PRE ČIŠ ČENA RAZLI ČICA 
POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJESL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/47

PREAMBULA  
NJEGOVO VELI ČANSTVO KRALJ BELGIJCEV, PREDSEDNIK ZVEZNE REPUBLIKE NEM ČIJE, PREDSEDNIK FRANCOSKE 
REPUBLIKE, PREDSEDNIK ITALIJANSKE REPUBLIKE, NJENA KRALJEVA VISOKOST VELIKA VOJVODINJA LUKSE ­
MBURŠKA, NJENO VELI ČANSTVO KRALJICA NIZOZEMSKE (  1 ), 
ODLO ČENI, da položijo temelje vse tesn ejši zvezi med narodi Evrope,  
TRDNO ODLO ČENI, da s skupnim delovanjem odstranijo pregrade, ki razdvajajo Evropo, in tako 
zagotovijo svojim državam gospodarski in socialni napredek,  
POTRJUJEJO , da je temeljni cilj njihovega prizadevanja nenehno izboljševanje življenjskih razmer in 
delovnih pogojev njihovih narodov,  
V SPOZNANJU , da je za odstranjevanje sedanjih ovir nujno usklajeno delovanje, ki bo zagotovilo stalen 
napredek, uravnoteženo trgovino in pošteno konkurenco,  
V ŽELJI  okrepiti enotnost svojih gospodarstev in zagotoviti njihov usklajeni razvoj ob zmanjševanju 
sedanjih razlik med posameznimi regijami in zaostalosti regij z omejenimi možnostmi,  
Z ŽELJO , da bi s skupno trgovinsko politiko pripomogli k postopnemu odpravljanju omejitev v 
mednarodni trgovini,  
Z NAMENOM  potrditi solidarnost, ki povezuje Evropo s čezmorskimi državami, in z željo zagotoviti 
dvig njihove blaginje v skladu z na čeli Ustanovne listine Združenih narodov,  
TRDNO ODLO ČENI, da z združitvijo svojih virov ohranijo in utrdijo mir in svobodo, pozivajo druge 
narode Evrope z enakimi ideali, da se jim v teh prizadevanjih pridružijo,  
ODLO ČENI ustvarjati možnosti za pridobivanje čim višje ravni znanja svojih narodov s širokim 
dostopom do izobraževanja in z njegovim stalnim posodabljanjem,  
SO v ta namen  IMENOVALI : 
(seznam pooblaš čencev ni ponovno natisnjen)  
KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki dogovorili o naslednjem:SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/49  
( 1 ) Od takrat so postale članice Evropske unije Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Republika 
Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Republika 
Madžarska, Republika Malta, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slove ­
nija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.
PRVI DEL  
NA ČELA  
Člen 1 
1. Ta pogodba ureja delovanje Unije in dolo ča podro čja, razmejitev in na čin izvajanja njenih 
pristojnosti.  
2. Ta pogodba in Pogodba o Evropski uniji sta temeljni Pogodbi Unije. Za ti pogodbi, ki imata 
enako pravno veljavnost, se uporablja poimenovanje „Pogodbi“.  
NASLOV I  
VRSTE IN PODRO ČJA PRISTOJNOSTI UNIJE  
Člen 2 
1. Če ima Unija po Pogodbah na dolo čenem podro čju izklju čno pristojnost, lahko samo Unija 
izdaja zakonodajne in sprejema pravno zavezujo če akte; države članice lahko tako ukrepajo same le, 
če jih Unija za to pooblasti, ali za izvajanje aktov Unije.  
2. Če ima Unija po Pogodbah na dolo čenem podro čju deljeno pristojnost z državami članicami, 
lahko Unija in države članice na tem podro čju izdajajo zakonodajne in sprejemajo pravno zavezujo če 
akte. Države članice izvajajo svojo pristojnost, kolikor Unija svoje pristojnosti ne izvaja. Države 
članice ponovno izvajajo svojo pristojnost, kolikor se je Unija odlo čila, da bo svojo pristojnost 
prenehala izvajati.  
3. Države članice usklajujejo svoje ekonomske politike in politike zaposlovanja v okviru ureditev 
iz te pogodbe, za opredelitev katerih je pristojna Unija.  
4. Unija je v skladu z dolo čbami Pogodbe o Evropski uniji pristojna za opredelitev in izvajanje 
skupne zunanje in varnostne politike, vklju čno s postopnim oblikovanjem skupne obrambne politike.  
5. Unija je na nekaterih področ jih in pod pogoji, dolo čenimi s Pogodbama, pristojna za izvajanje 
ukrepov za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic, ne da bi s tem nadomestila 
pristojnost držav članic na teh podro čjih. 
Pravno zavezujo či akti Unije, sprejeti na podlagi dolo čb iz Pogodb, ki se nanašajo na ta podro čja, ne 
smejo vklju čevati usklajevanja zakonov in drugih predpisov držav članic.  
6. Obseg in na čini izvajanja pristojnosti Unije so dolo čeni z ustreznimi dolo čbami za vsako 
podro čje iz Pogodb.SL C 83/50 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 3 
1. Unija ima izklju čno pristojnost na naslednjih podro čjih: 
(a) carinska unija,  
(b) dolo čitev pravil o konkurenci, potrebnih za delovanje notranjega trga,  
(c) monetarna politika držav članic, katerih valuta je euro,  
(d) ohranjanje morskih bioloških virov v okviru skupne ribiške politike,  
(e) skupna trgovinska politika.  
2. Unija ima tudi izklju čno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kadar je ta skle ­
nitev predvidena v zakonodajnem aktu Unije ali je potrebna, da se Uniji omogo či izvajanje njene 
notranje pristojnosti, ali kolikor lahko vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo podro čje 
uporabe. 
Člen 4 
1. Unija si deli pristojnost z državami članicami, če ji Pogodbi dodeljujeta pristojnost, ki se ne 
nanaša na področ ja iz členov 3 in 6.  
2. Deljena pristojnost med Unijo in državami članicami velja za naslednja glavna podro čja: 
(a) notranji trg,  
(b) socialno politiko glede vidikov, opredeljenih v tej pogodbi,  
(c) ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo,  
(d) kmetijstvo in ribištvo, razen ohranjanja morskih bioloških virov,  
(e) okolje,  
(f) varstvo potrošnikov,  
(g) promet,  
(h) vseevropska omrežja,  
(i) energijo,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/51
(j) obmo čje svobode, varnosti in pravice,  
(k) skupno skrb za varnost na področ ju javnega zdravja glede vidikov, opredeljenih v tej pogodbi.  
3. Na podro čjih raziskav, tehnološkega razvoja in vesolja ima Unija pristojnost ukrepanja, zlasti za 
opredelitev in izvajanje programov, ne da bi izvajanje te pristojnosti oviralo države članice pri 
izvajanju njihovih pristojnosti.  
4. Na podro čjih razvojnega sodelovanja in humanitarne pomo či ima Unija pristojnost ukrepanja 
in vodenja skupne politike, ne da bi izvajanje te pristojnosti oviralo države članice pri izvajanju 
njihovih pristojnosti.  
Člen 5  
1. Države članice usklajujejo svoje ekonomske politike znotraj Unije. V ta namen Svet sprejema 
ukrepe, zlasti širše smernice za te politike.  
Za države č lanice, katerih valuta je euro, se uporabljajo posebne dolo čbe. 
2. Unija sprejme ukrepe za zagotovitev usklajevanja politik zaposlovanja držav članic, zlasti z 
opredelitvijo smernic za te politike.  
3. Unija lahko daje pobude za zagotovitev usklajevanja socialnih politik držav članic.  
Člen 6 
Unija je pristojna za izvajanje ukrepov za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic.  
Takšni ukrepi na evropski ravni se nanašajo na naslednja podro čja: 
(a) varovanje in izboljšanje človekovega zdravja,  
(b) industrijo,  
(c) kulturo,  
(d) turizem,  
(e) izobraževanje, poklicno usposabljanje, mladino in šport,SL C 83/52 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
(f) civilno zaš čito, 
(g) upravno sodelovanje.  
NASLOV II  
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 7 
Unija skrbi za notranjo usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev in v 
skladu z na čelom prenosa pristojnosti.  
Člen 8  
(prejšnji člen 3(2) PES) (  1 ) 
V vseh svojih dejavnostih si Unija prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi 
in ženskami.  
Člen 9  
Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s 
spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaš čite, bojem proti 
socialni izklju čenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega 
zdravja.  
Člen 10  
Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti si Unija prizadeva za boj proti diskrimi ­
naciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepri čanja, invalidnosti, starosti ali spolne 
usmerjenosti.  
Člen 11  
(prejšnji člen 6 PES)  
Zahteve varstva okolja je treba vklju čevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti 
zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/53  
( 1 ) Sklicevanje je indikativnega pomena. Za ve č informacij, glej preglednice preštevil čenja za staro in novo števil čenje 
členov Pogodb.
Člen 12  
(prejšnji člen 153(2) PES)  
Pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije se upoštevajo zahteve varstva 
potrošnikov.  
Člen 13  
Pri oblikovanju in izvajanju politik Unije na podro čju kmetijstva, ribištva, prometa, notranjega trga, 
raziskav in tehnološkega razvoja ter vesolja Unija in države članice v celoti upoštevajo zahteve po 
dobrem poč utju živali kot čute čih bitij, pri čemer spoštujejo zakonodajne ali upravne dolo čbe in 
ustaljene obi čaje držav članic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediš čine. 
Člen 14  
(prejšnji člen 16 PES)  
Brez poseganja v člen 4 Pogodbe o Evropski uniji in člene 93, 106 in 107 te pogodbe ter ob 
upoštevanju položaja, ki ga imajo službe splošnega gospodarskega pomena v okviru skupnih vrednot 
Unije, pa tudi njihove vloge pri pospeševanju socialne in teritorialne kohezije, skrbijo Unija in države članice v mejah svojih pristojnosti na podro čju uporabe Pogodb za to, da takšne službe delujejo na 
podlagi na čel in pogojev, zlasti ekonomskih in finan čnih, ki jim omogo čajo izpolnjevanje njihovih 
nalog. Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, dolo čita ta na čela in pogoje brez poseganja v pristojnosti držav članic, da v skladu s Pogodbama 
zagotavljajo in financirajo take službe ter naro čajo njihove storitve.  
Člen 15
 
(prejšnji člen 255 PES)  
1. Institucije, organi, uradi in agencije Unije zaradi spodbujanja dobrega upravljanja in zagotovitve 
sodelovanja civilne družbe pri svojem delu kar najbolj upoštevajo na čelo javnosti delovanja.  
2. Evropski parlament zaseda javno, prav tako tudi Svet, ko razpravlja in glasuje o osnutku 
zakonodajnega akta.  
3. Vsi državljani Unije in vse fizi čne ali pravne osebe s prebivališ čem ali statutarnim sedežem v eni 
od držav članic imajo pravico dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije, ne 
glede na nosilec dokumenta ob upoštevanju na čel in pogojev, ki naj se določ ijo v skladu s tem 
odstavkom.SL C 83/54 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Splošna na čela in omejitve iz razlogov javnega ali zasebnega interesa, ki veljajo za to pravico dostopa 
do dokumentov, dolo čita Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku z 
uredbami.  
Vsaka institucija, organ, urad ali agencija zagotavlja preglednost svojega dela in v svojem poslovniku 
predpiše posebne dolo čbe glede dostopa do njenih dokumentov v skladu z uredbami iz drugega 
pododstavka. 
Sodišč e Evropske unije, Evropska centralna banka in Evropska investicijska banka upoštevajo ta 
odstavek le pri izvajanju svojih upravnih nalog.  
Evropski parlament in Svet zagotovita javni dostop do dokumentov, ki se nanašajo na zakonodajne 
postopke v skladu s pogoji, dolo čenimi v uredbah iz drugega pododstavka.  
Člen 16  
(prejšnji člen 286 PES)  
1. Vsakdo ima pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj.  
2. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku dolo čata pravila o varstvu 
fizi čnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije ter 
držav članic v okviru dejavnosti s podro čja uporabe prava Unije, in o prostem pretoku takih 
podatkov. Upoštevanje teh pravil nadzirajo neodvisni organi.  
Pravila, sprejeta na podlagi tega člena, ne posegajo v posebna pravila iz člena 39 Pogodbe o Evropski 
uniji.  
Člen 17  
1. Unija spoštuje status, ki ga cerkve in verska združenja ali skupnosti uživajo v državah članicah 
po nacionalnem pravu, in ne posega vanj.  
2. Enako Unija spoštuje status svetovnonazorskih in nekonfesionalnih organizacij po nacionalnem 
pravu.  
3. Unija tem cerkvam in organizacijam priznava njihovo identiteto in poseben prispevek ter z 
njimi vzdržuje odprt, pregleden in reden dialog.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/55
DRUGI DEL  
NEDISKRIMINACIJA IN DRŽAVLJANSTVO UNIJE  
Člen 18  
(prejšnji člen 12 PES)  
Kjer se uporabljata Pogodbi in brez poseganja v njune posebne dolo čbe, je prepovedana vsakršna 
diskriminacija glede na državljanstvo.  
Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta predpise, s katerimi 
prepovesta takšno diskriminacijo.  
Člen 19  
(prejšnji člen 13 PES)  
1. Brez poseganja v druge dolo čbe Pogodb in v mejah pristojnosti Unije po Pogodbah lahko Svet 
po posebnem zakonodajnem postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta soglasno sprejme 
ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepri čanja, 
invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.  
2. Z odstopanjem od odstavka 1, Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem 
postopku sprejmeta temeljna na čela za spodbujevalne ukrepe Unije, ki so namenjeni podpori delo ­
vanja držav članic, pri čemer je izklju čeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov 
držav članic, zato da bi prispevali k doseganju ciljev iz odstavka 1.  
Člen 20  
(prejšnji člen 17 PES)  
1. S Pogodbama se uvede državljanstvo Unije. Državljani Unije so vse osebe z državljanstvom ene 
od držav članic. Državljanstvo Unije se doda nacionalnemu državljanstvu in ga ne nadomesti.  
2. Državljani Unije imajo pravice in dolžnosti, dolo čene v Pogodbah. Med drugim imajo:  
(a) pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic;  
(b) pravico voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament in na ob činskih volitvah v državi 
članici, kjer prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani te države;SL C 83/56 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
(c) pravico na ozemlju tretje države, kjer država članica, katere državljani so, nima predstavništva, do 
zaš čite diplomatskih in konzularnih organov katere koli države članice pod enakimi pogoji, 
kakršni veljajo za državljane te države;  
(d) pravico naslavljati peticije na Evropski parlament in obrniti se na evropskega varuha človekovih 
pravic kot tudi na institucije in posvetovalne organe Unije v katerem koli jeziku Pogodb in prejeti 
odgovor v istem jeziku.  
Te pravice se uresni čujejo v skladu s pogoji in omejitvami, opredeljenimi s Pogodbama in ukrepi, 
sprejetimi za njuno izvajanje.  
Člen 21  
(prejšnji člen 18 PES)  
1. Vsak državljan Unije ima pravico prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob 
upoštevanju omejitev in pogojev, dolo čenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno 
uveljavitev.  
2. Če bi se izkazalo, da je zaradi doseganja tega cilja potrebno ukrepanje Unije, Pogodbi pa ne 
predvidevata potrebnih pooblastil, lahko Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem 
postopku sprejmeta dolo čbe za olajšanje uresni čevanja pravic iz odstavka 1.  
3. Za namene, enake tistim iz odstavka 1, in če v Pogodbah niso predvidena potrebna pooblastila, 
lahko Svet po posebnem zakonodajnem postopku sprejme ukrepe v zvezi s socialnim varstvom ali 
socialno zaš čito. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
Člen 22  
(prejšnji člen 19 PES)  
1. Vsak državljan Unije, ki prebiva v državi članici, nima pa njenega državljanstva, ima pravico, da 
v tej državi voli in je voljen na ob činskih volitvah pod enakimi pogoji kakor državljani te države. Ta 
pravica se uresni čuje v skladu s podrobno ureditvijo, ki jo Svet po posebnem zakonodajnem 
postopku in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme; ta ureditev lahko pred ­
videva odstopanja, kadar so utemeljena s težavami, zna čilnimi za neko državo članico.  
2. Brez poseganja v člen 223(1) in dolo čbe, sprejete za njegovo izvajanje, ima vsak državljan 
Unije, ki prebiva v neki državi članici, nima pa njenega državljanstva, pravico, da v tej državi voli in 
je voljen na volitvah v Evropski parlament pod enakimi pogoji kakor državljani te države. Ta pravica 
se uresnič uje v skladu s podrobno ureditvijo, ki jo Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po 
posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme; ta ureditev lahko predvideva odstopanja, 
kadar so utemeljena s težavami, zna čilnimi za neko državo članico.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/57
Člen 23  
(prejšnji člen 20 PES)  
Vsak državljan Unije ima na ozemlju tretje države, v kateri država č lanica, katere državljan je, nima 
predstavništva, pravico do zaš čite diplomatskih ali konzularnih organov katere koli države članice 
pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane tiste države. Države članice sprejmejo potrebne 
predpise in za čnejo mednarodna pogajanja, nujna za zagotovitev te zaš čite. 
Svet lahko po posebnem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Evropskim parlamentom 
sprejme direktive o dolo čitvi ukrepov za usklajevanje in sodelovanje, potrebnih za lažje zagotavljanje 
te zaš čite. 
