestavni del tega akta.

Člen 54

Vlada Italijanske republike pošlje vladi Republike Hrvaške overjen izvod Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter pogodb, ki jih spreminjajo ali dopolnjujejo, vključno s Pogodbo o pristopu Kraljevine Danske, Irske ter Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, Pogodbo o pristopu Helenske republike, Pogodbo o pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike, Pogodbo o pristopu Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske, Pogodbo o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike ter Pogodbo o pristopu Republike Bolgarije in Romunije v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.

Besedila pogodb iz prvega odstavka, sestavljena v hrvaškem jeziku, se priložijo temu aktu. Ta besedila so verodostojna pod enakimi pogoji kakor besedila teh pogodb, sestavljena v sedanjih uradnih jezikih.

Člen 55

Generalni sekretar pošlje vladi Republike Hrvaške overjeno kopijo mednarodnih sporazumov, deponiranih v arhivu generalnega sekretariata Sveta.

(1) UL L 114, 30.4.2002, str. 6.

(2) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(3) UL L 209, 11.8.2005, str. 27, UL L 287, 28.10.2005, str. 49, in UL L 168M, 21.6.2006, str. 33.

(4) UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

(5) UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

(6) UL L 79, 22.3.2002, str. 42.

(7) UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

(8) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(9) UL L 170, 29.6.2007, str. 1.

(10) UL L 277, 21.10.2005, str. 1, in UL L 286M, 4.11.2010, str. 26.

(11) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(12) UL L 26, 28.1.2005, str. 3.

(13) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(14) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(15) UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