Člen 24  
(prejšnji člen 21 PES)  
Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, dolo čita 
postopke in pogoje za vložitev državljanske pobude v smislu člena 11 Pogodbe o Evropski uniji, 
vklju čno z najmanjšim številom držav članic, iz katerih so ti državljani.  
Vsak državljan Unije ima pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament v skladu s členom 227.  
Vsak državljan Unije se ima pravico pritožiti pri varuhu človekovih pravic, imenovanem v skladu s 
členom 228.  
Vsak državljan Unije ima pravico pisati kateri koli instituciji ali organu iz tega člena ali člena 13 
Pogodbe o Evropski uniji v enem od jezikov, omenjenih v členu 55(1) navedene pogodbe, in prejeti 
odgovor v istem jeziku.  
Člen 25  
(prejšnji člen 22 PES)  
Komisija poro ča o uporabi dolo čb tega dela Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-social ­
nemu odboru vsaka tri leta. V tem poroč ilu mora biti upoštevan razvoj Unije.  
Na tej podlagi in brez poseganja v druge dolo čbe Pogodb lahko Svet po posebnem zakonodajnem 
postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta soglasno sprejme dolo čbe za dopolnitev pravic iz 
člena 20(2). Te dolo čbe zač nejo veljati, ko jih države članice potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi 
pravili.SL C 83/58 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
TRETJI DEL  
NOTRANJE POLITIKE IN UKREPI UNIJE  
NASLOV I  
NOTRANJI TRG  
Člen 26  
(prejšnji člen 14 PES)  
1. Unija sprejme ukrepe za vzpostavitev ali zagotavljanje delovanja notranjega trga v skladu z 
ustreznimi dolo čbami Pogodb.  
2. Notranji trg zajema obmo čje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z dolo čbami Pogodb 
zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala.  
3. Svet na predlog Komisije dolo či smernice in pogoje, potrebne za zagotavljanje uravnoteženega 
napredka na vseh zadevnih podro čjih. 
Člen 27  
(prejšnji člen 15 PES)  
Komisija pri oblikovanju predlogov za doseganje ciljev iz člena 26 upošteva obseg prizadevanj, ki jih 
bodo morala nekatera gospodarstva zaradi razlik v razvoju ohranjati za vzpostavitev notranjega trga, 
in lahko predlaga sprejetje ustreznih dolo čb. 
Če so te dolo čbe oblikovane kot odstopanja, morajo biti po svoji naravi za časne in smejo povzro čiti 
najmanjše možne motnje v delovanju notranjega trga.  
NASLOV II  
PROSTI PRETOK BLAGA  
Člen 28  
(prejšnji člen 23 PES)  
1. Unija vklju čuje carinsko unijo, ki zajema vso blagovno menjavo in med državami članicami 
prepoveduje carine pri uvozu in izvozu ter vse dajatve z enakim u činkom, poleg tega pa uvaja 
skupno carinsko tarifo v odnosih s tretjimi državami.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/59
2. Dolo čbe člena 30 in poglavja 3 tega naslova se uporabljajo za izdelke s poreklom iz držav 
članic in za izdelke, ki prihajajo iz tretjih držav in so v državah članicah v prostem prometu.  
Člen 29  
(prejšnji člen 24 PES)  
Za izdelke iz tretjih držav velja, da so v prostem prometu v neki državi č lanici, če so bile v tej državi 
zanje opravljene uvozne formalnosti in pla čane vse predpisane carine ali dajatve z enakim u činkom 
in če te carine ali dajatve niso bile v celoti ali delno povrnjene.  
POGLAVJE 1  
CARINSKA UNIJA  
Člen 30  
(prejšnji člen 25 PES)  
Carine pri uvozu in izvozu ter vse dajatve z enakim u činkom so med državami članicami prepo ­
vedane. Ta prepoved se uporablja tudi za carine fiskalne narave.  
Člen 31  
(prejšnji člen 26 PES)  
Carine skupne carinske tarife dolo či Svet na predlog Komisije.  
Člen 32  
(prejšnji člen 27 PES)  
Komisija pri izvajanju nalog, ki so ji zaupane v tem poglavju, upošteva:  
(a) potrebo po pospeševanju trgovine med državami članicami in tretjimi državami;  
(b) razvoj pogojev konkurence znotraj Unije, če omogo čajo izboljšanje konkuren čne sposobnosti 
podjetij;  
(c) potrebe Unije glede preskrbe s surovinami in polizdelki; pri tem Komisija skrbi, da med državami 
članicami ni izkrivljanja pogojev konkurence za kon čne izdelke;  
(d) potrebo po tem, da se izogne resnim motnjam v gospodarstvih držav članic ter da se zagotovi 
racionalen razvoj proizvodnje in razmah potrošnje znotraj Unije.SL C 83/60 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
POGLAVJE 2  
CARINSKO SODELOVANJE  
Člen 33  
(prejšnji člen 135 PES)  
V okviru podro čja uporabe Pogodb sprejmeta Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem 
postopku ukrepe za okrepitev carinskega sodelovanja med državami članicami ter med njimi in 
Komisijo.  
POGLAVJE 3  
PREPOVED KOLI ČINSKIH OMEJITEV MED DRŽAVAMI Č LANICAMI  
Člen 34  
(prejšnji člen 28 PES)  
Med državami članicami so prepovedane koli činske omejitve pri uvozu in vsi ukrepi z enakim 
učinkom.  
Člen 35  
(prejšnji člen 29 PES)  
Količ inske omejitve pri izvozu in vsi ukrepi z enakim u činkom so med državami članicami prepo ­
vedani.  
Člen 36  
(prejšnji člen 30 PES)  
Dolo čbe členov 34 in 35 ne izključ ujejo prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali blagu v tranzitu, 
če so utemeljene z javno moralo, javnim redom ali javno varnostjo, varovanjem zdravja in življenja 
ljudi, živali ali rastlin, varstvom nacionalnih bogastev z umetniško, zgodovinsko ali arheološko 
vrednostjo ali z varstvom industrijske in poslovne lastnine. Vendar te prepovedi ali omejitve ne 
smejo biti sredstvo za samovoljno diskriminacijo ali prikrito omejevanje trgovine med državami 
članicami.  
Člen 37  
(prejšnji člen 31 PES)  
1. Države članice prilagodijo vse državne monopole tržne narave, s čimer zagotovijo, da je 
odpravljena vsakršna diskriminacija glede pogojev nabave in trženja blaga med državljani držav 
članic.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/61
Dolo čbe tega člena se uporabljajo za vse organe, s katerimi država članica pravno ali dejansko, 
neposredno ali posredno nadzoruje, dolo ča ali ob čutno vpliva na uvoz ali izvoz med državami 
članicami. Te dolo čbe se uporabljajo tudi za monopole, ki jih država prenese na druge.  
2. Države članice ne uvajajo novih ukrepov, ki so v nasprotju z na čeli iz odstavka 1 ali ki 
omejujejo podro čje uporabe členov o prepovedi carin in koli činskih omejitev med državami 
članicami.  
3. Če državni monopol tržne narave vsebuje pravila, ki naj olajšajo prodajo kmetijskih proizvodov 
ali pridobitve kar najboljšega izkupi čka zanje, je treba pri uporabi pravil iz tega člena storiti vse 
potrebno za zagotovitev enakovrednih zaš čitnih ukrepov glede zaposlovanja in življenjske ravni 
posameznih proizvajalcev.  
NASLOV III  
KMETIJSTVO IN RIBIŠTVO  
Člen 38  
(prejšnji člen 32 PES)  
1. Unija opredeli in izvaja skupno kmetijsko in ribiško politiko.  
Notranji trg se razširi na kmetijstvo, ribištvo in trgovino s kmetijskimi proizvodi. „Kmetijski proiz ­
vodi“ pomenijo rastlinske, živinorejske in ribi ške proizvode ter proizvode prve stopnje predelave teh 
proizvodov. Sklicevanje na skupno kmetijsko politiko ali na kmetijstvo ter uporaba izraza „kmetijski“ 
pomeni tudi sklicevanje na ribištvo, ob upoštevanju posebnosti tega sektorja.  
2. Razen če ni v členih 39 do 44 dolo čeno druga če, se za kmetijske proizvode uporabljajo 
predpisi, ki se nanašajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga.  
3. Proizvodi, ki so predmet dolo čb členov 39 do 44, so našteti v Prilogi I k Pogodbama.  
4. Delovanje in razvoj notranjega trga kmetijskih proizvodov mora spremljati oblikovanje skupne 
kmetijske politike.  
Člen 39  
(prejšnji člen 33 PES)  
1. Cilji skupne kmetijske politike so:  
(a) pove čati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehni čnega napredka in zagotavljanjem racio ­
nalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, zlasti delovne sile;SL C 83/62 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
(b) s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s pove čanjem individual ­
nega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom;  
(c) stabilizirati trge;  
(d) zagotoviti redno preskrbo;  
(e) zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah.  
2. Pri oblikovanju skupne kmetijske politike in posebnih metod za njeno izvajanje se upošteva:  
(a) posebna narava kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih 
in naravnih neskladij med razli čnimi kmetijskimi regijami;  
(b) potreba, da se ustrezne prilagoditve izvedejo postopno;  
(c) dejstvo, da je kmetijstvo v državah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodar ­
stvom.  
Člen 40  
(prejšnji člen 34 PES)  
1. Za doseganje ciljev iz člena 39 se vzpostavi skupna ureditev kmetijskih trgov.  
Ta ureditev je glede na zadevni proizvod v eni od naslednjih oblik:  
(a) skupna pravila konkurence;  
(b) obvezujo ča uskladitev razli čnih nacionalnih tržnih ureditev;  
(c) evropska tržna ureditev.  
2. Skupna ureditev, vzpostavljena v skladu z odstavkom 1, lahko vklju čuje vse ukrepe, nujne za 
doseganje ciljev iz člena 39, zlasti uravnavanje cen, pomo či pri proizvodnji in trženju raznih proiz ­
vodov, ukrepe za skladiš čenje in prenos zalog ter skupne mehanizme za stabiliziranje uvoza ali 
izvoza. 
Skupna ureditev je omejena na doseganje ciljev, dolo čenih v členu 39, in izklju čuje vsakršno diskri ­
minacijo med proizvajalci in potrošniki v Uniji.  
Vsaka skupna cenovna politika temelji na skupnih merilih in enotnih metodah izra čunavanja.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/63
3. Za doseganje zastavljenih ciljev skupne ureditve iz odstavka 1 se lahko ustanovi enega ali ve č 
kmetijskih usmerjevalnih in jamstvenih skladov.  
Člen 41  
(prejšnji člen 35 PES)  
Da bi omogo čili doseganje ciljev iz člena 39, se lahko v okviru skupne kmetijske politike predvidijo 
naslednji ukrepi:  
(a) u činkovito usklajevanje prizadevanj na področ ju poklicnega usposabljanja, raziskav in razširjanja 
znanja na podro čju kmetijstva; to lahko vklju čuje skupno financiranje projektov ali institucij;  
(b) skupni ukrepi za pospeševanje porabe nekaterih proizvodov.  
Člen 42  
(prejšnji člen 36 PES)  
Dolo čbe iz poglavja o pravilih konkurence se uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in 
trgovino s kmetijskimi proizvodi le v obsegu, ki ga dolo čita Evropski parlament in Svet v okviru 
člena 43(2), in v skladu s postopkom, dolo čenim v istem odstavku, ob upoštevanju ciljev iz člena 39.  
Svet lahko na predlog Komisije odobri dodelitev pomo či: 
(a) za zaš čito podjetij, ki so zaradi strukturnih ali naravnih razmer v slabšem položaju;  
(b) v okviru programov gospodarskega razvoja.  
Člen 43  
(prejšnji člen 37 PES)  
1. Komisija da predloge za oblikovanje in uresni čevanje skupne kmetijske politike, vklju čno z 
nadomestitvijo nacionalnih ureditev z eno od oblik skupne ureditve, predvidene v členu 40(1), ter za 
izvajanje ukrepov, podrobno opredeljenih v tem naslovu.  
Ti predlogi upoštevajo soodvisnost kmetijskih vprašanj, obravnavanih v tem naslovu.  
2. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
Ekonomsko-socialnim odborom dolo čita skupne ureditve kmetijskih trgov iz člena 40(1) in druge 
dolo čbe, potrebne za doseganje ciljev skupne kmetijske in ribiške politike.SL C 83/64 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
3. Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o dolo čitvi cen, prelevmanov, pomo či in koli činskih 
omejitev ter o dolo čitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.  
4. V skladu z odstavkom 2 se nacionalne tržne ureditve nadomestijo s skupno ureditvijo iz člena 
40(1), če: 
(a) skupna ureditev državam članicam, ki nasprotujejo temu ukrepu in imajo lastno ureditev za neko 
proizvodnjo, ponuja enakovredne zaš čitne ukrepe glede zaposlovanja in življenjske ravni 
zadevnih proizvajalcev, ob upoštevanju s časoma možnih prilagoditev in potrebne specializacije;  
(b) taka ureditev v Uniji zagotavlja tržne pogoje, ki so podobni tistim na nacionalnem trgu.  
5. Če se skupna ureditev za nekatere surovine vzpostavi pred obstojem skupne ureditve za 
ustrezne predelane proizvode, se lahko surovine, ki se uporabljajo za predelane proizvode, namenjene 
izvozu v tretje države, uvozijo iz držav zunaj Unije.  
Člen 44  
(prejšnji člen 38 PES)  
Kadar je proizvod v državi članici predmet nacionalne tržne ureditve ali notranjih predpisov z 
enakim u činkom, ki vplivajo na konkuren čni položaj podobne proizvodnje v drugi državi članici, 
države članice uvedejo izravnalno dajatev na uvoz tega proizvoda iz države članice, v kateri obstaja 
taka ureditev ali taki predpisi, razen če ta država ne uvede izravnalne dajatve na izvoz.  
Komisija dolo či višino teh dajatev na ravni, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev ravnotežja; 
odobri lahko tudi druge ukrepe, za katere dolo či pogoje in podrobnosti.  
NASLOV IV  
PROSTI PRETOK OSEB, STORITEV IN KAPITALA  
POGLAVJE 1  
DELAVCI  
Člen 45  
(prejšnji člen 39 PES)  
1. V Uniji se zagotovi prosto gibanje delavcev.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/65
2. Prosto gibanje vklju čuje odpravo vsakršne diskriminacije na podlagi državljanstva delavcev 
držav članic v zvezi z zaposlitvijo, pla čilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji.  
3. Ob upoštevanju omejitev, utemeljenih z javnim redom, javno varnostjo in javnim zdravjem, 
zajema pravico: 
(a) sprejeti ponujeno delovno mesto;  
(b) se v ta namen na obmo čju držav članic prosto gibati;  
(c) bivati v državi članici zaradi zaposlitve skladno z dolo čbami zakonov ali drugih predpisov, ki 
urejajo zaposlovanje državljanov te države;  
(d) ostati na ozemlju države članice po prenehanju zaposlitve v tej državi pod pogoji, zajetimi v 
predpisih, ki jih pripravi Komisija.  
4. Dolo čbe tega člena se ne uporabljajo pri zaposlovanju v državni upravi.  
Člen 46  
(prejšnji člen 40 PES)  
Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko- 
socialnim odborom izdajata direktive ali uredbe, v katerih so navedeni potrebni ukrepi za vzposta ­
vitev prostega gibanja delavcev iz člena 45, zlasti:  
(a) zagotovitev tesnega sodelovanja med posameznimi nacionalnimi zavodi za zaposlovanje;  
(b) odpravljanje tistih upravnih postopkov in praks ter predpisanih rokov za dostop do prostih 
delovnih mest, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje ali predhodno sklenjenih sporazumov 
med državami članicami in katerih ohranitev bi ovirala liberalizacijo gibanja delavcev;  
(c) odpravljanje vseh predpisanih rokov in drugih omejitev, predvidenih z nacionalno zakonodajo ali 
predhodno sklenjenimi sporazumi med državami članicami, ki glede svobodne izbire zaposlitve 
za delavce iz drugih držav članic dolo čajo druga čne pogoje od tistih, ki veljajo za doma če 
delavce;  
(d) vzpostavitev ustreznih mehanizmov, ki povezujejo ponudbe s prošnjami za zaposlitev in olajšajo 
doseganje ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na trgu delovne sile tako, da nista ogrožena življenjska raven in raven zaposlenosti v posameznih regijah in industrijskih vejah.SL C 83/66 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 47  
(prejšnji člen 41 PES)  
V okviru skupnega programa države članice spodbujajo izmenjavo mladih delavcev.  
Člen 48  
(prejšnji člen 42 PES)  
Evropski parlament in Svet sprejmeta po rednem zakonodajnem postopku takšne ukrepe na podro čju 
socialne varnosti, kakršni so potrebni za zagotovitev prostega gibanja delavcev; v ta namen vzpo ­
stavita ureditev, ki zaposlenim in samozaposlenim delavcem migrantom in njihovim vzdrževancem 
zagotavlja:  
(a) seštevanje vseh dob, ki se upoštevajo po zakonodajah posameznih držav, za pridobitev in 
ohranjanje pravice do dajatev ter za izrač un višine dajatev;  
(b) izpla čevanje dajatev osebam s prebivališ čem na ozemlju držav članic.  
Kadar član Sveta izjavi, da bi osnutek zakonodajnega akta iz prvega odstavka posegal na bistvene 
vidike njegovega sistema socialne varnosti, vklju čno z njegovim obsegom, stroški ali finan čno struk ­
turo, ali da bi vplival na finan čno uravnoteženost sistema, lahko zahteva, da se zadeva predloži 
Evropskemu svetu. V tem primeru se redni zakonodajni postopek za časno prekine. Po razpravi 
Evropski svet v štirih mesecih od te za časne prekinitve bodisi:  
(a) vrne osnutek Svetu, s čimer se za časna prekinitev rednega zakonodajnega postopka kon ča, ali 
(b) ne ukrepa ali od Komisije zahteva, da predloži  nov predlog; v tem primeru se šteje, da prvotno 
predlagani akt ni bil sprejet.  
POGLAVJE 2  
PRAVICA DO USTANAVLJANJA  
Člen 49  
(prejšnji člen 43 PES)  
V okviru dolo čb, navedenih v nadaljevanju, se omejitve glede pravice do ustanavljanja za državljane 
ene države članice na ozemlju druge države članice prepovejo. Ta prepoved se uporablja tudi za 
omejitve pri ustanavljanju agencij, podružnic ali h čerinskih družb državljanov katere koli države 
članice s sedežem na ozemlju katere koli države članice.  
Pravica do ustanavljanja zajema pravico za četi in opravljati dejavnost kot samozaposlena oseba ter 
pravico do ustanovitve in vodenja podjetij, zlasti družb ali podjetij iz drugega odstavka člena 54, pod 
pogoji, ki jih ob upoštevanju dolo čb poglavja o kapitalu za svoje državljane dolo ča zakonodaja 
države, v kateri se taka ustanovitev izvede.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/67
Člen 50  
(prejšnji člen 44 PES)  
1. Za uresni čevanje svobode ustanavljanja v zvezi s posamezno dejavnostjo, Evropski parlament in 
Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom 
ukrepata z direktivami.  
2. Evropski parlament, Svet in Komisija izvajajo naloge, ki jim jih nalagajo prejšnje dolo čbe, zlasti 
tako da: 
(a) praviloma prednostno obravnavajo dejavnosti, pri katerih svoboda ustanavljanja pomembno 
prispeva k razvoju proizvodnje in trgovine;  
(b) zagotavljajo tesno sodelovanje med pristojnimi organi v državah članicah, da se seznanijo s 
stanjem raznih dejavnosti v Uniji;  
(c) odpravljajo tiste upravne postopke in prakse, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje ali iz pred ­
hodno sklenjenih sporazumov med državami članicami, katerih ohranitev bi ovirala svobodo 
ustanavljanja;  
(d) zagotavljajo, da delavci ene države članice, zaposleni na ozemlju druge države članice, lahko 
ostanejo na tem ozemlju, zato da tam za čnejo dejavnosti kot samozaposlene osebe, kadar 
izpolnjujejo pogoje, ki bi jih morali izpolnjevati, če bi v to državo vstopili ob nameravanem 
za četku te dejavnosti;  
(e) omogo čajo državljanom ene države članice, da pridobijo in uporabljajo nepremič nine na ozemlju 
druge države članice, kolikor to ni v nasprotju z na čeli iz člena 39(2),  
(f) postopno odpravljajo omejitve glede svobode ustanavljanja v vseh zadevnih panogah, tako glede 
pogojev za ustanavljanje agencij, podružnic ali hč erinskih družb na ozemlju države članice in tudi 
glede pogojev za dostop osebja mati čnega podjetja do vodilnih ali nadzornih delovnih mest v teh 
agencijah, podružnicah ali h čerinskih družbah;  
(g) usklajujejo, kolikor je to potrebno, zaš čitne ukrepe, ki jih od družb ali podjetij iz drugega 
odstavka člena 54 za zaš čito interesov družbenikov in tretjih zahtevajo države članice, zato da 
bi te zaš čitne ukrepe izena čili v vsej Uniji;  
(h) zagotavljajo, da pomo či, ki jih dodeljujejo države članice, ne izkrivljajo pogojev za ustanavljanje.  
Člen 51  
(prejšnji člen 45 PES)  
Dolo čbe tega poglavja se v posamezni državi članici ne uporabljajo za tiste dejavnosti, ki so v tej 
državi povezane, četudi ob časno, z izvajanjem javne oblasti.SL C 83/68 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku odlo čita, da se dolo čbe tega 
poglavja za nekatere dejavnosti ne uporabljajo.  
Člen 52  
(prejšnji člen 46 PES)  
1. Dolo čbe tega poglavja in ukrepi, sprejeti v skladu z njimi, ne vplivajo na uporabo dolo čb 
zakonov ali drugih predpisov, ki predvidevajo posebno obravnavo tujih državljanov zaradi javnega 
reda, javne varnosti ali javnega zdravja.  
2. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta direktive za 
uskladitev zgoraj omenjenih dolo čb. 
Člen 53  
(prejšnji člen 47 PES)  
1. Da bi samozaposlenim osebam olajšali za četek in opravljanje njihove dejavnosti, Evropski 
parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta direktive za vzajemno priznavanje 
diplom, spri čeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah ter za uskladitev dolo čb zakonov ali 
drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na za četek opravljanja in opravljanje dejavnosti 
samozaposlenih oseb.  
2. Pri zdravstvenih delavcih, zdravstvenih sodelavcih in farmacevtih je postopno odpravljanje 
omejitev odvisno od uskladitve pogojev za njihovo opravljanje v posameznih državah članicah.  
Člen 54  
(prejšnji člen 48 PES)  
Družbe ali podjetja, ustanovljena v skladu z zakonodajo posamezne države članice, ki imajo statu ­
tarni sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja v Uniji, se v tem poglavju obravnavajo enako kakor fizič ne osebe, ki so državljani držav članic. 
Družbe ali podjetja pomeni družbe ali podjetja, ustanovljena po civilnem ali gospodarskem pravu, 
vklju čno z zadrugami, in druge pravne osebe javnega ali zasebnega prava z izjemo neprofitnih.  
Člen 55
 
(prejšnji člen 294 PES)  
Brez poseganja v uporabo drugih dolo čb Pogodb priznajo države članice državljanom drugih držav 
članic enako obravnavanje glede udeležbe v kapitalu družb ali podjetij iz člena 54.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/69
POGLAVJE 3  
STORITVE  
Člen 56  
(prejšnji člen 49 PES)  
V okviru dolo čb, navedenih v nadaljevanju, se omejitve svobode opravljanja storitev v Uniji prepo ­
vejo za državljane držav članic, ki imajo sedež v eni od držav članic, vendar ne v državi osebe, ki so 
ji storitve namenjene.  
Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku odlo čita, da se dolo čbe tega 
poglavja uporabljajo tudi za državljane tretje države, ki opravljajo storitve in imajo sedež v Uniji.  
Člen 57  
(prejšnji člen 50 PES)  
V Pogodbah so storitve „storitve“ takrat, kadar se praviloma opravljajo za pla čilo in kolikor jih ne 
urejajo dolo čbe, ki se nanašajo na prosti pretok blaga, kapitala in oseb.  
K „storitvam“ se štejejo zlasti:  
(a) dejavnosti industrijskega zna čaja; 
(b) dejavnosti trgovinskega zna čaja; 
(c) obrtne dejavnosti;  
(d) dejavnosti samostojnih poklicev.  
Brez poseganja v dolo čbe poglavja o pravici do ustanavljanja lahko ponudnik, zato da zagotovi 
storitev, za časno izvaja svojo dejavnost v državi članici, v kateri se ta storitev opravlja, pod enakimi 
pogoji, kakršne ta država predpisuje svojim državljanom.  
Člen 58  
(prejšnji člen 51 PES)  
1. Svobodno opravljanje prevoznih storitev urejajo dolo čbe naslova o prevozu.  
2. Liberalizacija ban čnih in zavarovalniških storitev, povezanih s pretokom kapitala, se izvaja 
skladno z liberalizacijo pretoka kapitala.SL C 83/70 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 59  
(prejšnji člen 52 PES)  
1. Za doseganje liberalizacije posameznih storitev Evropski parlament in Svet po rednem zako ­
nodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom izdajata direktive.  
2. Pri direktivah iz odstavka 1 imajo praviloma prednost tiste storitve, ki neposredno vplivajo na 
proizvodne stroške ali katerih liberalizacija pospešuje blagovno menjavo.  
Člen 60  
(prejšnji člen 53 PES)  
Države članice si prizadevajo liberalizirati storitve v več jem obsegu, kakor zahtevajo direktive, izdane 
v skladu s členom 59(1), če to dopuš čajo njihove gospodarske razmere in stanje zadevnega gospodar ­
skega sektorja.  
V ta namen Komisija pripravi priporo čila za zadevne države članice. 
Člen 61  
(prejšnji člen 54 PES)  
Dokler omejitve svobode opravljanja storitev niso odpravljene, uporablja vsaka država č lanica te 
omejitve brez diskriminacije glede na državljanstvo ali prebivališ če za vse osebe, ki opravljajo storitve 
iz prvega odstavka člena 56.  
Člen 62  
(prejšnji člen 55 PES)  
Dolo čbe členov 51 do 54 se uporabljajo za zadeve, ki jih obravnava to poglavje.  
POGLAVJE 4  
KAPITAL IN PLA ČILA 
Člen 63  
(prejšnji člen 56 PES)  
1. V okviru dolo čb tega poglavja so prepovedane vse omejitve pretoka kapitala med državami 
članicami ter med državami članicami in tretjimi državami.  
2. V okviru dolo čb tega poglavja so prepovedane vse omejitve pla čil med državami članicami ter 
med državami članicami in tretjimi državami.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/71
Člen 64  
(prejšnji člen 57 PES)  
1. Dolo čbe člena 63 ne posegajo v uporabo tistih omejitev za tretje države, ki veljajo po notra ­
njem pravu ali pravu Unije na dan 31. decembra 1993 in so bile sprejete glede pretoka kapitala v 
tretje države ali iz njih, nanašajo pa se na neposredne naložbe, tudi naložbe v nepremič nine, 
ustanavljanje, opravljanje finan čnih storitev ali na sprejem vrednostnih papirjev na trge kapitala. 
Glede omejitev, ki veljajo v nacionalnem pravu v Bolgariji, Estoniji in na Madžarskem, je ustrezni datum 31. december 1999.  
2. Ob prizadevanju v kar najve čjem obsegu dose či cilj prostega pretoka kapitala med državami 
članicami in tretjimi državami ter brez poseganja v druga poglavja Pogodb Evropski parlament in 
Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta ukrepe glede pretoka kapitala v tretje države in iz njih, ki se nanašajo na neposredne naložbe, tudi naložbe v nepremi čnine, ustanavljanje, opravljanje 
finan čnih storitev ali na sprejem vrednostnih papirjev na trge kapitala.  
3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko le Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po 
posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme ukrepe, ki pomenijo v pravu Unije 
nazadovanje glede liberalizacije pretoka kapitala v tretje države ali iz njih.  
Člen 65
 
(prejšnji člen 58 PES)  
1. Dolo čbe člena 63 ne posegajo v pravice držav članic, da:  
(a) uporabljajo ustrezne predpise svojega dav čnega prava, v katerih so razli čno obravnavani dav čni 
zavezanci, ki niso v enakem položaju glede na prebivališ če ali kraj, v katerem je naložen njihov 
kapital;  
(b) sprejmejo vse potrebne ukrepe za prepre čevanje kršitev nacionalnih zakonov in drugih predpisov, 
zlasti na podro čju obdav čitve in bonitetnega nadzora finan čnih institucij, ali dolo čijo postopke za 
prijavo pretoka kapitala za namene upravnih ali statisti čnih informacij ali sprejmejo ukrepe, ki so 
upravi čeni zaradi javnega reda ali javne varnosti.  
2. Dolo čbe tega poglavja ne posegajo v veljavnost tistih omejitev pravice do ustanavljanja, ki so 
združljive s Pogodbama.  
3. Ukrepi in postopki iz odstavkov 1 in 2 ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali 
prikritega omejevanja prostega pretoka kapitala in pla čil iz člena 63.SL C 83/72 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
4. Če ni ukrepov v skladu s členom 64(3), lahko Komisija ali, če v treh mesecih od zahteve 
zadevne države članice Komisija ni sprejela sklepa, Svet, sprejme sklep, s katerim potrdi, da se 
omejevalni dav čni ukrepi, ki jih sprejme država članica glede ene ali ve č tretjih držav, štejejo za 
združljive s Pogodbama, kolikor so utemeljeni z enim od ciljev Unije in so združljivi s pravilnim 
delovanjem notranjega trga. Na prošnjo države članice Svet odlo ča soglasno.  
Člen 66  
(prejšnji člen 59 PES)  
Kadar v izjemnih okoliš činah pretok kapitala v tretje države ali iz njih povzro ča ali grozi, da bo 
povzroč il resne težave pri delovanju ekonomske in monetarne unije, lahko Svet na predlog Komisije 
in po posvetovanju z Evropsko centralno banko sprejme zaš čitne ukrepe glede tretjih držav za 
obdobje najve č šestih mesecev, če so taki ukrepi izrecno potrebni.  
NASLOV V  
OBMO ČJE SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE  
POGLAVJE 1  
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 67  
(prejšnji člen 61 PES in prejšnji č len 29 PEU)  
1. Unija vzpostavi obmo čje svobode, varnosti in pravice ob spoštovanju temeljnih pravic in 
razli čnih pravnih sistemov in izro čil držav članic. 
2. Unija zagotovi, da se pri prehajanju notranjih meja ne izvaja kontrola oseb, in oblikuje skupno 
politiko o azilu, priseljevanju in nadzoru zunanjih meja na podlagi solidarnosti med državami 
članicami, ki je pravi čna do državljanov tretjih držav. Za namene tega naslova se osebe brez drža ­
vljanstva obravnavajo enako kakor državljani tretjih držav.  
3. Unija si prizadeva zagotoviti visoko raven varnosti z ukrepi za prepre čevanje kriminala, rasizma 
in ksenofobije in za boj proti njim ter z ukrepi za uskladitev in sodelovanje med policijskimi in 
pravosodnimi ter drugimi pristojnimi organi, kakor tudi z vzajemnim priznavanjem sodnih odlo čb v 
kazenskih zadevah in, po potrebi, približevanjem kazenskih zakonodaj.  
4. Unija olajšuje dostop do sodnega varstva, zlasti z na čelom vzajemnega priznavanja sodnih in 
izvensodnih odlo čb v civilnih zadevah.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/73
Člen 68  
Evropski svet dolo či strateške smernice za zakonodajno in operativno na črtovanje na obmo čju 
svobode, varnosti in pravice.  
Člen 69  
Nacionalni parlamenti skrbijo za to, da se v zakonodajnih predlogih in pobudah, predloženih v 
skladu s poglavjema 4 in 5, upošteva na čelo subsidiarnosti v skladu s Protokolom o uporabi na čel 
subsidiarnosti in sorazmernosti.  
Člen 70  
Brez poseganja v člene 258, 259 in 260 lahko Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe, ki dolo čajo 
podrobnosti, po katerih države članice v sodelovanju s Komisijo objektivno in nepristransko ocenju ­
jejo, kako organi držav članic izvajajo politike Unije iz tega naslova, zlasti zaradi spodbujanja 
popolne uporabe na čela vzajemnega priznavanja. Evropski parlament in nacionalni parlamenti so 
obveš čeni o vsebini in rezultatih ocenjevanja.  
Člen 71  
(prejšnji člen 36 PEU)  
V okviru Sveta se ustanovi stalni odbor, da znotraj Unije zagotovi pospeševanje in krepitev opera ­
tivnega sodelovanja na podro čju notranje varnosti. Brez poseganja v člen 240 olajša usklajevanje 
ukrepov pristojnih organov držav članic. Pri delu tega odbora lahko sodelujejo predstavniki zadevnih 
organov, uradov in agencij Unije. Evropski parlament in nacionalni parlamenti so obveš čeni o tem 
delu.  
Člen 72  
(prejšnji člen 64(1) PES in prejšnji č len 33 PEU)  
Ta naslov ne vpliva na izpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo države članice glede vzdrževanja javnega 
reda in miru ter zagotavljanja notranje varnosti.  
Člen 73  
Državam članicam je prepuš čeno, da med seboj in v okviru lastne odgovornosti organizirajo takšne 
oblike sodelovanja in usklajevanja med pristojnimi službami svojih uprav, odgovornimi za zagota ­
vljanje nacionalne varnosti, kakor se jim zdijo ustrezne.SL C 83/74 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 74  
(prejšnji člen 66 PES)  
Svet sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi upravno sodelovanje med pristojnimi službami držav članic 
na podro čjih, ki so zajeta v tem naslovu, kakor tudi med temi službami in Komisijo. Odlo ča na 
predlog Komisije ob upoštevanju člena 76 in po posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
Člen 75  
(prejšnji člen 60 PES)  
Če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 67, zlasti kar zadeva prepre čevanje terorizma in z njim 
povezanih dejavnosti ter boj proti njim, Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po 
rednem zakonodajnem postopku, dolo čita okvir upravnih ukrepov glede pretoka kapitala in pla čil, 
kot so zamrznitev sredstev, finan čnega premoženja ali ekonomskih dobi čkov, ki pripadajo fizi čnim 
ali pravnim osebam, skupinam ali nedržavnim subjektom ali so v njihovi posesti ali imetništvu.  
Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe za izvajanje okvira iz prvega pododstavka.  
Akti iz tega člena vklju čujejo potrebne dolo čbe o pravnih jamstvih.  
Člen 76  
Akti iz poglavij 4 in 5 ter ukrepi iz člena 74, ki zagotavljajo upravno sodelovanje na podro čjih iz 
navedenih poglavij, se sprejmejo:  
(a) na predlog Komisije, ali  
(b) na pobudo četrtine držav č lanic.  