PRILOGA III Seznam iz člena 15 Akta o pristopu: prilagoditve aktov, ki so jih sprejele institucije 1. SVOBODA OPRAVLJANJA STORITEV 32005 L 0036: Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22). (a) Člen 23(5) se nadomesti z naslednjim: „5. Brez poseganja v člen 43b vsaka država članica prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, ki omogočajo dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo in zdravnika specialista, ter dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, veterinarja, babico, farmacevta in arhitekta, ki jih imajo državljani držav članic in ki jih je izdala nekdanja Jugoslavija ali katerih usposabljanje se je začelo, (a) pred 25. junijem 1991 za Slovenijo in (b) pred 8. oktobrom 1991 za Hrvaško, kadar organi teh držav članic potrdijo, da imajo taka dokazila na njihovem ozemlju enako pravno veljavnost kot dokazila, ki jih sami izdajajo, ter, v zvezi z arhitekti, kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, določena za te države članice v točki 6 Priloge VI, kar zadeva dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo, zdravnika specialista, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, veterinarja, babice, farmacevta v zvezi z dejavnostmi iz člena 45(2) in arhitekta v zvezi z dejavnostmi iz člena 48 ter opravljanje takih dejavnosti. Takemu potrdilu mora biti priloženo še potrdilo, ki ga izdajo isti organi, da so take osebe dejansko in zakonito opravljale take dejavnosti na njihovem ozemlju vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje potrdila.“ (b) Vstavi se naslednji člen: „Člen 43b Pridobljene pravice za babištvo ne veljajo za naslednje kvalifikacije, pridobljene na Hrvaškem pred 1. julijem 2013: viša medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (višja medicinska sestra ginekološko-porodniške smeri), medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (medicinska sestra ginekološko-porodniške smeri), viša medicinska sestra primaljskog smjera (višja medicinska sestra z diplomo iz babištva), medicinska sestra primaljskog smjera (medicinska sestra z diplomo iz babištva), ginekološko-opstetrička primalja (babica ginekološko-porodniške smeri) in primalja (babica).“ 2. PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE I. BLAGOVNA ZNAMKA SKUPNOSTI 32009 R 0207: Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (UL L 78, 24.3.2009, str. 1). Člen 165(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Od dne pristopa Bolgarije, Češke, Estonije, Hrvaške, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške (v nadaljnjem besedilu ‚nove države članice‘) se znamke Skupnosti, ki so bile registrirane ali za katere je bila vložena prijava na podlagi te uredbe pred zadevnim dnem pristopa, razširijo na območje teh držav članic, da imajo enak učinek v celotni Skupnosti.“ II. DODATNI VARSTVENI CERTIFIKATI 1. 31996 R 1610: Uredba (ES) št. 1610/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o uvedbi dodatnega varstvenega certifikata za fitofarmacevtska sredstva (UL L 198, 8.8.1996, str. 30). (a) V členu 19a se doda naslednja točka: „(m) vsem fitofarmacevtskim sredstvom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva odobritev, da se izdelek da na trg kot fitofarmacevtsko sredstvo, pridobljena po 1. januarju 2003, se na Hrvaškem sme podeliti certifikat, pod pogojem, da je prijava za pridobitev certifikata vložena v šestih mesecih od dne pristopa.“ (b) Člen 20(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Ta uredba se uporablja za dodatne varstvene certifikate, pridobljene v skladu z nacionalno zakonodajo Češke republike, Estonije, Hrvaške, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške pred zadevnim dnem pristopa.“ 2. 32009 R 0469: Uredba (ES) št. 469/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o dodatnem varstvenem certifikatu za zdravila (UL L 152, 16.6.2009, str. 1). (a) V členu 20 se doda naslednja točka: „(m) vsem zdravilom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bilo prvo dovoljenje za dajanje v promet kot zdravila pridobljeno po 1. januarju 2003, se na Hrvaškem sme podeliti certifikat, pod pogojem, da je prijava za pridobitev certifikata vložena v šestih mesecih od dne pristopa.“ (b) Člen 21(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Ta uredba se uporablja za dodatne varstvene certifikate, pridobljene v skladu z nacionalno zakonodajo Češke republike, Estonije, Hrvaške, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške pred zadevnim dnem pristopa.“ III. MODELI SKUPNOSTI 32002 R 0006: Uredba Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti (UL L 3, 5.1.2002, str. 1). Člen 110a(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Od dne pristopa Bolgarije, Češke, Estonije, Hrvaške, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške (v nadaljnjem besedilu ‚nove države članice‘) se modeli Skupnosti, ki so bili registrirani ali za katere je bila vložena prijava na podlagi te uredbe pred zadevnim dnem pristopa, razširijo na območje teh držav članic, da imajo enak učinek v celotni Skupnosti.“ 3. FINANČNE STORITVE 32006 L 0048: Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (UL L 177, 30.6.2006, str. 1). V členu 2 se za vnosom za Francijo vstavi naslednje: „— na Hrvaškem za ‚kreditne unije‘ in ‚Hrvatska banka za obnovu i razvitak‘,“. 4. KMETIJSTVO 1. Uredba Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (UL L 149, 14.6.1991, str. 1). V Prilogi II se za geografsko označbo „Nürnberger Glühwein“ vstavi naslednje: „Samoborski bermet“. 2. Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1). (a) V členu 66 se vstavi naslednji odstavek: „4a. Za Hrvaško se oblikuje posebna rezerva za prestrukturiranje, kakor določa točka 2 Priloge IX. Ta rezerva se sprosti s 1. aprilom prvega kvotnega leta po pristopu v obsegu, za kolikor se je poraba mleka in mlečnih izdelkov na kmetijah na Hrvaškem zmanjšala v obdobju 2008–2012. Odločitev o sprostitvi te rezerve in njeni razdelitvi med kvotama za oddajo in neposredno prodajo sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) na podlagi ocene poročila, ki ga Hrvaška predloži Komisiji do 31. decembra 2013. To poročilo vsebuje podrobne rezultate in trende dejanskega procesa prestrukturiranja mlečnega sektorja Hrvaške, predvsem pa rezultate preusmeritve od proizvodnje za porabo na kmetiji k proizvodnji za trg.“ (b) V členu 103k(1) se doda naslednji pododstavek: „Ta odstavek se za Hrvaško ne uporablja v finančnem letu 2013. Hrvaška Komisiji predloži osnutek petletnega podpornega programa za programsko obdobje 2014–2018.