POGLAVJE 2  
POLITIKA GLEDE MEJNE KONTROLE, AZILA IN PRISELJEVANJA  
Člen 77  
(prejšnji člen 62 PES)  
1. Unija oblikuje politiko, da bi:  
(a) zagotovila, da se ne izvaja kontrola oseb pri prehajanju notranjih meja, ne glede na državljanstvo;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/75
(b) izvajala kontrola oseb in u činkovit nadzor pri prehajanju zunanjih meja;  
(c) se postopno uvedel integriran sistem upravljanja zunanjih meja.  
2. Za namene iz odstavka 1 Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku 
sprejmeta ukrepe glede:  
(a) skupne politike vizumov in drugih dovoljenj za kratkotrajno prebivanje;  
(b) kontrolo oseb pri prehodu zunanjih meja;  
(c) pogojev, pod katerimi se lahko državljani tretjih držav za krajše obdobje prosto gibajo znotraj 
Unije;  
(d) vseh ukrepov, potrebnih za postopno uvedbo integriranega sistema upravljanja zunanjih meja;  
(e) odprave kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja ne glede na državljanstvo.  
3. Če je ukrepanje Unije potrebno za lažje uresni čevanje pravice iz člena 20(2)(a) in če v 
Pogodbah niso predvidena potrebna pooblastila za tako ukrepanje, lahko Svet po posebnem zako ­
nodajnem postopku sprejme dolo čbe o potnih listinah, osebnih izkaznicah, dovoljenjih za prebivanje 
ali drugih takih listinah. Svet odlo ča s soglasjem po posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
4. Ta člen ne vpliva na pristojnost držav članic glede geografske razmejitve njihovih meja v skladu 
z mednarodnim pravom.  
Člen 78  
(prejšnji člen 63, to čki 1 in 2 ter 64(2) PES)  
1. Unija oblikuje skupno politiko o azilu, subsidiarni zaš čiti in za časni zaš čiti z namenom 
ponuditi ustrezen status vsem državljanom tretjih držav, ki potrebujejo mednarodno zaš čito, in 
zagotoviti skladnost z na čelom nevra čanja. Ta politika mora biti v skladu z Ženevsko konvencijo 
z dne 28. julija 1951 in Protokolom z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev ter drugimi 
ustreznimi Pogodbami.  
2. Za namene odstavka 1 Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprej ­
meta ukrepe za skupni evropski azilni sistem, ki zajema:  
(a) enoten status azila za državljane tretjih držav, ki velja v celotni Uniji;  
(b) enoten status subsidiarne zaš čite za državljane tretjih držav, ki bi brez pridobitve evropskega azila 
potrebovali mednarodno zaš čito;SL C 83/76 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
(c) skupen sistem za časne zaš čite razseljenih oseb v primeru množič nega prihoda; 
(d) skupne postopke za dodelitev ali odvzem enotnega statusa azila ali subsidiarne zaš čite; 
(e) merila in mehanizme za dolo čitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošenj za azil ali 
subsidiarno zaš čito; 
(f) standarde glede pogojev za sprejem prosilcev za azil ali subsidiarno zaš čito; 
(g) partnerstvo in sodelovanje s tretjimi državami za obvladovanje prihoda oseb, ki prosijo za azil ali 
subsidiarno ali za časno zaš čito. 
3. V primeru izrednih razmer v eni ali več državah članicah zaradi nenadnega prihoda državljanov 
iz tretjih držav lahko Svet na predlog Komisije sprejme za časne ukrepe v korist zadevnih držav 
članic. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
Člen 79  
(prejšnji člen 63, to čki 3 in 4 PES)  
1. Unija oblikuje skupno politiko priseljevanja, s katero v vseh fazah zagotovi u činkovito upra ­
vljanje migracijskih tokov, pravi čno obravnavo državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v 
državah članicah, in prepre čevanje nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi ter okrepljene 
ukrepe za boj proti temu.  
2. Za namene iz odstavka 1, Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku 
sprejmeta ukrepe na naslednjih podro čjih: 
(a) pogoji vstopa in prebivanja ter standardi glede postopkov držav članic za izdajo vizumov in 
dovoljenj za prebivanje za daljši čas, tudi tistih zaradi združitve družine;  
(b) opredelitev pravic državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, in pogojev, ki 
urejajo svobodo gibanja in prebivanja v drugih državah članicah; 
(c) nezakonito priseljevanje in nedovoljeno prebivanje, tudi odstranitev in vra čanje oseb, ki prebivajo 
brez dovoljenja;  
(d) boj proti trgovini z ljudmi, zlasti z ženskami in otroci.  
3. Unija lahko s tretjimi državami sklene sporazume o ponovnem sprejemu državljanov tretjih 
držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo ve č pogojev za vstop, prisotnost ali bivanje na ozemlju 
ene od držav članic, v njihovo državo izvora ali porekla.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/77
4. Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku dolo čita ukrepe, s 
katerimi se spodbujajo in podpirajo dejavnosti držav č lanic za pospeševanje vklju čevanja državljanov 
tretjih držav, ki zakonito prebivajo na njihovem ozemlju, pri čemer je izklju čeno kakršno koli 
usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic. 
5. Ta člen ne vpliva na pravice držav članic, da dolo čijo število državljanov tretjih držav, ki lahko 
iz tretjih držav prihajajo na njeno ozemlje, da bi si poiskali delo, bodisi kot zaposleni ali samozapo ­
sleni.  
Člen 80  
Za politike Unije iz tega poglavja in njihovo izvajanje velja na čelo solidarnosti in pravič ne delitve 
odgovornosti med državami članicami, tudi na finan čnem podro čju. Kadar koli je to potrebno, 
vsebujejo akti Unije, sprejeti v skladu s tem poglavjem, ustrezne ukrepe za uveljavitev tega na čela.  
POGLAVJE 3  
PRAVOSODNO SODELOVANJE V CIVILNIH ZADEVAH  
Člen 81  
(prejšnji člen 65 PES)  
1. Unija razvija pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, ki temelji na 
na čelu vzajemnega priznavanja sodnih odlo čb in odlo čb v izvensodnih zadevah. Takšno sodelovanje 
lahko vklju čuje sprejetje ukrepov za približevanje zakonov in drugih predpisov držav članic. 
2. Za namene iz odstavka 1 Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku 
sprejmeta ukrepe, zlasti kadar so ti potrebni za pravilno delovanje notranjega trga, katerih cilj je 
zagotoviti:  
(a) vzajemno priznavanje in izvrševanje sodnih odlo čb in odlo čb v izvensodnih zadevah med drža ­
vami članicami;  
(b) čezmejno vro čanje sodnih in izvensodnih listin;  
(c) združljivost predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov in sporov o 
pristojnosti;  
(d) sodelovanje pri pridobivanju dokazov;  
(e) u činkovit dostop do sodnega varstva;  
(f) odpravo ovir za nemoten potek civilnih postopkov, po potrebi s spodbujanjem združljivosti 
predpisov o civilnih postopkih, ki veljajo v državah članicah;SL C 83/78 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
(g) oblikovanje alternativnih na činov reševanja sporov; 
(h) pomo č pri usposabljanju sodnikov in sodnega osebja.  
3. Z odstopanjem od odstavka 2 Svet po posebnem zakonodajnem postopku dolo či ukrepe, ki 
zadevajo družinsko pravo s čezmejnimi posledicami. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evrop ­
skim parlamentom.  
Svet lahko na predlog Komisije sprejme sklep za opredelitev tistih vidikov družinskega prava s 
čezmejnimi posledicami, ki so lahko predmet aktov, sprejetih po rednem zakonodajnem postopku. 
Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
Predlog iz drugega pododstavka se posreduje nacionalnim parlamentom. Če nacionalni parlament v 
šestih mesecih od dne takega uradnega obves tila temu nasprotuje, se sklep ne sprejme. Če naspro ­
tovanja ni, Svet sklep lahko sprejme.  
POGLAVJE 4  
PRAVOSODNO SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH  
Člen 82  
(prejšnji člen 31 PEU)  
1. Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v Uniji temelji na na čelu vzajemnega priznavanja 
sodb in sodnih odlo čb in vklju čuje približevanje zakonov in drugih predpisov držav članic na 
podro čjih, navedenih v odstavku 2 in v členu 83.  
Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta ukrepe za:  
(a) dolo čitev pravil in postopkov za zagotovitev priznavanja vseh oblik sodb in sodnih odlo čb v 
celotni Uniji;  
(b) prepre čevanje in reševanje sporov o pristojnosti med državami članicami;  
(c) spodbujanje usposabljanja sodnikov in sodnega osebja;  
(d) lažje sodelovanje med sodnimi ali drugimi enakovrednimi organi držav članic pri kazenskih 
postopkih in izvrševanju odlo čb.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/79
2. Evropski parlament in Svet lahko z direktivami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, 
dolo čita minimalna pravila, potrebna za lažje vzajemno priznavanje sodb in sodnih odlo čb ter 
policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah s č ezmejnimi posledicami. V teh pravilih 
se upoštevajo razlike med pravnimi sistemi in izro čili držav č lanic. 
Pravila se nanašajo na:  
(a) vzajemno dopustnost dokazov med državami članicami; 
(b) pravice posameznikov v kazenskem postopku;  
(c) pravice žrtev kaznivih dejanj;  
(d) druge posebne vidike kazenskega postopka, ki jih je Svet predhodno opredelil v sklepu; za 
sprejetje tega sklepa Svet odlo ča soglasno po odobritvi Evropskega parlamenta.  
Sprejetje minimalnih pravil iz tega odstavka državam članicam ne prepre čuje, da ohranijo ali uvedejo 
višjo raven zaš čite posameznikov.  
3. Kadar član Sveta meni, da bi osnutek direktive iz odstavka 2 lahko kršil temeljna na čela 
njegovega kazenskega pravnega sistema, lahko zahteva, da se osnutek direktive predloži Evropskemu 
svetu. V tem primeru se redni zakonodajni postopek za časno prekine. Po razpravi in v primeru 
soglasja Evropski svet v štirih mesecih od te za časne prekinitve vrne osnutek Svetu, s čimer se 
začasna prekinitev rednega zakonodajnega postopka kon ča. 
V primeru nesoglasja, in če želi najmanj devet držav članic med seboj vzpostaviti okrepljeno sode ­
lovanje na podlagi zadevnega osnutka direktive, te o tem v enakem roku uradno obvestijo Evropski 
parlament, Svet in Komisijo. V takem primeru se šteje, da je pooblastilo za nadaljevanje okrepljenega 
sodelovanja iz člena 20(2) Pogodbe o Evropski uniji in iz člena 329(1) te pogodbe dano, in se 
uporabljajo dolo čbe o okrepljenem sodelovanju.  
Člen 83  
(prejšnji člen 31 PEU)  
1. Evropski parlament in Svet lahko z direktivami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, 
dolo čita minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na podro čju posebno hudih 
oblik kriminala s čezmejnimi posledicami zaradi narave ali u činkov teh dejanj ali zaradi posebne 
potrebe po skupnem boju proti njim.SL C 83/80 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Ta podro čja kriminala so: terorizem, trgovina z ljudmi in spolna zloraba žensk in otrok, nedovoljen 
promet s prepovedanimi drogami in orožjem, pranje denarja, korupcija, ponarejanje pla čilnih sred ­
stev, ra čunalniški kriminal in organizirani kriminal.  
Glede na razvoj kriminala lahko Svet sprejme sklep, s katerim opredeli druga podro čja kriminala, ki 
ustrezajo merilom iz tega odstavka. Odlo ča s soglasjem po odobritvi Evropskega parlamenta.  
2. Če se izkaže, da je približevanje dolo čb kazenske zakonodaje in drugih predpisov držav članic 
nujno zaradi zagotovitve u činkovitega izvajanja politike Unije na podro čju, za katero veljajo uskla ­
jevalni ukrepi, se lahko z direktivami dolo čijo minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in 
sankcij na zadevnem podro čju. Takšne direktive se sprejmejo po enakem rednem ali posebnem 
zakonodajnem postopku, po katerem so bili sprejeti zadevni usklajevalni ukrepi, brez poseganja v 
člen 76.  
3. Kadar član Sveta meni, da bi osnutek direktive iz odstavka 1 ali 2 lahko vplival na temeljna 
na čela njegovega kazenskega pravnega sistema, lahko zahteva, da se osnutek direktive predloži 
Evropskemu svetu. V tem primeru se redni zakonodajni postopek za časno prekine. Po razpravi in 
v primeru soglasja Evropski svet v štirih mesecih od te za časne prekinitve vrne osnutek Svetu, s čimer 
se za časna prekinitev rednega zakonodajnega postopka kon ča. 
V primeru nesoglasja, in če želi najmanj devet držav članic med seboj vzpostaviti okrepljeno sode ­
lovanje na podlagi zadevnega osnutka direktive, te o tem v enakem roku uradno obvestijo Evropski parlament, Svet in Komisijo. V takem primeru se šteje, da je uvedba okrepljenega sodelovanja iz člena 
20(2) Pogodbe o Evropski uniji in iz člena 329(1) te pogodbe odobrena, in se uporabljajo dolo čbe o 
okrepljenem sodelovanju.  
Člen 84  
Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku dolo čita ukrepe za spodbu
­
janje in podpiranje dejanj držav članic na podro čju prepre čevanja kriminala, ne da bi to vklju čevalo 
usklajevanje dolo čb zakonov in drugih predpisov držav članic.  
Člen 85  
(prejšnji člen 31 PEU)  
1. Naloga Eurojusta je podpirati in krepiti koordinacijo in sodelovanje nacionalnih organov, 
pristojnih za preiskave in pregon hudih oblik kriminala, ki se nanašajo na dve ali ve č držav članic 
ali zahtevajo skupni pregon, na podlagi postopkov, ki jih izvajajo, in informacij, ki jih pošljejo organi 
držav članic in Europol.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/81
V tej zvezi Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, 
dolo čita strukturo, delovanje, področ je ukrepanja in naloge Eurojusta. Te naloge lahko zajemajo:  
(a) uvedbo kazenskih preiskav, kakor tudi predlog uvedbe pregona, ki ga izvajajo pristojni nacionalni 
organi, zlasti v primeru kršitev finan čnih interesov Unije;  
(b) koordinacijo preiskav in pregona iz to čke (a);  
(c) krepitev pravosodnega sodelovanja, skupaj z reševanjem sporov o pristojnosti in s tesnim sode ­
lovanjem z Evropsko pravosodno mrežo.  
S temi uredbami se dolo čijo tudi podrobnosti glede sodelovanja Evropskega parlamenta in nacio ­
nalnih parlamentov držav članic pri ocenjevanju dejavnosti Eurojusta.  
2. V primeru pregona iz odstavka 1 in brez poseganja v člen 86 pristojni nacionalni uradniki 
izvajajo uradna dejanja pravosodnega postopka.  
Člen 86  
1. Zaradi boja proti kršitvam, ki vplivajo na finan čne interese Unije, lahko Svet z uredbami, 
sprejetimi po posebnem zakonodajnem postopku, iz Eurojusta ustanovi Evropsko javno tožilstvo. 
Svet odlo ča s soglasjem po odobritvi Evropskega parlamenta.  
Če ni soglasja, lahko skupina najmanj devetih držav članic zahteva, da se osnutek uredbe predloži 
Evropskemu svetu. V tem primeru se postopek v Svetu za časno prekine. Po razpravi in v primeru 
soglasja Evropski svet v štirih mesecih od te za časne prekinitve vrne osnutek Svetu v sprejetje.  
V primeru nesoglasja in če želi najmanj devet držav članic med seboj vzpostaviti okrepljeno sode ­
lovanje na podlagi zadevnega osnutka uredbe, te o tem v enakem roku uradno obvestijo Evropski 
parlament, Svet in Komisijo. V takem primeru se šteje, da je uvedba okrepljenega sodelovanja iz člena 
20(2) Pogodbe o Evropski uniji in iz člena 329(1) te pogodbe odobrena, in se uporabljajo dolo čbe o 
okrepljenem sodelovanju.  
2. Evropsko javno tožilstvo je pristojno, po potrebi v povezavi z Europolom, za preiskavo, pregon 
in obtožbo storilcev in sostorilcev kršitev, ki vplivajo na finan čne interese Unije, kakor jih dolo ča 
uredba iz odstavka 1. Opravlja dolžnosti tožilca na pristojnih sodiš čih držav članic v zvezi s temi 
kršitvami.SL C 83/82 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
3. Z uredbo iz odstavka 1 se dolo čijo statut Evropskega javnega tožilstva, pogoji za opravljanje 
njegovih nalog, poslovnik, ki ureja njegovo delovanje, ter pravila o dopustnosti dokazov in pravila, ki 
se uporabljajo za sodni nadzor postopkovnih dejanj, izvršenih pri opravljanju njegovih nalog.  
4. Evropski svet lahko so časno ali naknadno sprejme sklep o spremembi odstavka 1, s katerim 
Evropskemu javnemu tožilstvu dodeli pristojnosti tudi za boj proti hudim oblikam kriminala s 
čezmejnimi posledicami, in o ustrezni spremembi odstavka 2 o storilcih in sostorilcih hudih kaznivih 
dejanj, ki vplivajo na ve č kot eno državo članico. Evropski svet odlo ča soglasno po odobritvi 
Evropskega parlamenta in po posvetovanju s Komisijo.  
POGLAVJE 5  
POLICIJSKO SODELOVANJE  
Člen 87  
(prejšnji člen 30 PEU)  
1. Unija vzpostavi policijsko sodelovanje, ki vklju čuje vse pristojne organe držav članic, vklju čno s 
policijskimi, carinskimi in drugimi tovrstnimi specializiranimi službami kazenskega pregona, pri 
prepre čevanju ali odkrivanju kaznivih dejanj in preiskav.  