“ (c) V delu III Priloge III se točka 13 nadomesti z naslednjo: „13. ‚stalna rafinerija‘ pomeni proizvodni obrat: — katerega edina dejavnost je prečiščevanje uvoženega surovega trsnega sladkorja ali — ki je v tržnem letu 2004/2005 prečistil najmanj 15 000 ton uvoženega surovega trsnega sladkorja. Za namene te alinee je v primeru Hrvaške tržno leto 2007/2008.“ (d) Priloga VI se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA VI NACIONALNE IN REGIONALNE KVOTE od tržnega leta 2010/2011 dalje (v tonah) Države članice ali regije Sladkor Izoglukoza Inulinski sirup Belgija 676 235,0 114 580,2 0 Bolgarija 0 89 198,0 Češka 372 459,3 Danska 372 383,0 Nemčija 2 898 255,7 56 638,2 Irska 0 Grčija 158 702,0 0 Španija 498 480,2 53 810,2 Francija (matična Francija) 3 004 811,15 0 Francoski čezmorski departmaji 432 220,05 Hrvaška 192 877,0 Italija 508 379,0 32 492,5 Latvija 0 Litva 90 252,0 Madžarska 105 420,0 220 265,8 Nizozemska 804 888,0 0 0 Avstrija 351 027,4 Poljska 1 405 608,1 42 861,4 Portugalska (celinska) 0 12 500,0 Avtonomna regija Azori 9 953,0 Romunija 104 688,8 0 Slovenija 0 Slovaška 112 319,5 68 094,5 Finska 80 999,0 0 Švedska 293 186,0 Združeno kraljestvo 1 056 474,0 0 SKUPAJ 13 529 618,20 690 440,8 0“ (e) V točki 1 Priloge IX se za vnosom za Francijo vstavi naslednje: „Država članica 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 Hrvaška 765 000 765 000“ (f) V točki 2 Priloge IX se preglednica nadomesti z naslednjim: „Država članica (v tonah) Bolgarija 39 180 Hrvaška 15 000 Romunija 188 400“ (g) V Prilogi X se za vnosom za Francijo vstavi naslednje: „Hrvaška 40,70“ (h) V Prilogi Xb se doda naslednja preglednica: v 1000 EUR „Proračunsko leto 2013 2014 2015 2016 od leta 2017 dalje HR 0 11 885 11 885 11 885 10 832“ (i) V odstavku 2 Dodatka k Prilogi XIb se doda naslednja točka: „(h) na Hrvaškem: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih podregijah: Moslavina, Prigorje-Bilogora, Plešivica, Pokuplje, Zagorje-Međimurje.“ (j) V odstavku 3 Dodatka k Prilogi XIb se doda naslednja točka: „(h) na Hrvaškem: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih podregijah: Hrvatsko Podunavlje in Slavonija.“ (k) V odstavku 4 Dodatka k Prilogi XIb se doda naslednja točka: „(g) na Hrvaškem: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih podregijah: Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje, Dalmatinska zagora, Sjeverna Dalmacija ter Srednja i Južna Dalmacija.“ 3. Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (UL L 39, 13.2.2008, str. 16). (a) V členu 20 se doda naslednji odstavek: „4. Rok iz prvega odstavka za predložitev tehnične dokumentacije se uporabi tudi za hrvaške geografske označbe, naštete v Prilogi III.“ (b) V točki 9 Priloge III se dodajo naslednje geografske označbe: „Hrvatska loza Hrvaška Hrvatska stara šljivovica Hrvaška Slavonska šljivovica Hrvaška“ (c) V točki 32 Priloge III se doda naslednja geografska označba: „Hrvatski pelinkovac Hrvaška“ (d) V Prilogi III se vstavi naslednja točka: „39. Maraschino/ Marrasquino/ Maraskino Zadarski maraschino Hrvaška“ (e) V Prilogi III se na koncu seznama pod kategorijo proizvodov „Druge žgane pijače“ doda naslednja geografska označba: „Hrvatska travarica Hrvaška“ 4. 32009 R 0073: Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16). (a) Člen 2(g) se nadomesti z naslednjim: „(g) ‚nove države članice‘ pomeni Bolgarijo, Češko, Estonijo, Hrvaško, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško;“ (b) V členu 6(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „2. Države članice, razen novih držav članic, zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki na datum, ki je predviden za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajni pašniki. Nove države članice razen Bolgarije, Hrvaške in Romunije zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. maja 2004, ostanejo trajni pašniki. Bolgarija in Romunija zagotovita, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. januarja 2007, ostanejo trajni pašniki. Hrvaška zagotovi, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 1. julija 2013, ostanejo trajni pašniki.“ (c) V členu 33(1) se točka (b)(vi) nadomesti z naslednjim: „(iv) v skladu s členom 47(2), členom 57a in 59, tretjim pododstavkom člena 64(2) ter členom 65 in členom 68(4)(c).“ (d) Členu 51(1) se doda naslednji pododstavek: „Hrvaška se lahko odloči, da bo uporabila možnosti iz člena 52 in člena 53(1) te uredbe. O tej odločitvi uradno obvesti Komisijo do 15. julija 2013.“ (e) Členu 51(2) se doda naslednji pododstavek: „Z odstopanjem od drugega pododstavka se v primeru Hrvaške ta zgornja meja, kar zadeva plačila za ovčje in kozje meso oziroma plačila za goveje in telečje meso iz člena 52 in 53, določi na podlagi nacionalnih zgornjih mej iz členov 104(4) in 112(5), ob upoštevanju razporeda uvedbe neposrednih plačil iz člena 121.“ (f) V členu 52 se za prvim odstavkom vstavi naslednji odstavek: „Z odstopanjem od prvega odstavka lahko Hrvaška zadrži do 50 % zneska, ki izhaja iz zgornje meje iz tretjega pododstavka člena 51(2) te uredbe, zato da kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.“ (g) V členu 53(1) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek: „Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko Hrvaška zadrži celoten ali del zneska, ki izhaja iz zgornje meje iz tretjega pododstavka člena 51(2) te uredbe, zato da kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.“ (h) Naslov poglavja 3 naslova III se nadomesti z naslednjim: (i) Naslov člena 55 se nadomesti z naslednjim: „Uvedba sheme enotnega plačila v državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, in na Hrvaškem“ (j) V členu 55(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „1. Če ni drugače predvideno v tem poglavju, se ta naslov uporablja za nove države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino iz poglavja 2 naslova V, in za Hrvaško.“ (k) V členu 57(1) se doda naslednji stavek: „Za Hrvaško to znižanje ni večje od 20 % letne zgornje meje, kot je navedena v preglednici 3 Priloge VIII.“ (l) V členu 57(3) se dodajo naslednji stavki: „V primeru Hrvaške mora uporabo nacionalne rezerve odobriti Komisija z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 141. Komisija preuči zlasti vzpostavitev morebitne nacionalne sheme neposrednih plačil, ki se je uporabljala pred dnem pristopa, in pogoje, pod katerimi se je uporabljala. Hrvaška pošlje zahtevek za odobritev nacionalne rezerve Komisiji najpozneje do 15. julija 2013.