2. Za namene iz odstavka 1 lahko Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem 
postopku dolo čita ukrepe glede:  
(a) zbiranja, hrambe, obdelave, analize in izmenjave ustreznih informacij;  
(b) pomo či pri usposabljanju osebja in sodelovanja pri izmenjavi osebja, opreme in pri kriminali ­
sti čnih raziskavah;  
(c) skupnih preiskovalnih tehnik pri odkrivanju hudih oblik organiziranega kriminala.  
3. Svet lahko po posebnem zakonodajnem postopku dolo či ukrepe o operativnem sodelovanju 
med organi iz tega člena. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
Če ni soglasja, lahko skupina najmanj devetih držav članic zahteva, da se osnutek ukrepov predloži 
Evropskemu svetu. V tem primeru se postopek v Svetu za časno prekine. Po razpravi in v primeru 
soglasja Evropski svet v štirih mesecih od te za časne prekinitve vrne osnutek Svetu v sprejetje.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/83
V primeru nesoglasja in če želi najmanj devet držav članic med seboj vzpostaviti okrepljeno sode ­
lovanje na podlagi zadevnega osnutka ukrepov, te o tem v enakem roku uradno obvestijo Evropski 
parlament, Svet in Komisijo. V takem primeru se šteje, da je uvedba okrepljenega sodelovanja iz člena 
20(2) Pogodbe o Evropski uniji in iz člena 329(1) te pogodbe odobrena, in se uporabljajo dolo čbe o 
okrepljenem sodelovanju.  
Posebni postopek iz drugega in tretjega pododstavka se ne uporablja za akte, ki pomenijo nadgradnjo 
schengenskega pravnega reda.  
Člen 88  
(prejšnji člen 30 PEU)  
1. Naloga Europola je podpirati in krepiti dejavnosti policijskih organov in drugih služb kazen ­
skega pregona držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri prepre čevanju hudih oblik 
kriminala, ki vplivajo na dve ali ve č držav članic, terorizma in oblik kriminala, ki vplivajo na skupni 
interes politike Unije, ter boju proti njim.  
2. Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, 
dolo čita strukturo, delovanje, področ je ukrepanja in naloge Europola. Te naloge lahko zajemajo:  
(a) zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo informacij, ki so jih posredovali predvsem 
organi držav članic ali tretjih držav oziroma služb;  
(b) usklajevanje, organizacijo in izvajanje preiskovalnih in operativnih dejanj, ki se izvajajo skupaj s 
pristojnimi organi držav članic ali v okviru skupnih preiskovalnih ekip, po potrebi v povezavi z 
Eurojustom.  
S temi uredbami se dolo čijo tudi postopki za nadzor dejavnosti Europola, ki ga opravlja Evropski 
parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti.  
3. Europol mora vsa svoja operativna dejanja izvajati v povezavi in v dogovoru z organi držav 
članic, katerih ozemlje to zadeva. Uporaba prisilnih ukrepov je v izklju čni pristojnosti pristojnih 
nacionalnih organov.  
Člen 89  
(prejšnji člen 32 PEU)  
Svet po posebnem zakonodajnem postopku dolo či pogoje, pod katerimi lahko pristojni organi držav 
članic iz členov 82 in 87 v povezavi in v dogovoru z organi druge države članice delujejo na ozemlju 
te države članice, in omejitve tega delovanja. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim 
parlamentom.SL C 83/84 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
NASLOV VI  
PREVOZ  
Člen 90  
(prejšnji člen 70 PES)  
Cilji Pogodb se na podro čju, ki ga ureja ta naslov, uresni čujejo v okviru skupne prometne politike.  
Člen 91  
(prejšnji člen 71 PES)  
1. Za izvajanje člena 90 in ob upoštevanju posebnosti prometa Evropski parlament in Svet po 
rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom 
regij dolo čita: 
(a) skupna pravila, ki se uporabljajo za mednarodni prevoz na ozemlje ali z ozemlja države članice 
ali za prevoz prek ozemlja ene ali ve č držav članic; 
(b) pogoje, pod katerimi lahko prevozniki opravljajo prevoz v državi članici, v kateri nimajo sedeža;  
(c) ukrepe za izboljšanje varnosti prometa;  
(d) vse druge ustrezne predpise.  
2. Kadar se sprejmejo ukrepi iz odstavka 1, se upoštevajo primeri, ko bi njihova uporaba lahko 
resno vplivala na življenjsko raven in stopnjo zaposlenosti v nekaterih regijah ter na izkoriš čanje 
prometne infrastrukture.  
Člen 92  
(prejšnji člen 72 PES)  
Nobena država članica ne sme pred sprejetjem predpisov iz člena 91(1) spreminjati tistih predpisov, 
ki urejajo ta vprašanja 1. januarja 1958 ali za države, ki pristopajo, na dan njihovega pristopa, tako 
da bi po svojem neposrednem ali posrednem u činku postali manj ugodni za prevoznike drugih držav 
članic kakor za prevoznike, ki so državljani te države, razen če Svet soglasno ne sprejme ukrepa, s 
katerim dovoljuje izjeme.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/85
Člen 93  
(prejšnji člen 73 PES)  
Pomo či so združljive s Pogodbama, če so potrebne za usklajevanje prometa ali če so nadomestilo za 
opravljanje dolo čenih storitev, ki so del javne službe.  
Člen 94  
(prejšnji člen 74 PES)  
Pri vseh ukrepih, sprejetih v okviru Pogodb, ki se nanašajo na prevozne tarife in pogoje, se upošteva 
ekonomski položaj prevoznikov.  
Člen 95  
(prejšnji člen 75 PES)  
1. Pri prevozu znotraj Unije se prepove diskriminacija, ki je v tem, da prevozniki zara čunavajo 
razli čne prevoznine in nalagajo razli čne pogoje za prevoz enakega blaga na istih prometnih pove ­
zavah glede na državo porekla tega blaga ali namembno državo.  
2. Odstavek 1 Evropskemu parlamentu in Svetu ne prepre čuje sprejetja drugih ukrepov v skladu s 
členom 91(1).  
3. Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Ekonomsko- 
socialnim odborom sprejme predpise za izvajanje dolo čb odstavka 1.  
Svet lahko zlasti sprejme potrebne predpise, ki omogo čajo institucijam Unije, da zagotovijo upošte ­
vanje pravila iz odstavka 1, uporabnikom pa, da lahko to pravilo v celoti izkoristijo.  
4. Komisija na lastno pobudo ali na predlog države članice preu či vse primere diskriminacije iz 
odstavka 1 ter po posvetovanju z zadevnimi državami č lanicami sprejme potrebne sklepe v okviru 
predpisov, sprejetih v skladu z dolo čbami odstavka 3.  
Člen 96  
(prejšnji člen 76 PES)  
1. Pri prevozih na obmo čju Unije je državam članicam prepovedano predpisovanje prevoznin in 
pogojev, ki vklju čujejo elemente podpore ali zaš čite v korist enega ali ve č posameznih podjetij ali 
gospodarskih panog, razen če jim tega ne dovoli Komisija.SL C 83/86 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Komisija na lastno pobudo ali na predlog države članice preu či prevoznine in pogoje iz 
odstavka 1, upoštevaje zlasti zahteve primern e regionalne ekonomske politike, potrebe nerazvitih 
obmo čij in probleme obmo čij, ki so zaradi politi čnih razmer resno prizadeta, pa tudi u činke teh 
prevoznin in pogojev na konkurenco med vrstami prevoza.  
Po posvetovanju z vsako zadevno državo članico Komisija sprejme potrebne sklepe.  
3. Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja za tarife, dolo čene zaradi konkuren čnosti.  
Člen 97  
(prejšnji člen 77 PES)  
Dajatve ali pristojbine, ki jih prevozniki zara čunajo poleg prevoznin pri prehodu meje, ne smejo 
presegati razumne meje, potem ko so bili upoštevani dejanski stroški, nastali ob prehodu meje.  
Države članice si prizadevajo za postopno zmanjšanje teh stroškov.  
Komisija lahko naslovi na države članice priporo čila za uporabo tega člena. 
Člen 98  
(prejšnji člen 78 PES)  
Dolo čbe tega naslova ne izključ ujejo uporabe ukrepov, sprejetih v Zvezni republiki Nem čiji, če so ti 
ukrepi potrebni za nadomestilo gospodarske škode, ki jo je delitev Nem čije povzroč ila v gospodar ­
stvu nekaterih obmo čij Zvezne republike, prizadetih zaradi te delitve. Pet let po za četku veljavnosti 
Lizbonske pogodbe, lahko Svet na predlog Komisije sprejme sklep o razveljavitvi tega č lena.  
Člen 99  
(prejšnji člen 79 PES)  
Pri Komisiji se oblikuje svetovalni odbor, sestavljen iz strokovnjakov, ki jih imenujejo vlade držav 
članic. Če je to potrebno, se Komisija z njim posvetuje o vprašanjih prometa.  
Člen 100  
(prejšnji člen 80 PES)  
1. Dolo čbe tega naslova se uporabljajo za promet v železniškem in cestnem prometu ter po 
celinskih plovnih poteh.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/87
2. Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku dolo čita ustrezne pred ­
pise za pomorski in zra čni promet. Odlo čata po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in 
Odborom regij.  
NASLOV VII  
SKUPNA PRAVILA O KONKURENCI, OBDAV ČITVI IN PRIBLIŽEVANJU ZAKONODAJE  
POGLAVJE 1  
PRAVILA O KONKURENCI  
ODDELEK 1  
PRAVILA ZA PODJETJA  
Člen 101  
(prejšnji člen 81 PES)  
1. Kot nezdružljivi z notranjim trgom so prepovedani vsi sporazumi med podjetji, sklepi podje ­
tniških združenj in usklajena ravnanja, ki bi lahko prizadeli trgovino med državami članicami in 
katerih cilj oziroma posledica je prepre čevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na notranjem 
trgu, zlasti tisti, ki:  
(a) neposredno ali posredno dolo čajo nakupne ali prodajne cene ali druge pogoje poslovanja;  
(b) omejujejo ali nadzorujejo proizvodnjo, trge, tehni čni razvoj ali naložbe;  
(c) dolo čajo razdelitev trgov in virov nabave;  
(d) uvajajo neenake pogoje za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji in jih tako posta ­
vljajo v podrejen konkuren čni položaj; 
(e) pogojujejo sklepanje pogodb s tem, da sopogodbeniki sprejmejo dodatne obveznosti, ki po svoji 
naravi ali glede na trgovinske obi čaje nimajo nikakršne zveze s predmetom takšnih pogodb.  
2. Vsi sporazumi ali sklepi, ki jih ta člen prepoveduje, so ni čni. 
3. V naslednjih primerih se lahko dolo či, da se določ be odstavka 1 ne uporabljajo za:  
— sporazume ali skupine sporazumov med podjetji,  
— sklepe ali skupine sklepov podjetniških združenj, inSL C 83/88 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
— usklajeno ravnanje ali skupine usklajenih ravnanj,  
ki prispevajo k izboljšanju proizvodnje ali distribucije blaga oziroma k pospeševanju tehni čnega ali 
gospodarskega napredka, pri čemer zagotavljajo potrošnikom pravi čen delež doseženih koristi, in ki:  
(a) zadevnim podjetjem ne dolo čajo omejitev, ki za doseganje teh ciljev niso nujne;  
(b) takšnim podjetjem glede znatnega dela zadevnih izdelkov ne dajejo možnosti izklju čitve konku ­
rence.  
Člen 102  
(prejšnji člen 82 PES)  
Kot nezdružljiva z notranjim trgom je prepovedana vsaka zloraba prevladujo čega položaja enega ali 
ve č podjetij na notranjem trgu ali njegovem znatnem delu, kolikor bi lahko prizadela trgovino med 
državami članicami.  
Takšna zloraba je zlasti:  
(a) neposredno ali posredno dolo čanje nepoštenih nakupnih ali prodajnih cen ali drugih nepoštenih 
pogojev poslovanja;  
(b) omejevanje proizvodnje, trgov ali tehni čnega razvoja na škodo potrošnikov;  
(c) uporaba neenakih pogojev za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji, ki slednje 
postavlja v podrejen konkuren čni položaj;  
(d) sklepanje pogodb, ki sopogodbenikom narekujejo sprejetje dodatnih obveznosti, ki po svoji 
naravi ali glede na trgovinske obi čaje nimajo nikakršne zveze s predmetom takšnih pogodb.  
Člen 103  
(prejšnji člen 83 PES)  
1. Ustrezne uredbe ali direktive za uveljavitev na čel iz členov 101 in 102 sprejme Svet na predlog 
Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
2. Uredbe ali direktive iz odstavka 1 se sprejmejo zlasti za:  
(a) zagotovitev upoštevanja prepovedi iz členov 101(1) in 102 z dolo čitvijo glob in periodič nih 
denarnih kazni;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/89
(b) dolo čitev podrobnosti uporabe č lena 101(3) ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi u činkovitega 
nadzora, pa tudi po čim ve čji poenostavitvi upravljanja;  
(c) opredelitev podro čja uporabe določ b členov 101 in 102 v razli čnih gospodarskih panogah, če je 
to potrebno;  
(d) opredelitev nalog Komisije in Sodiš ča Evropske unije pri uporabi predpisov iz tega odstavka;  
(e) dolo čitev razmerja med nacionalnimi zakonodajami in dolo čbami, ki jih vsebuje ta oddelek ali ki 
so bile sprejete v skladu s tem členom.  
Člen 104  
(prejšnji člen 84 PES)  
Do za četka veljavnosti predpisov, sprejetih v skladu s členom 103, se organi držav članic odlo čajo 
glede dopustnosti sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj ter zlorabe prevladujo čega položaja na 
notranjem trgu v skladu z lastno zakonodajo in z dolo čbami člena 101, zlasti odstavka 3, in člena 
102.  
Člen 105  
(prejšnji člen 85 PES)  
1. Brez poseganja v člen 104 Komisija zagotovi uporabo na čel iz členov 101 in 102. Komisija 
raziš če primere domnevne kršitve teh na čel na predlog države članice ali na lastno pobudo in v 
sodelovanju s pristojnimi organi v državah članicah, ki ji pomagajo. Če ugotovi kršitev, predlaga 
ustrezne ukrepe za njeno odpravo.  
2. Če se kršitev na čel ne odpravi, jo Komisija navede v obrazloženem sklepu. Svoj sklep lahko 
objavi in državam članicam dovoli sprejeti ustrezne ukrepe za izboljšanje stanja, za katere dolo či 
pogoje in podrobnosti.  
3. Komisija lahko sprejme uredbe glede skupine sporazumov, v zvezi s katerimi je Svet sprejel 
uredbo ali direktivo v skladu s členom 103(2)(b).  
Člen 106  
(prejšnji člen 86 PES)  
1. Države članice glede javnih podjetij ali podjetij, katerim so odobrile posebne ali izklju čne 
pravice, ne smejo sprejeti ali ohraniti v veljavi ukrepov, ki so v nasprotju s pravili iz Pogodb, zlasti 
iz člena 18 in členov 101 do 109.SL C 83/90 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Podjetja, pooblaš čena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma 
podjetja, ki imajo zna čaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih 
o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, 
ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije.  
3. Komisija zagotovi uporabo dolo čb tega člena in po potrebi na države članice naslovi ustrezne 
direktive ali sklepe.
 
ODDELEK 2 
DRŽAVNE POMO ČI 
Člen 107  
(prejšnji člen 87 PES)  
1. Razen če Pogodbi ne dolo čata druga če, je vsaka pomo č, ki jo dodeli država članica, ali kakršna 
koli vrsta pomo či iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem 
prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.  
2. Z notranjim trgom je združljivo naslednje:  
(a) pomo č socialnega zna čaja, dodeljena posameznim potrošnikom, pod pogojem, da je dodeljena 
brez diskriminacije glede na poreklo zadevnih izdelkov;  
(b) pomo č za povrnitev škode, ki so jo povzro čile naravne nesre če ali izjemni dogodki;  
(c) pomo č, dodeljena gospodarstvu nekaterih obmo čij Zvezne republike Nem čije, ki jih je prizadela 
delitev Nem čije, kolikor je takšna pomo č potrebna za nadomestilo gospodarske škode, ki jo je ta 
delitev povzro čila. Pet let po za četku veljavnosti Lizbonske pogodbe, lahko Svet na predlog 
Komisije sprejme sklep o razveljavitvi te to čke. 
3. Kot združljivo z notranjim trgom se lahko šteje naslednje:  
(a) pomo č za pospeševanje gospodarskega razvoja obmo čij, kjer je življenjska raven izjemno nizka 
ali kjer je podzaposlenost velika, in v regijah iz člena 349 glede na njihov strukturni, gospodarski 
in socialni položaj;
 
(b) pomo č za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za 
odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/91
(c) pomo č za pospeševanje razvoja dolo čenih gospodarskih dejavnosti ali dolo čenih gospodarskih 
obmo čij, kadar takšna pomo č ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s 
skupnimi interesi;  
(d) pomo č za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediš čine, kadar takšna pomo č ne škoduje 
trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi;  
(e) druge vrste pomo či, kakršne lahko Svet dolo či v sklepu, ki ga sprejme na predlog Komisije.  
Člen 108  
(prejšnji člen 88 PES)  
1. Komisija v sodelovanju z državami članicami redno preverja vse sisteme pomo či, ki obstajajo v 
teh državah. Slednjim predlaga ustrezne ukrepe, ki so potrebni za postopen razvoj ali delovanje 
notranjega trga.  
2. Če Komisija po tem, ko je pozvala zadevne stranke k predložitvi pripomb, ugotovi, da pomo č, 
ki jo je dodelila država članica, ali pomo č iz državnih sredstev ni združljiva z notranjim trgom glede 
na člen 107, ali če se takšna pomo č zlorablja, odlo či, da mora zadevna država takšno pomo č 
odpraviti ali spremeniti v roku, ki ji ga dolo či. 
Če zadevna država ne upošteva tega sklepa v predpisanem roku, lahko Komisija ali katera koli 
zainteresirana država, z odstopanjem od dolo čb členov 258 in 259, zadevo predloži neposredno 
Sodišč u Evropske unije.  
Na predlog države članice lahko Svet soglasno sklene, da se državna pomo č, ki jo ta država dodeli ali 
jo ima namen dodeliti, šteje kot združljiva z notranjim trgom, z odstopanjem od dolo čb člena 107 
ali uredb po členu 109, če takšen sklep upravi čujejo izjemne okoliš čine. Če je Komisija glede takšne 
pomo či že sprožila postopek iz prvega pododstavka tega odstavka, je posledica vložitve predloga 
zadevne države pri Svetu za časna prekinitev postopka do razglasitve stališ ča Sveta.  
Če v treh mesecih po vložitvi omenjenega predloga Svet svojega stališ ča ne razglasi, odlo ča o primeru 
Komisija.  
3. Komisija mora biti obveš čena o vseh na črtih za dodelitev ali spremembo pomo či dovolj zgodaj, 
da lahko predloži pripombe. Če meni, da takšen na črt glede na člen 107 ni združljiv z notranjim 
trgom, nemudoma sproži postopek iz odstavka 2. Zadevna država članica ne sme izvajati svojih 
predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejet dokon čen sklep.SL C 83/92 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
4. Komisija lahko sprejme uredbe o skupinah državnih pomo či, za katere je Svet v skladu s 
členom 109 odlo čil, da so lahko izvzete iz postopka iz odstavka 3 tega člena.  
Člen 109  
(prejšnji člen 89 PES)  
Svet lahko na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme vse ustrezne 
uredbe za uporabo č lenov 107 in 108, zlasti pa lahko dolo či pogoje, pod katerimi se uporablja člen 
108(3), in vrste pomo či, ki so izvzete iz tega postopka.  
POGLAVJE 2  
DAV ČNE DOLO ČBE 
Člen 110  
(prejšnji člen 90 PES)  
Nobena država članica ne uvaja, neposredno ali posredno, kakršnih koli notranjih davkov na izdelke 
drugih držav č lanic, ki bi bili višji od davkov, uvedenih neposredno ali posredno na enakovrstne 
doma če izdelke.  
Prav tako nobena država članica ne uvaja takšnih notranjih davkov na izdelke drugih držav članic, s 
katerimi bi posredno zaš čitila druge izdelke.  
Člen 111  
(prejšnji člen 91 PES)  
Kadar se izdelki izvažajo na ozemlje katere koli države članice, povra čilo notranjih davkov ne sme 
prese či notranjih davkov na omenjene izdelke, ki so bili uvedeni bodisi neposredno ali posredno.  
Člen 112  
(prejšnji člen 92 PES)  
Pri izvozu v druge države članice se ne smejo odobriti odpustitve in povra čila drugih dajatev, razen 
prometnih davkov, trošarin in drugih oblik posrednega obdav čenja, niti ni dovoljeno uvajati izrav ­
nalnih dajatev ob uvozu iz držav članic, razen če ni Svet na predlog Komisije predhodno odobril 
predvidenih ukrepov za omejeno obdobje.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/93
Člen 113  
(prejšnji člen 93 PES)  
Svet po posebnem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in 
Ekonomsko-socialnim odborom soglasno sprejme dolo čbe za uskladitev zakonodaje glede prometnih 
davkov, trošarin in drugih oblik posrednega obdav čenja v obsegu, v kakršnem je takšna uskladitev 
potrebna za vzpostavitev in delovanje notranjega trga in prepre čevanje izkrivljanja konkurence.  
POGLAVJE 3  
PRIBLIŽEVANJE ZAKONODAJE 
Člen 114  
(prejšnji člen 95 PES)  
1. Kadar Pogodbi ne dolo čata druga če, se za doseganje ciljev iz člena 26 uporabljajo v nadalje ­
vanju navedene dolo čbe. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po 
posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom sprejmeta ukrepe za približevanje dolo čb zakonov 
in drugih predpisov v državah članicah, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga.  
2. Odstavek 1 se ne uporablja za dav čne dolo čbe, dolo čbe o prostem gibanju oseb niti za tiste, ki 
se nanašajo na pravice in interese zaposlenih.  
3. Komisija ima v svojih predlogih iz odstavka 1, ki zadevajo zdravje, varnost, varstvo okolja in 
varstvo potrošnikov, za izhodiš če visoko raven varstva, pri čemer zlasti upošteva nova dognanja na 
podlagi znanstvenih dejstev. V okviru svojih pristojnosti si tudi Evropski parlament in Svet prizade ­
vata za doseganje tega cilja.  
4. Če po tem, ko Evropski parlament in Svet, Svet ali Komisija sprejmejo usklajevalni ukrep, 
država članica meni, da mora ohraniti nacionalne dolo čbe zaradi pomembnih potreb iz člena 36 
ali dolo čbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh dolo čbah pa tudi o razlogih za 
njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo.  
5. Brez poseganja v odstavek 4 pa država članica, če po tem, ko Evropski parlament in Svet, Svet 
ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep meni, da mora na podlagi novih znanstvenih spoznanj o 
varstvu okolja ali delovnega okolja uvesti nacionalne dolo čbe zaradi problema, ki je specifi čen zanjo 
in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, o na črtovanih določ bah pa tudi o razlogih za njihovo 
uvedbo uradno obvesti Komisijo.SL C 83/94 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
6. Komisija v šestih mesecih po uradnih obvestilih iz odstavkov 4 in 5 odobri ali zavrne nacio ­
nalne dolo čbe, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita 
omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.  
Če Komisija v tem roku ne sprejme nobenega sklepa, se šteje, da so nacionalne dolo čbe iz odstavkov 
4 in 5 odobrene.  
Če to upravi čuje zahtevnost zadeve in če ni nevarnosti za zdravje ljudi, lahko Komisija zadevno 
državo članico uradno obvesti, da se rok iz tega odstavka lahko podaljša za nadaljnje obdobje najve č 
šestih mesecev.  
7. Če se v skladu z odstavkom 6 državi članici dovoli ohranitev ali uvedba nacionalnih dolo čb, ki 
odstopajo od usklajevalnega ukrepa, Komisija nemudoma preveri, ali naj predlaga prilagoditev temu 
ukrepu.  
8. Če država članica izpostavi specifi čen problem glede javnega zdravja na področ ju, ki so ga 
urejali prejšnji usklajevalni ukrepi, na to opozori Komisijo, ki nemudoma preveri, ali naj Svetu predlaga ustrezne ukrepe.  
9. Z odstopanjem od postopka, določ enega v členih 258 in 259, lahko Komisija ali katera koli 
država članica predloži zadevo neposredno Sodiš ču Evropske unije, če meni, da druga država članica 
zlorablja pooblastila iz tega člena. 
10. Zgornji usklajevalni ukrepi v ustreznih primerih vklju čujejo zaš čitno klavzulo, ki dovoljuje 
državam članicam, da zaradi enega ali ve č neekonomskih razlogov iz člena 36 sprejmejo za časne 
ukrepe, ki so predmet nadzornega postopka Unije.  
Člen 115
 
(prejšnji člen 94 PES)  
Brez poseganja v člen 114, Svet po posebnem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z 
Evropskim parlamentom in Ekonomsko-socialnim odborom soglasno izda direktive za približevanje tistih zakonov in drugih predpisov držav članic, ki neposredno vplivajo na vzpostavitev ali delovanje 
notranjega trga.  
Člen 116
 
(prejšnji člen 96 PES)  
Kadar Komisija ugotovi, da razlika med dolo čbami zakonov ali drugih predpisov v državah članicah 
izkrivlja pogoje konkurence na notranjem trgu in da je nastalo izkrivljanje treba odpraviti, se posvetuje z zadevnimi državami članicami.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/95
Če na podlagi posvetovanja ne pride do dogovora, s katerim bi to izkrivljanje odpravili, Evropski 
parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku na predlog Komisije izdata potrebne direktive. 
Sprejmejo se lahko tudi drugi ustrezni ukrepi, predvideni v Pogodbah.  
Člen 117  
(prejšnji člen 97 PES)  
1. Kadar obstaja razlog za bojazen, da bi lahko sprejetje ali sprememba neke dolo čbe zakona ali 
drugega predpisa povzro čila izkrivljanje v smislu člena 116, se država članica, ki želi nadaljevati 
postopek za sprejemanje ali spremembo te dolo čbe, posvetuje s Komisijo. Po posvetovanju z drža ­
vami članicami Komisija priporoč i zadevnim državam ustrezne ukrepe, s katerimi bi se izognili 
omenjenemu izkrivljanju.  
2. Če država članica, ki želi uvesti ali spremeniti svoje predpise, ne upošteva priporo čila, ki ga je 
naslovila nanjo Komisija, drugim državam članicam ni treba spreminjati svojih notranjih predpisov v 
skladu s členom 116, s katerimi bi odpravile takšno izkrivljanje. Če država članica, ki priporoč ila 
Komisije ni upoštevala, povzro či izkrivljanje samo v lastno škodo, se dolo čbe člena 116 ne uporabijo.  
Člen 118  
Pri vzpostavitvi ali delovanju notranjega trga Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem 
postopku določ ita ukrepe za uvedbo evropskih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi enotno 
varstvo pravic intelektualne lastnine v vsej Uniji in vzpostavi centralizirana ureditev na ravni Unije na 
podro čju potrjevanja, usklajevanja in nadzorovanja.  
Svet po posebnem zakonodajnem postopku z uredbami dolo či jezikovno ureditev za evropske 
pravice intelektualne lastnine. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
NASLOV VIII  
EKONOMSKA IN MONETARNA POLITIKA  
Člen 119  
(prejšnji člen 4 PES)  
1. Za namene iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji dejavnosti držav članic in Unije v skladu s 
pogoji Pogodb vklju čujejo sprejetje ekonomske politike, ki temelji na tesnem usklajevanju ekonom ­
skih politik držav članic, notranjem trgu in opredelitvi skupnih ciljev in ki se izvaja v skladu z 
na čelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.SL C 83/96 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Hkrati z zgoraj navedenim ter v skladu s Pogodbama in v njiju opredeljenimi postopki te 
dejavnosti vklju čujejo enotno valuto, euro, ter opredelitev in izvajanje enotne monetarne politike in 
politike deviznega te čaja, katere glavni cilj je ohranjati stabilnost cen in brez poseganja v ta cilj 
podpirati splošne ekonomske politike v Uniji v skladu z na čelom odprtega tržnega gospodarstva s 
svobodno konkurenco.  
3. Pri teh dejavnostih države članice in Unija upoštevajo naslednja vodilna na čela: stabilne cene, 
zdrave javne finance in monetarne pogoje ter uravnoteženo plač ilno bilanco.  
POGLAVJE 1  
EKONOMSKA POLITIKA  
Člen 120  
(prejšnji člen 98 PES)  
Države članice vodijo svoje ekonomske politike tako, da bi prispevale k doseganju ciljev Unije, kakor 
so opredeljeni v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, in v okviru širših smernic, navedenih v členu 
121(2). Države članice in Unija delujejo v skladu z na čelom odprtega tržnega gospodarstva s 
svobodno konkurenco, pri čemer dajejo prednost uč inkovitemu razporejanju virov, in se ravnajo 
po na čelih člena 119.  
Člen 121  
(prejšnji člen 99 PES)  
1. Države članice obravnavajo svoje ekonomske politike kot zadevo skupnega pomena in jih 
usklajujejo v okviru Sveta skladno z dolo čbami člena 120.  
2. Svet na priporo čilo Komisije oblikuje osnutek širših smernic ekonomskih politik držav članic in 
Unije ter poro ča o svojih ugotovitvah Evropskemu svetu.  
Evropski svet na podlagi poro čila Sveta obravnava sklep o širših smernicah ekonomskih politik držav 
članic in Unije.  
Na podlagi tega sklepa Svet sprejme priporo čilo, ki opredeljuje omenjene širše smernice. Svet o 
svojem priporo čilu obvesti Evropski parlament.  
3. Za zagotavljanje tesnejše uskladitve ekonomskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih 
učinkov držav članic Svet na podlagi poro čil, ki mu jih predloži Komisija, spremlja gospodarski 
razvoj v vsaki od držav članic in v Uniji ter skladnost ekonomskih politik s širšimi smernicami iz 
odstavka 2, redno pa pripravlja tudi celovito oceno.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/97
Zaradi tega ve čstranskega nadzora pošiljajo države članice Komisiji podatke o pomembnih ukrepih, 
ki so jih sprejele na podro čju svoje ekonomske politike, in vse druge podatke, za katere menijo, da so 
potrebni.  
4. Kadar se v okviru postopka iz odstavka 3 ugotovi, da ekonomske politike neke države članice 
niso skladne s širšimi smernicami iz odstavka 2 ali da bi lahko ogrozile pravilno delovanje 
ekonomske in monetarne unije, lahko Komisija to državo članico opozori. Svet lahko na priporo čilo 
Komisije naslovi potrebna priporo čila na to državo članico. 
V okviru tega odstavka Svet odlo ča brez upoštevanja glasu člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo 
članico. 
Kvalificirana ve čina ostalih članov Sveta se dolo či v skladu s členom 238(3)(a).  
5. Predsednik Sveta in Komisija poro čata Evropskemu parlamentu o rezultatih ve čstranskega 
nadzora. Če je Svet svoja priporo čila objavil, je njegov predsednik lahko povabljen pred pristojni 
odbor Evropskega parlamenta.  
6. Evropski parlament in Svet lahko z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, 
dolo čita podrobna pravila za postopek ve čstranskega nadzora iz odstavkov 3 in 4.  
Člen 122  
(prejšnji člen 100 PES)  
1. Brez poseganja v druge postopke, predvidene v Pogodbah, lahko Svet na predlog Komisije, v 
duhu solidarnosti med državami članicami odlo či o ukrepih, ki ustrezajo gospodarskim razmeram, 
zlasti ob hudih težavah pri oskrbi z nekaterimi izdelki, zlasti na podro čju energetike.  
2. Kadar je država članica v težavah ali ji zaradi naravnih nesre č ali izjemnih okoliš čin, nad 
katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave, ji lahko Svet pod dolo čenimi pogoji 
na predlog Komisije odobri finan čno pomo č Unije. Predsednik Sveta obvesti Evropski parlament o 
sprejetem sklepu.SL C 83/98 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 123  
(prejšnji člen 101 PES)  
1. Prepovedane so prekora čitve pozitivnega stanja na rač unu ali druge oblike kreditov pri Evropski 
centralni banki ali pri centralnih bankah držav članic (v nadaljnjem besedilu „nacionalne centralne 
banke“) v korist institucij, organov, uradov ali agencij Unije, institucionalnih enot centralne, regio ­
nalne ali lokalne ravni države ter drugih oseb javnega prava ali v korist javnih podjetij držav članic, 
prav tako je prepovedano, da bi Evropska centralna banka ali nacionalne centralne banke neposredno 
od njih kupovale dolžniške instrumente.  
2. Odstavek 1 se ne uporablja za kreditne institucije v javni lasti, ki jih nacionalne centralne banke 
in Evropska centralna banka pri zagotavljanju rezerv s strani centralnih bank obravnavajo enako 
kakor zasebne kreditne institucije.  
Člen 124  
(prejšnji člen 102 PES)  
Prepovedani so vsi ukrepi, ki ne temeljijo na na čelih skrbnega in varnega poslovanja in ki vzposta ­
vljajo privilegiran dostop institucij, organov, uradov ali agencij Unije, institucionalnih enot centralne, 
regionalne ali lokalne ravni države ter drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij držav članic do 
finan čnih institucij.  
Člen 125  
(prejšnji člen 103 PES)  
1. Unija ne jam či za obveznosti niti ne prevzema institucionalnih enot centralne, regionalne ali 
lokalne ravni države in drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij katere koli države č lanice, kar pa 
ne posega v vzajemna finan čna jamstva za skupno izvedbo dolo čenega projekta. Država članica ne 
jam či za obveznosti niti ne prevzema obveznosti institucionalnih enot centralne, regionalne ali 
lokalne ravni države in drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij druge države članice, kar pa 
ne posega v vzajemna finan čna jamstva za skupno izvedbo dolo čenega projekta.  
2. Po potrebi lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom 
opredeli pojme v zvezi z uporabo prepovedi iz členov 123 in 124 ter iz tega člena.  
Člen 126  
(prejšnji člen 104 PES)  
1. Države članice se izogibajo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/99
2. Komisija spremlja gibanje prora čunskega stanja in višine javnega dolga v državah članicah zato, 
da bi ugotovila ve čje napake. Zlasti preverja upoštevanje prora čunske discipline na podlagi naslednjih 
dveh meril:  
(a) ali razmerje med nač rtovanim ali dejanskim javnofinan čnim primanjkljajem in bruto doma čim 
proizvodom presega referen čno vrednost, razen  
— če se ni to razmerje znatno in stalno zmanjševalo ter doseglo ravni blizu referen čne vred ­
nosti,  
— oziroma če ni preseganje referen čne vrednosti le izjemno in za časno, razmerje pa ostaja blizu 
referen čne vrednosti;  
(b) ali razmerje med javnim dolgom in bruto doma čim proizvodom presega referen čno vrednost, 
razen če se razmerje ne znižuje zadosti in ne približuje dovolj hitro referen čni vrednosti.  