“ (m) Vstavi se naslednji člen: „Člen 57a Posebna nacionalna rezerva za razminiranje na Hrvaškem 1. Hrvaška vzpostavi posebno nacionalno rezervo za razminiranje, ki se uporablja za dodeljevanje pravic do plačil kmetom z zemljišči, s katerih so bile odstranjene mine in ki se znova uporabljajo za kmetijske dejavnosti, v obdobju desetih let po pristopu ter v skladu z objektivnimi merili in na način, ki bi zagotavljal enako obravnavanje kmetov ter preprečeval izkrivljanje trga in konkurence. 2. Zemljišča, upravičena do dodelitve pravic do plačil v skladu s tem členom, niso upravičena do dodelitve pravic do plačil v skladu s členom 59 in členom 61. 3. Vrednost pravic do plačil, določena v skladu s tem členom, ne sme biti višja od vrednosti pravic do plačil, določene v skladu s členom 59 oziroma členom 61. 4. Posebni nacionalni rezervi za razminiranje se dodelijo zneski v vrednosti največ 9 600 000 EUR, za katere velja razpored uvedbe neposrednih plačil iz člena 121. Najvišji letni zneski so naslednji: (v 1000 EUR) Hrvaška 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Najvišji znesek za posebno nacionalno rezervo za razminiranje 2 400 2 880 3 360 3 840 4 800 5 760 6 720 7 680 8 640 9 600 5. V prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila Hrvaška dodeljuje pravice do plačil kmetom na podlagi zemljišč, s katerih so bile odstranjene mine in ki so jih kmetje prijavili v zahtevkih za pomoč, predloženih v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila, in se znova uporabljajo za kmetijske dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2012. 6. Za leta 2013 do 2022 se pravice do plačil kmetom dodeljujejo na podlagi zemljišč, s katerih so bile odstranjene mine in ki so jih kmetje prijavili v zadevnem letu, pod pogojem, da so ta zemljišča začeli znova uporabljati za kmetijske dejavnosti v predhodnem koledarskem letu, o čemer so uradno obvestili Komisijo v skladu z odstavkom 9. 7. Komisija za zagotovitev ustrezne uporabe sredstev Unije v skladu s postopkom iz člena 141(2) spremeni zgornjo mejo v preglednici 3 Priloge VIII, in sicer tako, da vanjo doda zneske iz posebne nacionalne rezerve za razminiranje, ki so bili dodeljeni do 31. decembra 2022. 8. Vsa zemljišča, prijavljena za namene tega člena, ustrezajo opredelitvi upravičenega hektarja iz člena 34(2). 9. Hrvaška do 15. julija 2013 uradno obvesti Komisijo o površini, upravičeni v skladu z odstavkom 5, in pri tem navede tako zemljišča, upravičena do ravni podpore v skladu s členom 59, kot zemljišča, upravičena do ravni podpore v skladu s členom 61. To uradno obvestilo vsebuje tudi podatke o ustreznih proračunskih sredstvih in neporabljenih zneskih. Od leta 2014 dalje se Komisiji vsako leto najpozneje do 31. januarja pošlje sporočilo, ki zajema predhodno koledarsko leto, z enakimi podatki v zvezi s površinami, ki se znova uporabljajo za kmetijske dejavnosti, in ustreznimi proračunskimi sredstvi. 10. Do 31. decembra 2012 se vsa zemljišča, za katera bi kmetje utegnili prejeti pravico do plačila iz te posebne nacionalne rezerve za razminiranje, tako tista, s katerih so že bile odstranjene mine, kot tista, s katerih še niso bile, opredelijo v integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu, vzpostavljenem v skladu s poglavjem 4 naslova II.“ (n) V členu 59 se doda naslednji odstavek: „4. Komisija v skladu s postopkom iz člena 141(2) sprejme pravila o prvi dodelitvi pravic do plačila na Hrvaškem.“ (o) V členu 61 se doda naslednji odstavek: „Za Hrvaško sta datuma iz točk (a) in (b) prvega odstavka 30. junij 2011.“ (p) V prvem pododstavku člena 69(1) se za točko (a) vstavi naslednje: „Hrvaška se lahko do dneva pristopa odloči, da bo od prvega leta izvajanja sheme enotnega plačila, kot je določeno v členu 59(2), uporabila do 10 % sredstev iz nacionalne zgornje meje iz člena 40, kot je navedena v preglednici 3 Priloge VIII.“ (q) V prvem pododstavku člena 69(9) se za točko (a) vstavi naslednja točka: „(aa) za 2022 v primeru Hrvaške;“. (r) Člen 104(4) se nadomesti z naslednjim: „4. Uporabljajo se naslednje nacionalne zgornje meje: Države članice Nacionalne zgornje meje Bolgarija 2 058 483 Češka 66 733 Danska 104 000 Estonija 48 000 Španija 19 580 000 Francija 7 842 000 Hrvaška 542 651 Ciper 472 401 Latvija 18 437 Litva 17 304 Madžarska 1 146 000 Poljska 335 880 Portugalska 2 690 000 Romunija 5 880 620 Slovenija 84 909 Slovaška 305 756 Finska 80 000 Skupaj 41 273 174“ (s) V členu 112(5) se za vnosom za Francijo vstavi naslednje: „Hrvaška 105 270“ (t) Člen 121 se nadomesti z naslednjim: „Člen 121 Uvedba neposrednih plačil V novih državah članicah, razen v Bolgariji, na Hrvaškem in v Romuniji, se uvedejo neposredna plačila v skladu z naslednjim razporedom povečanj, izraženih kot odstotek tedaj veljavne ravni takih plačil v državah članicah, ki niso nove države članice: — 60 % v letu 2009, — 70 % v letu 2010, — 80 % v letu 2011, — 90 % v letu 2012, — 100 % od leta 2013. V Bolgariji in Romuniji se neposredna plačila uvedejo v skladu z naslednjim razporedom povečanj, izraženih kot odstotek tedaj veljavne ravni takih plačil v državah članicah, ki niso nove države članice: — 35 % v letu 2009, — 40 % v letu 2010, — 50 % v letu 2011, — 60 % v letu 2012, — 70 % v letu 2013, — 80 % v letu 2014, — 90 % v letu 2015, — 100 % od leta 2016. Na Hrvaškem se neposredna plačila uvedejo v skladu z naslednjim razporedom povečanj, izraženih kot odstotek tedaj veljavne ravni takih plačil v državah članicah, ki niso nove države članice: — 25 % v letu 2013, — 30 % v letu 2014, — 35 % v letu 2015, — 40 % v letu 2016, — 50 % v letu 2017, — 60 % v letu 2018, — 70 % v letu 2019, — 80 % v letu 2020, — 90 % v letu 2021, — 100 % od leta 2022.“ (u) V členu 132(2) se za drugim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek: „Z odstopanjem od točk (a) in (b) prvega pododstavka lahko Hrvaška neposredna plačila dopolni do 100 % ravni, veljavne v državah članicah, ki niso nove države članice.“ (v) V Prilogi VII se za vnosom za Francijo vstavi naslednje: „Hrvaška 100 1“ (w) V Prilogi VIII se doda naslednja preglednica: „Preglednica 3 (1) Država članica 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Hrvaška 93 250 111 900 130 550 149 200 186 500 223 800 261 100 298 400 335 700 373 000 5. RIBIŠTVO 1. 32002 R 2371: Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.2002, str. 59). V Prilogi I se dodajo naslednji deli: „11. OBALNE VODE HRVAŠKE (2) Zemljepisno območje Država članica Vrsta Obseg ali posebne značilnosti 12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Hrvaške, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana) Slovenija pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni 100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami

12. OBALNE VODE SLOVENIJE (3) Zemljepisno območje Država članica Vrsta Obseg ali posebne značilnosti 12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Slovenije, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana) Hrvaška pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni 100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami 2. 32006 R 1198: Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (UL L 223, 15.8.2006, str. 1). (a) V členu 27 se doda naslednji odstavek: „5. ESR lahko prispeva k financiranju sheme individualnih premij za ribiče, za katere bo veljala ureditev o dostopu iz dela 11 Priloge I k Uredbi (ES) št. 2371/2002, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu Hrvaške. Shema se lahko uporablja le med letoma 2014 in 2015, oziroma do datuma, ko se začne v celoti izvajati arbitražna odločba na podlagi Arbitražnega sporazuma med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške, podpisanega 4. novembra 2009 v Stockholmu, če je to prej.“ (b) Člen 29(3) se nadomesti z naslednjim: „3. Z odstopanjem od odstavka 2 se pomoč v najbolj oddaljenih regijah in na odročnih grških otokih ter hrvaških otokih Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo lahko dodeli vsem podjetjem.“ (c) Člen 35(4) se nadomesti z naslednjim: „4. Z odstopanjem od odstavka 3 se pomoč v najbolj oddaljenih regijah in na odročnih grških otokih ter hrvaških otokih Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo lahko dodeli vsem podjetjem.“ (d) V členu 53(9) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „9. Kadar ESR financira operacije na odročnih grških otokih, ki so zaradi njihove oddaljenosti v slabšem položaju, in v najbolj obrobnih regijah ter na hrvaških otokih Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo, se zgornja meja prispevka za vsako prednostno os ESR poveča do 10 odstotnih točk v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru cilja konvergenca, ter do 35 odstotnih točk za regije, ki ne izpolnjujejo pogojev za pridobitev pomoči v okviru cilja konvergenca.“ (e) V točki (a) Priloge II se tabela nadomesti z naslednjim: Skupina 1 Skupina 2 Skupina 3 Skupina 4 „Regije, ki jih zajema cilj konvergenca, in odročni grški otoki ter hrvaški otoki Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo A ≤ 100 % B ≥ 0 % A ≤ 40 % B ≥ 60 % (4) (5) A ≤ 80 % B ≥ 20 % A ≤ 60 % B ≥ 40 % (6) Regije, ki jih ne zajema cilj konvergenca A ≤ 100 % B ≥ 0 % A ≤ 40 % B ≥ 60 % (4) (5) A ≤ 60 % B ≥ 40 % A ≤ 40 % B ≥ 60 % (6) Najbolj oddaljene regije A ≤ 100 % B ≥ 0 % A ≤ 50 % B ≥ 50 % (4) (5) A ≤ 80 % B ≥ 20 % A ≤ 75 % B ≥ 25 % (f) V točki (a) Priloge II se drugi odstavek podnaslova „Skupina 2“ nadomesti z naslednjim: „V primeru financiranja operacij iz ESR, določenih v členu 25(3), v prid plovilom za mali priobalni ribolov, so stopnje B za Skupino 2 po začetku uporabe (*) in (**): — za regije, ki jih zajema cilj konvergenca, odročne grške otoke in hrvaške otoke Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo ter regije, ki jih ne zajema cilj konvergenca, enake ali večje od 60 odstotnih točk (B ≥ 60 %), in — za najbolj oddaljene regije enake ali večje od 50 odstotnih točk (B ≥ 50 %).“ 6. OBDAVČITEV 1. 32006 L 0112: Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1). V členu 287 se doda naslednja točka: „(19) Hrvaška: 35 000 EUR.“ 2. 32008 L 0118: Direktiva Sveta 2008/118/ES z dne 16. decembra 2008 o splošnem režimu za trošarino in o razveljavitvi Direktive 92/12/EGS (UL L 9, 14.1.2009, str. 12). Člen 46(3) se nadomesti z naslednjim: „3. Brez poseganja v člen 32 lahko države članice, ki niso navedene v tretjem in četrtem pododstavku člena 2(2) Direktive 92/79/EGS, za cigarete, ki se lahko vnesejo na njihovo ozemlje brez dodatnega plačila trošarin, od 1. januarja 2014 uporabljajo količinsko omejitev v višini vsaj 300 kosov za cigarete, ki se vnesejo iz države članice, v kateri v skladu s tretjim in četrtim pododstavkom člena 2(2) navedene direktive veljajo trošarine, nižje od tistih, ki izhajajo iz prvega pododstavka člena 2(2) navedene direktive. Države članice, navedene v tretjem in četrtem pododstavku člena 2(2) Direktive 92/79/EGS, ki obračunavajo trošarino v višini najmanj 77 EUR za 1 000 cigaret ne glede na ponderirano povprečno maloprodajno ceno, lahko od 1. januarja 2014 uporabljajo količinsko omejitev v višini vsaj 300 kosov cigaret, ki se lahko vnesejo na njihovo ozemlje brez dodatnega plačila trošarin iz države članice, v kateri v skladu s tretjim pododstavkom člena 2(2) navedene direktive veljajo nižje trošarine. Države članice, ki uporabijo količinsko omejitev v skladu s prvim in drugim pododstavkom tega odstavka, o tem obvestijo Komisijo. Opravijo lahko potrebne preglede, pod pogojem, da ti pregledi ne vplivajo na pravilno delovanje notranjega trga.“ 7. REGIONALNA POLITIKA IN USKLAJEVANJE STRUKTURNIH INSTRUMENTOV 1. Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25). (a) V členu 15(4) se za drugim pododstavkom doda naslednji stavek: „Glede Hrvaške je datum preverjanja 31. december 2017.“ (b) V členu 18(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „1. Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti skladov za obdobje 2007–2013 znašajo 308 417 037 817 EUR v cenah iz leta 2004, v skladu z letno razdelitvijo, ki je prikazana v Prilogi I.