Referen čne vrednosti so opredeljene v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki 
je priloga k Pogodbama.  
3. Če država članica ne izpolnjuje zahtev enega ali obeh navedenih meril, Komisija o tem pripravi 
poro čilo. To poro čilo upošteva tudi, ali javnofinan čni primanjkljaj presega javne investicijske 
odhodke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjeroč no gospodarsko in prora čunsko stanje 
države članice.  
Komisija lahko pripravi poro čilo tudi, če ne glede na izpolnjevanje zahtev navedenih meril meni, da v 
državi članici obstaja tveganje čezmernega primanjkljaja.  
4. Ekonomsko-finan čni odbor pripravi mnenje o poro čilu Komisije.  
5. Če Komisija meni, da v neki državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali da bi do njega 
lahko prišlo, na zadevno državo članico naslovi svoje mnenje in o tem obvesti Svet.  
6. Svet na predlog Komisije in ob upoštevanju morebitnih pripomb zadevne države članice ter po 
opravljeni celoviti oceni odlo či, ali čezmeren primanjkljaj obstaja.  
7. Kadar Svet v skladu z odstavkom 6 odlo či, da čezmerni primanjkljaj obstaja, Svet na pripo ­
ročilo Komisije brez nepotrebnega odlašanja sprejme priporo čila, ki jih naslovi na zadevno državo 
članico z namenom, da se to stanje v danem roku odpravi. Ob upoštevanju dolo čb odstavka 8 se ta 
priporo čila ne objavijo.  
8. Kadar Svet ugotovi, da na podlagi njegovih priporo čil niso bili sprejeti u činkoviti ukrepi v 
predpisanem roku, lahko priporo čila objavi.SL C 83/100 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
9. Če država članica vztraja pri neuresni čevanju priporo čil Sveta, se lahko Svet odlo či za poziv 
državi članici, naj v dolo čenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po njegovem 
mnenju potrebni za izboljšanje stanja.  
V takem primeru lahko Svet od zadevne države članice zahteva, da mu po natan čno dolo čenem 
časovnem razporedu predloži poro čila in tako omogo či preverjanje njenih prizadevanj pri prilaga ­
janju.  
10. V okviru odstavkov 1 do 9 tega člena se ne more uveljavljati pravica do tožbe, predvidena v 
členih 258 in 259.  
11. Dokler država članica ne upošteva sklepa, sprejetega v skladu z odstavkom 9, se lahko Svet 
odlo či za uvedbo ali, glede na okoliš čine, okrepitev enega ali ve č od naslednjih ukrepov:  
— od zadevne države članice zahteva, naj še pred izdajo obveznic in drugih vrednostnih papirjev 
objavi dodatne informacije, ki jih podrobneje dolo či Svet; 
— Evropsko investicijsko banko pozove, naj ponovno pretehta svojo posojilno politiko do zadevne 
države članice; 
— od zadevne države članice zahteva, naj pri Uniji položi brezobrestni depozit v primerni vrednosti, 
dokler se čezmerni primanjkljaj, po mnenju Sveta, ustrezno ne zmanjša;  
— naloži primerno visoke denarne kazni.  
Predsednik Sveta o sprejetih odlo čitvah obvesti Evropski parlament.  
12. Svet razveljavi nekatere ali vse svoje odlo čitve ali priporoč ila, navedene v odstavkih 6 do 9 in 
v odstavku 11, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno 
zmanjšal. Če je Svet svoja priporo čila predhodno objavil, takoj po razveljavitvi odlo čitve iz odstavka 
8 javno izjavi, da čezmernega primanjkljaja v tej državi članici ni ve č. 
13. Pri sprejemanju odlo čitev ali priporo čil iz odstavkov 8, 9, 11 in 12 Svet odlo ča na priporoč ilo 
Komisije.  
Pri sprejemanju ukrepov iz odstavkov 6 do 9, 11 in 12 Svet odlo ča brez upoštevanja glasu člana 
Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.  
Kvalificirana ve čina preostalih članov Sveta se dolo či v skladu s členom 238(3)(a).  
14. Nadaljnje dolo čbe za izvajanje postopka, opisanega v tem členu, so opredeljene v Protokolu o 
postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/101
Svet po posebnem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in 
Evropsko centralno banko soglasno sprejme ustrezne dolo čbe, ki nato nadomestijo navedeni 
protokol. 
Ob upoštevanju drugih dolo čb tega odstavka Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evrop ­
skim parlamentom dolo či podrobna pravila in opredeli pojme v zvezi z uporabo dolo čb navedenega 
protokola.  
POGLAVJE 2  
MONETARNA POLITIKA  
Člen 127  
(prejšnji člen 105 PES)  
1. Poglavitni cilj Evropskega sistema centralnih bank, v nadaljnjem besedilu „ESCB“, je ohranjanje 
stabilnosti cen. ESCB podpira splošne ekonomske politike v Uniji, če to ni v nasprotju s ciljem 
stabilnosti cen, z namenom prispevati k doseganju ciljev Unije, opredeljenih v členu 3 Pogodbe o 
Evropski uniji. ESCB ravna po na čelu odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco, pri 
čemer daje prednost u činkovitemu razporejanju virov, in v skladu z na čeli iz člena 119.  
2. Temeljne naloge ESCB so:  
— opredeliti in izvajati monetarno politiko Unije;  
— opravljati devizne posle v skladu z dolo čbami člena 219;  
— imeti in upravljati uradne devizne rezerve držav članic; 
— podpirati nemoteno delovanje pla čilnih sistemov.  
3. Tretja alinea odstavka 2 ne posega v to, da imajo vlade držav članic operativna devizna sredstva 
in da jih upravljajo.  
4. Evropska centralna banka se zaprosi, da svetuje:  
— glede vseh predlaganih aktov Unije na podro čjih iz njene pristojnosti;  
— nacionalnim organom glede vseh osnutkov pravnih predpisov na podro čjih iz njene pristojnosti, 
vendar v mejah in pod pogoji, ki jih Svet dolo či v skladu s postopkom iz člena 129(4).  
Evropska centralna banka lahko ustreznim institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije ali 
nacionalnim organom predloži mnenja o zadevah s področ ij iz njene pristojnosti.SL C 83/102 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
5. ESCB prispeva k nemotenemu vodenju politik pristojnih oblasti glede bonitetnega nadzora 
kreditnih institucij in stabilnosti finan čnega sistema.  
6. Svet lahko z uredbami, sprejetimi soglasno po posebnem zakonodajnem postopku, po posve ­
tovanju z Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko, na Evropsko centralno banko 
prenese posebne naloge, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih in drugih finan čnih 
institucij, razen zavarovalnic.  
Člen 128  
(prejšnji člen 106 PES)  
1. Evropska centralna banka ima izklju čno pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. 
Bankovce lahko izdajajo Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke. Samo bankovci, 
ki jih izdajajo Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke, so zakonito plač ilno sredstvo 
v Uniji.  
2. Države članice lahko izdajajo eurokovance pod pogojem, da jim Evropska centralna banka 
odobri obseg emisije. Svet lahko na predlog Komisije ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom 
in Evropsko centralno banko sprejme potrebne ukrepe za uskladitev apoenov in tehni čnih specifikacij 
vseh kovancev, namenjenih obtoku, da bi tako omogo čil njihovo neovirano kroženje v Uniji.  
Člen 129  
(prejšnji člen 107 PES)  
1. ESCB upravljata organa odlo čanja Evropske centralne banke; to sta Svet Evropske centralne 
banke in Izvršilni odbor.  
2. Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, v nadaljnjem besedilu 
„statut ESCB in ECB“, je dolo čen v protokolu, ki je priloga k Pogodbama.  
3. Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku spremenita člene 5.1, 
5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4, 32.6, 33.1(a) in 36 statuta ESCB in ECB. 
Odlo čata bodisi na priporo čilo Evropske centralne banke in po posvetovanju s Komisijo ali na 
predlog Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko.  
4. Svet na predlog Komisije ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropsko centralno 
banko ali na priporo čilo Evropske centralne banke ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in 
Komisijo sprejme predpise iz členov 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 in 34.3 statuta ESCB in ECB.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/103
Člen 130  
(prejšnji člen 108 PES)  
Pri izvajanju svojih pooblastil ter opravljanju nalog in dolžnosti po Pogodbah in statutu ESCB in ECB 
ne smejo niti Evropska centralna banka niti nacionalne centralne banke, pa tudi noben član njihovih 
organov odlo čanja zahtevati ali sprejemati navodil od institucij, organov, uradov ali agencij Unije, 
vlad držav članic ali katerih koli drugih organov. Institucije, organi, uradi ali agencije Unije ter vlade 
držav članic se obvezujejo, da bodo to na čelo spoštovali in ne bodo poskušali vplivati na člane 
organov odloč anja Evropske centralne banke ali nacionalnih centralnih bank pri opravljanju njihovih 
nalog. 
Člen 131  
(prejšnji člen 109 PES)  
Vsaka država članica zagotovi združljivost svoje nacionalne zakonodaje, tudi statuta nacionalne 
centralne banke, s Pogodbama in statutom ESCB in ECB.  
Člen 132  
(prejšnji člen 110 PES)  
1. Za izvajanje nalog, zaupanih ESCB, Evropska centralna banka v skladu z dolo čbami Pogodb in 
pod pogoji, določ enimi s statutom ESCB in ECB:  
— sprejema uredbe, kolikor so potrebne za izvajanje nalog, opredeljenih v prvi alinei člena 3.1, v 
členih 19.1, 22 in 25.2 statuta ESCB in ECB, in v primerih, ki se dolo čijo v aktih Sveta iz člena 
129(4);  
— sprejema sklepe, ki so potrebni za izvajanje nalog, zaupanih ESCB v skladu s Pogodbama in 
statutom ESCB in ECB;  
— daje priporoč ila in mnenja.  
2. Evropska centralna banka lahko sklene, da svoje sklepe, priporo čila in mnenja objavi.  
3. V mejah in pod pogoji, ki jih sprejme Svet po postopku iz člena 129(4), ima Evropska 
centralna banka pravico naložiti globe ali periodi čne denarne kazni podjetjem, ki ne izpolnjujejo 
obveznosti iz njenih uredb in sklepov.SL C 83/104 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 133  
Brez poseganja v dodeljene pristojnosti Evropske centralne banke Evropski parlament in Svet po 
rednem zakonodajnem postopku dolo čita ukrepe, potrebne za uporabo eura kot enotne valute. Ti 
ukrepi se sprejmejo po posvetovanju z Evropsko centralno banko.  
POGLAVJE 3  
INSTITUCIONALNE DOLO ČBE 
Člen 134  
(prejšnji člen 114 PES)  
1. Za čim bolj u činkovito usklajevanje politik držav članic, ki je nujno za delovanje notranjega 
trga, se ustanovi Ekonomsko-finan čni odbor.  
2. Ekonomsko-finan čni odbor ima naslednje naloge:  
— na zahtevo Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo pripravlja mnenja za navedeni instituciji;  
— spremlja gospodarsko in finan čno stanje držav članic in Unije ter o tem redno poro ča Svetu in 
Komisiji, zlasti o finan čnih odnosih s tretjimi državami in mednarodnimi institucijami;  
— brez poseganja v člen 240 sodeluje pri pripravljanju dejavnosti Sveta, navedenih v členih 66, 75, 
121(2), (3), (4) in (6), 122, 124, 125, 126, 127(6), 128(2), 129(3) in (4), 138, 140 (2) in (3), 
143, 144 (2) in (3) ter 219, ter opravlja druge svetovalne in pripravljalne naloge, ki mu jih dodeli 
Svet;  
— najmanj enkrat na leto preveri stanje glede pretoka kapitala in prostega pretoka pla čil, kakor 
izhajata iz uporabe Pogodb in ukrepov, ki jih je sprejel Svet; preverjanje se nanaša na vse ukrepe 
glede pretoka kapitala in pla čil; odbor poro ča o izidu tega preverjanja Komisiji in Svetu.  
Države članice, Komisija in Evropska centralna banka imenujejo največ po dva člana odbora.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/105
3. Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko in odborom iz tega 
člena podrobno dolo či sestavo Ekonomsko-finan čnega odbora. Predsednik Sveta o tem obvesti 
Evropski parlament.  
4. Če in dokler obstajajo države članice, za katere velja odstopanje, navedeno v členu 139, ima 
odbor poleg nalog iz odstavka 2 tudi nalogo, da spremlja monetarno in finan čno stanje in splošni 
pla čilni sistem teh držav ter o tem redno poro ča Svetu in Komisiji.  
Člen 135  
(prejšnji člen 115 PES)  
Glede zadev, ki jih urejajo členi 121(4), 126 razen odstavka 14, 138, 140 (1), prvi pododstavek člena 
140 (2), člen 140 (3) in 219, lahko Svet ali država članica zaprosi Komisijo bodisi za priporoč ilo ali 
za predlog. Komisija to prošnjo preu či in svoje sklepe nemudoma predloži Svetu.  
POGLAVJE 4  
DOLO ČBE ZA DRŽAVE ČLANICE, KATERIH VALUTA JE EURO  
Člen 136  
1. Za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije Svet v skladu z ustreznimi 
dolo čbami Pogodb in po enem od ustreznih postopkov iz členov 121 in 126, razen postopka iz 
člena 126(14), sprejme ukrepe za tiste države članice, katerih valuta je euro:  
(a) za več jo uskladitev in nadzorovanje njihove prora čunske discipline;  
(b) za dolo čitev smernic njihove ekonomske politike ob zagotavljanju združljivosti s smernicami, 
sprejetimi za celotno Unijo, in njihovega nadzora.  
2. V zvezi z ukrepi iz odstavka 1 lahko pri glasovanju sodelujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo 
države članice, katerih valuta je euro.  
Kvalificirana ve čina teh članov se dolo či v skladu s členom 238(3)(a).SL C 83/106 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 137  
Podrobnosti o sestankih ministrov držav članic, katerih valuta je euro, so dolo čene s Protokolom o 
Euroskupini.  
Člen 138  
(prejšnji člen 111(4) PES)  
1. Za zagotovitev položaja eura v mednarodnem monetarnem sistemu Svet na predlog Komisije 
sprejme sklep, s katerim dolo či skupna stališ ča o zadevah posebnega pomena za ekonomsko in 
monetarno unijo znotraj pristojnih mednarodnih finan čnih institucij in konferenc. Svet odlo ča po 
posvetovanju z Evropsko centralno banko.  
2. Svet lahko na predlog Komisije sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev enotnega zastopanja v 
mednarodnih finan čnih institucijah in na konferencah. Svet odlo ča po posvetovanju z Evropsko 
centralno banko.  
3. V zvezi z ukrepi iz odstavkov 1 in 2 lahko pri glasovanju sodelujejo samo člani Sveta, ki 
predstavljajo države članice, katerih valuta je euro.  
Kvalificirana ve čina teh članov se dolo či v skladu s členom 238(3)(a).  
POGLAVJE 5  
PREHODNE DOLO ČBE 
Člen 139  
1. Države članice, glede katerih Svet ni odlo čil, da izpolnjujejo potrebne pogoje za uvedbo eura, se 
v nadaljnjem besedilu imenujejo „države članice z odstopanjem“.  
2. Za države članice z odstopanjem se ne uporabljajo naslednje dolo čbe Pogodb:  
(a) sprejetje delov širših smernic ekonomskih politik, ki se na splošno nanašajo na euroobmo čje 
(člen 121(2));  
(b) prisilna sredstva za odpravo čezmernih primanjkljajev ( člen 126(9) in (11));  
(c) cilji in naloge ESCB ( člen 127(1), (2), (3) in (5));  
(d) izdajanje eura ( člen 128);  
(e) akti Evropske centralne banke ( člen 132);SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/107
(f) ukrepi, ki se nanašajo na uporabo eura ( člen 133);  
(g) monetarni sporazumi in drugi ukrepi v zvezi s politiko deviznega te čaja ( člen 219);  
(h) imenovanje članov Izvršilnega odbora Evropske centralne banke ( člen 283(2));  
(i) sklepi, s katerimi se dolo čijo skupna stališ ča o vprašanjih posebnega pomena za ekonomsko in 
monetarno unijo znotraj pristojnih mednarodnih finan čnih institucij in konferenc ( člen 138(1));  
(j) ukrepi za zagotovitev enotnega zastopanja v okviru mednarodnih finan čnih institucij in konfe ­
renc ( člen 138(2)).  
Zaradi tega v členih, navedenih v to čkah (a) do (j), „države članice“ pomenijo države članice, katerih 
valuta je euro.  
3. V skladu s poglavjem IX statuta ESCB in ECB so države članice z odstopanjem in njihove 
nacionalne centralne banke izvzete iz pravic in obveznosti v okviru ESCB.  
4. Glasovalne pravice članov Sveta, ki predstavljajo države članice z odstopanjem, mirujejo, kadar 
Svet sprejema ukrepe iz členov, navedenih v odstavku 2, in v naslednjih primerih:  
(a) priporo čila državam članicam, katerih valuta je euro, v okviru več stranskega nadzora, vklju čno s 
programi stabilnosti in opozorili ( člen 121(4));  
(b) ukrepe glede čezmernega primanjkljaja držav članic, katerih valuta je euro ( člen 126(6), (7), (8), 
(12) in (13)).  