“ (c) Člen 19 se nadomesti z naslednjim: „Člen 19 Sredstva za cilj ‚konvergenca‘ Skupna sredstva za cilj ‚konvergenca‘ znašajo 81,56 % sredstev iz člena 18(1) (tj. skupno 251 529 800 379 EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način: (a) 70,50 % (tj. skupno 177 324 921 223 EUR) za financiranje iz člena 5(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah; (b) 4,98 % (tj. skupno 12 521 289 405 EUR) za prehodno in posebno pomoč iz člena 8(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah; (c) 23,23 % (tj. skupno 58 433 589 750 EUR) za financiranje iz člena 5(2), z uporabo prebivalstva, nacionalne blaginje in površine kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah; (d) 1,29 % (tj. skupno 3 250 000 000 EUR) za prehodno in posebno pomoč iz člena 8(3).“ (d) V členu 20 se uvodni del nadomesti z naslednjim: „Skupna sredstva za cilj ‚regionalna konkurenčnost in zaposlovanje‘ znašajo 15,93 % sredstev iz člena 18(1) (tj. skupno 49 127 784 318 EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:“ (e) V členu 21 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim: „1. Skupna sredstva za cilj ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘ znašajo 2,52 % sredstev iz člena 18(1) (tj. skupno 7 759 453 120 EUR) in se, razen zneska iz odstavka 22 Priloge II, med različnimi deli razdelijo na sledeč način: (a) 73,86 % (tj. skupno 5 583 386 893 EUR) za financiranje čezmejnega sodelovanja iz člena 7(1), z uporabo upravičenega prebivalstva kot merila za izračun okvirne razdelitve po državah članicah; (b) 20,95 % (tj. skupno 1 583 594 654 EUR) za financiranje transnacionalnega sodelovanja iz člena 7(2), z uporabo upravičenega prebivalstva kot merila za izračun okvirne razdelitve po državah članicah; (c) 5,19 % (tj. skupno 392 471 574 EUR) za financiranje medregionalnega sodelovanja, mrež sodelovanja in izmenjave izkušenj iz člena 7(3). 2. Prispevek ESRR k čezmejnim programom in programom skupnega morskega bazena v skladu z instrumentom o evropskem sosedstvu in partnerstvu in k čezmejnim programom v okviru instrumenta za predpristopno pomoč v skladu z Uredbo (ES) št. 1085/2006 znaša 817 691 234 EUR na podlagi navedbe vsake zadevne države članice, odšteto od njihovih dodeljenih sredstev iz odstavka 1(a). Ti prispevki ESRR niso vnovič porazdeljeni med zadevnimi državami članicami.“ (f) V členu 22 se doda naslednji odstavek: „Z odstopanjem od prvega odstavka lahko Hrvaška v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘ dodeljena finančna sredstva zaradi doseganja čim večje učinkovitosti in enostavnosti prerazdeli med tri komponente iz člena 21(1)(a) do (c).“ (g) Člen 23 se nadomesti z naslednjim: „Člen 23 Sredstva za rezervo na podlagi doseženih rezultatov Tri odstotke sredstev iz člena 19(a) in (b) ter člena 20 lahko države članice, razen Hrvaške, dodelijo v skladu s členom 50.“ (h) Člen 28 se spremeni: (i) V odstavku 1 se za prvi pododstavek vstavi naslednji pododstavek: „Glede Hrvaške nacionalni strateški referenčni okvir zajema obdobje od dne pristopa do 31. decembra 2013.“ (ii) V odstavku 2 se za prvi pododstavek vstavi naslednji pododstavek: „Hrvaška pošlje Komisiji nacionalni strateški referenčni okvir v treh mesecih od dne pristopa.“ (i) V členu 29 se doda naslednji odstavek: „5. Za Hrvaško se odstavki 1 do 4 ne uporabljajo.“ (j) Členu 32(3) se doda naslednji pododstavek: „Glede Hrvaške, Komisija sklep o odobritvi operativnega programa, ki naj bi se financiral v okviru programskega obdobja 2007–2013, sprejme najpozneje 31. decembra 2013. Hrvaška v tem operativnem programu upošteva morebitne pripombe Komisije in ga predloži Komisiji najpozneje v treh mesecih po dnevu pristopa.“ (k) Členu 33(1) se doda naslednji pododstavek: „Glede Hrvaške se operativni programi, sprejeti pred dnem pristopa, lahko pregledajo z izključnim namenom boljše usklajenosti s to uredbo.“ (l) Členu 49(3) se doda naslednji pododstavek: „Za operativne programe Hrvaške se naknadno vrednotenje zaključi do 31. decembra 2016.“ (m) Vstavi se naslednji člen: „Člen 51a Za Hrvaško se člena 50 in 51 ne uporabljata.“ (n) Člen 53(3) se nadomesti z naslednjim: „3. Za operativne programe v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘, pri katerih vsaj en udeleženec spada med države članice, katerih povprečni bruto domači proizvod na prebivalca (BDP) za obdobje 2001–2003 ni presegal 85 % povprečja EU-25 v istem obdobju, ali za takšne programe, v katerih Hrvaška sodeluje, prispevek iz ESRR ne sme biti višji od 85 % upravičenih izdatkov. Za vse druge operativne programe prispevek iz ESRR ne sme biti višji od 75 % upravičenih izdatkov, ki jih sofinancira ESRR.“ (o) Členu 56(1) se doda naslednji pododstavek: „Glede Hrvaške so izdatki upravičeni do prispevka iz skladov med začetnim datumom upravičenosti izdatkov, kakor je določen v skladu z instrumenti, sprejetimi na podlagi Uredbe (ES) št. 1085/2006, in 31. decembrom 2016. Vendar so izdatki za operativne programe, sprejete po pristopu, upravičeni do prispevka iz skladov od dne pristopa, razen če je v sklepu o zadevnem operativnem programu določen poznejši datum.“ (p) Členu 56(3) se doda naslednji pododstavek: „Ne glede na posebne določbe o upravičenosti iz člena 105a se merila, ki jih določi nadzorni odbor operativnih programov za Hrvaško, ne uporabljajo za operacije, katerih odobritev je bila sprejeta pred dnem pristopa in so del instrumentov, sprejetih na podlagi Uredbe (ES) št. 1085/2006.“ (q) Člen 62(1) se spremeni: (i) V točki (c) se za prvi pododstavek vstavi naslednji pododstavek: „Glede Hrvaške revizijski organ operativnega programa v treh mesecih od dne pristopa Komisiji predloži posodobljen letni načrt revizijskega dela, kakor je opredeljeno v členu 29(2)(a) Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 z dne 12. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (7). (ii) V točki (d)(i) se doda naslednji pododstavek: „Glede Hrvaške se prvo letno poročilo o nadzoru predloži do 31. decembra 2013, zajemajoč obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. junija 2013. Naslednja poročila, ki zajemajo obdobja od 1. julija 2013 do 30. junija 2014, od 1. julija 2014 do 30. junija 2015 in od 1. julija 2015 do 30. junija 2016, se Komisiji predložijo do 31. decembra 2014, 31. decembra 2015 oziroma 31. decembra 2016. Podatki v zvezi z revizijami, izvedenimi po 1. juliju 2016, se vključijo v končno poročilo o nadzoru k izjavi o zaključitvi iz točke (e);“ (iii) V točki (e) se doda naslednji pododstavek: „Glede Hrvaške se izjava o zaključitvi, osnovana na končnem poročilu o nadzoru, Komisiji predloži do 31. marca 2018.“ (r) Členu 67(1) se doda naslednji pododstavek: „Glede Hrvaške organ upravljanja pošlje končno poročilo o izvajanju operativnega programa do 31. marca 2018.“ (s) Člen 71 se spremeni: (i) Vstavi se naslednji odstavek: „1a. Ne glede na odstavek 1 Hrvaška v najkrajšem možnem času po dnevu pristopa ali najpozneje pred vsakršnim plačilom Komisije tej predloži opis sistemov, ki zajema elemente iz točk (a) in (b) tega odstavka.“ (ii) Vstavi se naslednji odstavek: „2a. Odstavek 2 se smiselno uporablja za Hrvaško. Poročilo iz prvega pododstavka odstavka 2 se šteje za sprejeto pod enakimi pogoji, kakor so določeni v drugem pododstavku odstavka 2. Vendar pa je takšno sprejetje predpogoj za znesek vnaprejšnjega financiranja iz člena 82.“ (t) V členu 75 se vstavi naslednji odstavek: „1a. Glede Hrvaške se ustrezne proračunske obveznosti iz ESRR, Kohezijskega sklada in ESS za leto 2013 prevzamejo na podlagi odločitve iz člena 28(3), preden Komisija sprejme kakršno koli odločitev o spremembi sprejetega operativnega programa. Odločitev iz člena 28(3) se za proračunske obveznosti v korist Hrvaške šteje za odločitev o financiranju v smislu člena 75 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.“ (u) Členu 78(2)(c) se doda naslednji stavek: „Glede Hrvaške jih pokrivajo izdatki, ki so jih plačali upravičenci pri izvajanju projekta, in so utemeljeni s prejetimi računi ali računovodskimi listinami z enako dokazno vrednostjo najpozneje tri leta po letu plačila predujma ali 31. decembra 2016, kar je prej; če niso, se naslednji izkaz o izdatkih ustrezno popravi.“ (v) V členu 82 se vstavi naslednji odstavek: „1a. Glede Hrvaške se po sprejetju poročila iz člena 71(2a) in v skladu z ustreznimi proračunskimi obveznostmi iz člena 75(1a) enkratni znesek vnaprejšnjega financiranja za preostanek obdobja 2007–2013 izplača v enem obroku, ustreza pa 30 % prispevka iz strukturnih skladov in 40 % prispevka iz Kohezijskega sklada za operativni program.“ (w) V členu 89(1) se doda naslednji pododstavek: „Glede Hrvaške se zahtevek za plačilo, ki vsebuje dokumente iz točke (a) (i) do (iii), pošlje do 31. marca 2018.“ (x) V členu 93 se vstavi naslednji odstavek: „3a. Z odstopanjem od odstavkov 1 do 3 Komisija glede Hrvaške uporabi mehanizem prenehanja prevzetih obveznosti iz odstavka 1 na naslednji način: (i) rok za kateri koli odprti del prevzetih obveznosti iz leta 2010 je 31. december 2013; (ii) rok za kateri koli odprti del prevzetih obveznosti iz leta 2011 je 31. december 2014; (iii) rok za kateri koli odprti del prevzetih obveznosti iz leta 2012 je 31. december 2015; (iv) kateri koli del prevzetih obveznosti iz leta 2013, ki so 31. decembra 2016 še vedno odprte, samodejno preneha, če Komisija do 31. marca 2018 ne prejme ustreznega zahtevka za plačilo.“ (y) V členu 95 se za drugim odstavkom vstavi naslednji odstavek: „Z odstopanjem od prvega in drugega odstavka se glede Hrvaške roki iz člena 93(3a) prekinejo pod pogoji iz prvega odstavka tega člena, ki veljajo za znesek za zadevne operacije.“ (z) Členu 98(2) se doda naslednji pododstavek: „V primeru Hrvaške lahko sredstva iz skladov, ki so bila sproščena na ta način, Hrvaška porablja do 31. decembra 2016.“ (za) Vstavi se naslednji člen: „Člen 105a Posebne določbe po pristopu Hrvaške 1. Za programe in velike projekte, ki so bili na dan pristopa Hrvaške odobreni na podlagi Uredbe (ES) št. 1085/2006in ki do tega dne niso bili zaključeni, se šteje, da jih je odobrila Komisija v okviru te uredbe, z izjemo programov, odobrenih v okviru komponent iz točk (a) in (e) člena 3(1) navedene uredbe. Poleg tega se izključijo tudi naslednji programi, zajeti v komponenti iz točke (b) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1085/2006: (a) ‚program čezmejnega sodelovanja IPA Adriatic‘; (b) čezmejni program ‚Hrvaška-Bosna in Hercegovina‘; (c) čezmejni program ‚Hrvaška-Črna gora‘; (d) čezmejni program ‚Hrvaška-Srbija‘. Brez poseganja v odstavke 2 do 7 se za operacije in velike projekte uporabljajo določbe o izvajanju teh operacij in velikih projektov, odobrenih v skladu s to uredbo. 2. Postopki javnega naročanja v zvezi z operacijami znotraj programov ali v zvezi z velikimi projekti iz odstavka 1, za katere je bil do dne pristopa že objavljen javni razpis v Uradnem listu Evropske unije, se izvedejo v skladu s pravili iz tega razpisa. Člen 165 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 se ne uporablja. Postopki javnega naročanja v zvezi z operacijami znotraj programov ali v zvezi z velikimi projekti iz odstavka 1, za katere do dne pristopa še ni bil objavljen javni razpis v Uradnem listu Evropske unije, se izvedejo v skladu s Pogodbami ali akti, sprejetimi v okviru Pogodb, in členom 9 te uredbe. Operacije, ki niso operacije iz prvega in drugega pododstavka in za katere so bili razpisi za predloge objavljeni v skladu s členom 158 Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 z dne 12. junija 2007 ali za katere so bili zahtevki predloženi pristojnim organom pred dnem pristopa in za katere bi bilo pogodbe mogoče skleniti šele po tem datumu, se izvedejo v skladu s pogoji in pravili o upravičenosti, objavljenimi v ustreznih razpisih za predloge, oziroma pogoji in pravili o upravičenosti, o katerih so bili potencialni upravičenci predhodno obveščeni. 3. Plačila Komisije v okviru programov iz odstavka 1 se štejejo za prispevek iz skladov v skladu s to uredbo in se knjižijo na najstarejšo odprto obveznost, vključno z obveznostmi v zvezi z IPA. Ta uredba od dne pristopa ureja kateri koli del obveznosti, ki jih je Komisija prevzela v okviru programov iz odstavka 1 in ki so še odprte na dan pristopa. 4. Za operacije, odobrene v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006, ki so bile odobrene ali za katere so bili ustrezni sporazumi o donaciji s končnimi upravičenci podpisani pred dnem pristopa, se še naprej uporabljajo pravila o upravičenosti izdatkov v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 718/2007 ali na podlagi te uredbe, razen v upravičenih primerih, o katerih na prošnjo Hrvaške odloča Komisija. Pravilo o upravičenosti iz prvega pododstavka se uporablja tudi za velike projekte iz odstavka 1, za katere so bili pred dnem pristopa podpisani sporazumi o dvostranskih projektih. 5. Glede Hrvaške se vsak sklic na sklade, kakor so opredeljeni v drugem odstavku člena 1, šteje, kot da vključuje tudi instrument za predpristopno pomoč, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1085/2006. 6. Posebni roki, ki se uporabljajo za Hrvaško, se uporabljajo tudi za naslednje čezmejne programe, zajete v komponenti iz člena 3(1)(b) Uredbe (ES) št. 1085/2006, v katerih sodeluje Hrvaška: (a) čezmejni program ‚Madžarska-Hrvaška‘ in (b) čezmejni program ‚Slovenija-Hrvaška‘. Posebni roki, ki se v skladu s to uredbo uporabljajo za Hrvaško, se ne uporabljajo za operativne programe iz transnacionalnih in medregionalnih komponent v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘, v katerem sodeluje Hrvaška. 7. Če so potrebni ukrepi za lažji prehod Hrvaške iz predpristopne ureditve na ureditev, ki izhaja iz uporabe tega člena, te potrebne ukrepe sprejme Komisija.“ (zb) Priloga I se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA I Letna razdelitev odobritev za prevzem obveznosti za obdobje 2007–2013 (iz člena 18) (EUR, po cenah iz leta 2004) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 42 863 000 000 43 318 000 000 43 862 000 000 43 860 000 000 44 073 000 000 44 723 000 000 45 718 037 817“ (zc) Priloga II se spremeni: (i) V odstavku 5 se dodajo naslednje točke: „(c) za Hrvaško bodo sredstva za financiranje čezmejnega sodelovanja znašala 7 028 744 EUR po cenah iz leta 2004; (d) za Hrvaško bodo sredstva za financiranje transnacionalnega sodelovanja znašala 1 874 332 EUR po cenah iz leta 2004.“ (ii) Vstavi se naslednji odstavek: „7a. Za Hrvaško bo največja stopnja prenosa iz skladov 3,5240 % njenega BDP.“ (iii) Vstavi se naslednji odstavek: „9a. Za Hrvaško bodo izračuni BDP, ki jih opravi Komisija, temeljili na statističnih podatkih in napovedih, objavljenih maja 2011.“ (zd) Priloga III se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA III Zgornje meje, ki veljajo za stopnje sofinanciranja (iz člena 53) Merila Države članice ESRR in ESS Odstotek upravičenih izdatkov Kohezijski sklad Odstotek upravičenih izdatkov 1. Države članice, katerih povprečni BDP na prebivalca za obdobje 2001–2003 ni presegal 85 % povprečja EU-25 v istem obdobju Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Grčija, Hrvaška, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija Slovaška 85 % za cilja ‚konvergenca‘ ter ‚regionalna konkurenčnost in zaposlovanje‘ 85 % 2. Države članice, ki ne spadajo v (1), upravičene do prehodne ureditve Kohezijskega sklada 1. januarja 2007 Španija 80 % za cilj ‚konvergenca in regije v postopnem uvajanju‘ v okviru cilja ‚regionalna konkurenčnost in zaposlovanje‘ 50 % za cilj ‚regionalna konkurenčnost in zaposlovanje‘ izven regij v postopnem uvajanju 85 % 3. Države članice, ki niso navedene v (1) in (2) Belgija, Danska, Nemčija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo 75 % za cilj ‚konvergenca‘ — 4. Države članice, ki niso navedene v (1) in (2) Belgija, Danska, Nemčija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo 50 % za cilj ‚regionalna konkurenčnost in zaposlovanje‘ — 5. Najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU, upravičene do dodatne dodelitve za te regije iz točke 20 Priloge II Španija, Francija in Portugalska 50 % — 6. Najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU Španija, Francija in Portugalska 85 % v okviru ciljev ‚konvergenca‘ ter ‚regionalna konkurenčnost in zaposlovanje‘ —“ 2. Uredba Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/94 (UL L 210, 31.7.2006, str. 79). Vstavi se naslednji člen: „Člen 5a Posebne določbe po pristopu Hrvaške 1. Ukrepi, za katere na dan pristopa Hrvaške veljajo sklepi Komisije o pomoči na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v predpristopnem obdobju (8) in katerih izvajanje se do dne pristopa še ni zaključilo, se štejejo za odobrene s strani Komisije na podlagi te uredbe. Brez poseganja v odstavke 2 do 5 se za ukrepe iz prvega pododstavka tega odstavka uporabljajo določbe o izvajanju dejavnosti, odobrenih v skladu s to uredbo in Uredbo (ES) št. 1083/2006. 2. Postopki javnih naročil v zvezi z ukrepi iz odstavka 1, za katere je bil z dnem pristopa že objavljen javni razpis v Uradnem listu Evropske unije, se izvedejo v skladu s pravili iz tega razpisa. Ne uporablja se člen 165 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9). Postopki javnih naročil v zvezi z ukrepom iz odstavka 1, z