Kvalificirana ve čina preostalih članov Sveta se dolo či v skladu s členom 238(3)(a).  
Člen 140  
(prejšnji členi 121(1), 122(2), drugi stavek in 123(5) PES)  
1. Najmanj vsaki dve leti ali na zahtevo države članice z odstopanjem Komisija in Evropska 
centralna banka poro čata Svetu o napredku, ki so ga države članice z odstopanjem dosegle priSL C 83/108 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
izpolnjevanju svojih obveznosti glede uresnič evanja ekonomske in monetarne unije. Ta poroč ila 
vklju čujejo preverjanje združljivosti nacionalne zakonodaje posamezne države članice, skupaj s statuti 
njihovih nacionalnih centralnih bank, s členoma 130 in 131 Pogodb in statutom ESCB in ECB. V 
poro čilih se tudi preveri, ali je bila dosežena visoka stopnja trajnostne konvergence, pri čemer se 
upošteva, kako države članice izpolnjujejo naslednja merila:  
— doseganje visoke stopnje stabilnosti cen; to je razvidno iz stopnje inflacije, ki je blizu stopnji 
inflacije najve č treh držav č lanic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen;  
— vzdržnost stanja javnih financ; izhaja iz doseženega prora čunskega stanja brez čezmernega 
primanjkljaja v skladu s členom 126(6);  
— upoštevanje normalnih meja nihanja, predvidenih z mehanizmom deviznih te čajev evropskega 
monetarnega sistema, v obdobju najmanj dveh let brez devalvacije glede na euro;  
— trajnost dosežene konvergence in sodelovanja države članice z odstopanjem v mehanizmu 
deviznih te čajev, kar se kaže v ravni dolgoro čnih obrestnih mer.  
Štiri merila, omenjena v tem odstavku, in ustrezna obdobja, v katerih se morajo ta merila spoštovati, 
so natan čneje dolo čena v protokolu, ki je priloga k Pogodbama. Poro čila Komisije in Evropske 
centralne banke upoštevajo tudi rezultate združevanja trgov, stanje in razvoj teko čega ra čuna pla čilne 
bilance ter preverjanje gibanja stroškov dela na enoto in drugih cenovnih kazalcev.  
2. Po posvetovanju z Evropskim parlamentom in po razpravi v Evropskem svetu, Svet na predlog 
Komisije odlo či katera od držav članic z odstopanjem izpolnjuje potrebne pogoje na podlagi meril iz 
odstavka 1, in odpravi odstopanja zadevnih držav članic.  
Svet odlo ča na priporo čilo kvalificirane ve čine tistih svojih članov, ki predstavljajo države članice, 
katerih valuta je euro. Ti člani odlo čijo v šestih mesecih po tem, ko Svet prejme predlog Komisije.  
Kvalificirana ve čina teh članov iz drugega pododstavka se dolo či v skladu s členom 238(3)(a).  
3. Če je v skladu s postopkom iz odstavka 2 odlo čeno, da se odstopanje odpravi, Svet s soglasjem 
držav članic katerih valuta je euro in zadevne članice ter na predlog Komisije in po posvetovanju zSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/109
Evropsko centralno banko, nepreklicno dolo či te čaj, po katerem euro nadomesti valuto zadevne 
države članice, pa tudi druge ukrepe, ki so potrebni za uvajanje eura kot enotne valute v zadevni 
državi članici.  
Člen 141  
(prejšnji člen 123(3), in 117(2), prvih pet alinei PES)  
1. Če in dokler obstajajo države članice z odstopanjem, se brez poseganja v člen 129(1) kot tretji 
organ odloč anja Evropske centralne banke ustanovi Razširjeni svet Evropske centralne banke, 
naveden v č lenu 44 statuta ESCB in ECB.  
2. Če in dokler obstajajo države č lanice z odstopanjem, je naloga Evropske centralne banke v 
zvezi s temi državami članicami:  
— krepiti sodelovanje med nacionalnimi centralnimi bankami;  
— krepiti usklajevanje monetarnih politik držav članic zaradi zagotavljanja stabilnosti cen;  
— spremljati delovanje mehanizma deviznih te čajev; 
— posvetovati se o vprašanjih za katera so pristojne nacionalne centralne banke in ki vplivajo na 
stabilnost finan čnih institucij in trgov;  
— izvajati naloge, ki jih je prej opravljal Evropski sklad za monetarno sodelovanje in pozneje prevzel 
Evropski monetarni inštitut.  
Člen 142  
(prejšnji člen 124(1) PES)  
Vsaka država članica z odstopanjem obravnava svojo politiko deviznega te čaja kot zadevo skupnega 
interesa. Pri tem države članice upoštevajo izkušnje, ki so jih pridobile pri sodelovanju v okviru 
mehanizma deviznih te čajev.  
Člen 143  
(prejšnji člen 119 PES)  
1. Kadar ima država članica z odstopanjem pla čilnobilan čne težave ali obstaja resna nevarnost, da 
bi v tovrstne težave zašla, bodisi zaradi splošne neuravnoteženosti pla čilne bilance ali vrste valute, s 
katero razpolaga, in kadar bi te težave lahko predvsem ogrozile delovanje notranjega trga ali ures ­
ni čevanje skupne trgovinske politike, Komisija nemudoma preu či stanje te države in ukrepe, ki jih je 
ta ob uporabi vseh razpoložljivih sredstev sprejela ali jih lahko sprejme v skladu z dolo čbami Pogodb. 
Komisija navede ukrepe, ki jih priporo ča tej državi članici v sprejetje.SL C 83/110 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Če se izkaže, da ukrepi, ki jih je sprejela država č lanica z odstopanjem, in ukrepi, ki jih je predlagala 
Komisija, ne zadoš čajo za premagovanje nastalih ali groze čih težav, Komisija po posvetovanju z 
Ekonomsko-finan čnim odborom priporo či Svetu odobritev medsebojne pomo či in ustreznih metod 
za njeno izvajanje.  
Komisija redno obveš ča Svet o stanju in njegovih spremembah.  
2. Svet odobri omenjeno medsebojno pomo č; sprejme direktive ali sklepe, s katerimi dolo či 
pogoje in podrobnosti te pomo či, katere oblike so lahko naslednje:  
(a) usklajeno delovanje v razmerju do ali v okviru drugih mednarodnih organizacij, na katere se 
lahko države članice z odstopanjem obrnejo;  
(b) ukrepi, potrebni za prepre čevanje preusmeritve trgovinskih tokov, kadar država članica z odsto ­
panem, ki je v težavah, ohrani ali ponovno uvede koli činske omejitve do tretjih držav;  
(c) odobritev kreditov v omejenem obsegu drugih držav članic, za kar je potrebno njihovo soglasje.  
3. Če Svet medsebojne pomo či, ki jo je priporoč ila Komisija, ne odobri ali če odobrena 
medsebojna pomo č in sprejeti ukrepi ne zadoš čajo, Komisija dovoli državi članici z odstopanjem, 
ki je v težavah, da sprejme zaš čitne ukrepe, za katere dolo či pogoje in podrobnosti.  
Svet lahko takšno dovoljenje prekli če ter spremeni omenjene pogoje in podrobnosti.  
Člen 144  
(prejšnji člen 120 PES)  
1. Kadar nastopi nenadna pla čilnobilan čna kriza in odlo čitev v smislu člena 143(2) ni takoj 
sprejeta, lahko država članica z odstopanjem preventivno sprejme potrebne zaš čitne ukrepe. Ti ukrepi 
smejo povzro čati kar najmanjše motnje v delovanju notranjega trga, po obsegu pa ne smejo prese či 
okvira, ki je nujno potreben za odpravo nenadno nastalih težav.  
2. Komisija in druge države članice se o takšnih zaš čitnih ukrepih obvestijo najpozneje ob za četku 
njihove veljavnosti. Komisija lahko Svetu priporo či odobritev medsebojne pomo či v skladu s členom 
143.  
3. Po pridobljenem priporo čilu Komisije in opravljenem posvetu z Ekonomsko-finan čnim 
odborom lahko Svet odlo či, da zadevna država članica spremeni, odloži ali odpravi zgoraj omenjene 
zaš čitne ukrepe.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/111
NASLOV IX  
ZAPOSLOVANJE  
Člen 145  
(prejšnji člen 125 PES)  
Države članice in Unija si v skladu s tem naslovom prizadevajo za razvoj usklajene strategije 
zaposlovanja in zlasti za spodbujanje kvalificiranih, usposobljenih in prilagodljivih delavcev in 
trgov dela, hitro prilagodljivih gospodarskim spremembam, da bi dosegle cilje, opredeljene v členu 
3 Pogodbe o Evropski uniji.  
Člen 146  
(prejšnji člen 126)  
1. Države članice s svojimi politikami zaposlovanja prispevajo k doseganju ciljev iz člena 145 na 
na čin, ki je skladen s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, sprejetih v skladu 
s členom 121(2).  
2. Države članice ob upoštevanju svoje nacionalne prakse glede odgovornosti socialnih partnerjev 
obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajujejo svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta skladno z dolo čbami člena 148.  
Člen 147
 
(prejšnji člen 127 PES)  
1. Unija prispeva k visoki stopnji zaposlenosti s spodbujanjem sodelovanja med državami 
članicami in s podpiranjem, po potrebi tudi dopolnjevanjem, njihovega delovanja. Pri tem se spoštu ­
jejo pristojnosti držav članic. 
2. Pri oblikovanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije se upošteva cilj doseganja visoke stopnje 
zaposlenosti.  
Člen 148  
(prejšnji člen 128 PES)  
1. Evropski svet vsako leto preu či stanje na podro čju zaposlovanja v Uniji in sprejme sklepe o tem 
na podlagi skupnega letnega poro čila Sveta in Komisije.  
2. Na podlagi sklepov Evropskega sveta Svet vsako leto na predlog Komisije in po posvetovanju z 
Evropskim parlamentom, Ekonomsko-socialnim odborom, Odborom regij in Odborom za zaposlo ­
vanje iz člena 150 pripravi smernice, ki jih države č lanice upoštevajo v svojih politikah zaposlovanja. 
Te smernice so skladne s širšimi smernicami, sprejetimi v skladu s členom 121(2).SL C 83/112 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
3. Vsaka država članica pošlje Svetu in Komisiji letno poro čilo o najpomembnejših ukrepih, 
sprejetih za izvajanje njene politike zaposlovanja glede na smernice za zaposlovanje iz odstavka 2.  
4. Svet na podlagi poro čil iz odstavka 3 in po prejemu stališ č Odbora za zaposlovanje vsako leto 
preveri izvajanje politik zaposlovanja držav članic glede na smernice za zaposlovanje. Če Svet meni, 
da je glede na to preverjanje tako primerno, lahko na priporo čilo Komisije sprejme priporo čila za 
države članice. 
5. Na podlagi rezultatov tega preverjanja Svet in Komisija pripravita skupno letno poro čilo za 
Evropski svet o stanju na podro čju zaposlovanja v Uniji in o izvajanju smernic za zaposlovanje.  
Člen 149  
(prejšnji člen 129 PES)  
Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij sprejmeta spodbujevalne ukrepe, ki so namenjeni 
spodbujanju sodelovanja med državami članicami in podpori njihovega delovanja na podro čju zapo ­
slovanja s pobudami, katerih cilj je razvijanje izmenjave informacij in najboljše prakse, zagotavljanje 
primerjalnih analiz in izvedenskih mnenj, pa tudi pospeševanje inovativnih pristopov in vrednotenje izkušenj, zlasti z uporabo pilotnih projektov.  
Ti ukrepi ne vklju čujejo usklajevanja zakonov in drugih predpisov držav članic.  
Člen 150
 
(prejšnji člen 130 PES)  
Svet z navadno ve čino po posvetovanju z Evropskim parlamentom ustanovi Odbor za zaposlovanje s 
svetovalnim statusom za pospeševanje usklajevanja med državami članicami glede politik zaposlo ­
vanja in trga dela. Naloge odbora so:  
— spremljati stanje na podro čju zaposlovanja in politik zaposlovanja v državah članicah in v Uniji;  
— brez poseganja v člen 240 oblikovati mnenja na prošnjo Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo, 
in prispevati k pripravi postopkov Sveta iz člena 148.  
Odbor se pri izpolnjevanju svoje naloge posvetuje s socialnimi partnerji.  
Vsaka država članica in Komisija imenujejo po dva člana odbora.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/113
NASLOV X  
SOCIALNA POLITIKA  
Člen 151  
(prejšnji člen 136 PES)  
Unija in države članice si ob upoštevanju temeljnih socialnih pravic, kakor so dolo čene v Evropski 
socialni listini, podpisani v Torinu 18. oktobra 1961, in v Listini Skupnosti o temeljnih socialnih 
pravicah delavcev iz leta 1989, prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljšav omogo či njihova 
uskladitev, ustrezno socialno zaš čito, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno 
visoko zaposlenost in boj proti izklju čenosti.  
V ta namen Unija in države članice izvajajo ukrepe, ki upoštevajo razli čnost prakse posameznih 
držav članic, zlasti na podro čju pogodbenih odnosov, ter potrebo po ohranitvi konkuren čnosti 
gospodarstva Unije.  
Države članice menijo, da takšen razvoj ne bo nastal le na podlagi delovanja notranjega trga, ki bo 
dajal prednost usklajevanju socialnih sistemov, marve č tudi na podlagi postopkov, predvidenih v 
Pogodbah, in približevanja dolo čb zakonov ali drugih predpisov.  
Člen 152  
Unija priznava in spodbuja vlogo socialnih partnerjev na ravni Unije ob upoštevanju razli čnosti 
nacionalnih sistemov. Pospešuje dialog med socialnimi partnerji ob upoštevanju njihove avtonomije.  
Tristranski socialni vrh za rast in zaposlovanje prispeva k socialnemu dialogu.  
Člen 153
 
(prejšnji člen 137 PES)  
1. Z namenom dose či cilje iz člena 151 Unija podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na 
naslednjih podro čjih: 
(a) izboljšanje zlasti delovnega okolja za varovanje zdravja in varnosti delavcev;  
(b) delovni pogoji;  
(c) socialna varnost in socialna zaš čita delavcev;  
(d) varstvo delavcev v primeru prenehanja pogodbe o zaposlitvi;  
(e) obveš čanje delavcev in posvetovanje z njimi;SL C 83/114 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
(f) zastopanje in kolektivna obramba interesov delavcev in delodajalcev, vklju čno s soodlo čanjem, ob 
upoštevanju odstavka 5;  
(g) pogoji za zaposlitev državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo na ozemlju Unije;  
(h) vklju čevanje oseb, ki so izklju čene s trga dela, brez poseganja v člen 166;  
(i) enakost moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu;  
(j) boj proti socialni izklju čenosti;  
(k) posodobitev sistemov socialne zaš čite, brez poseganja v to čko (c). 
2. V ta namen lahko Evropski parlament in Svet:  
(a) sprejmeta ukrepe, ki so namenjeni spodbujanju sodelovanja med državami članicami s pobudami, 
katerih cilj je izboljšanje znanja, razvijanje izmenjave informacij in najboljše prakse, pospeševanje 
inovativnih pristopov in vrednotenje izkušenj, pri č emer je izklju čeno kakršno koli usklajevanje 
zakonov in drugih predpisov držav članic; 
(b) na podro čjih iz odstavka 1(a) do (i) sprejmeta v obliki direktiv minimalne zahteve za postopno 
izvajanje, pri čemer upošteva pogoje in tehni čne predpise, ki veljajo v posameznih državah 
članicah. Te direktive se izogibajo uvajanju upravnih, finan čnih in zakonskih omejitev, ki bi 
lahko zavirale ustanavljanje in razvoj malih in srednjih podjetij.  
Evropski parlament in Svet odlo čata po rednem zakonodajnem postopku po posvetovanju z 
Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij.  
Na podro čjih iz odstavka 1(c), (d), (f) in (g) Svet soglasno odlo ča po posebnem zakonodajnem 
postopku po posvetovanju z Evropskim parlamentom in navedenima odboroma.  
Svet lahko na predlog Komisije po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno odlo či, da se 
redni zakonodajni postopek uporablja za odstavek 1(d), (f) in (g).  
3. Država članica lahko socialnim partnerjem na njihovo skupno zahtevo poveri izvajanje direktiv, 
sprejetih v skladu z odstavkom 2, ali, kadar je primerno, izvajanje sklepa Sveta, sprejetega v skladu s 
členom 155.  
V tem primeru zagotovi, da socialni partnerji najpozne je do datuma, ko je treba prenesti ali izvesti 
direktivo ali sklep, z dogovorom uvedejo potrebne ukrepe, pri tem pa mora zadevna država članica 
sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi bila ob vsakem času sposobna jam čiti za rezultate, ki jih nalaga ta 
direktiva ali ta sklep.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/115
4. Dolo čbe, sprejete v skladu s tem členom:  
— ne vplivajo na pravico držav članic, da dolo čijo temeljna na čela svojih sistemov socialne varnosti, 
in ne smejo bistveno poslabšati finan čne uravnoteženosti teh sistemov;  
— ne prepre čujejo državam članicam ohranjanja ali uvedbe strožjih zaš čitnih ukrepov, ki so zdru ­ 
žljivi s Pogodbama.  
5. Dolo čbe tega člena se ne uporabljajo za pla če, pravico združevanja, pravico do stavke ali 
pravico do izprtja. 
Člen 154  
(prejšnji člen 138 PES)  
1. Naloga Komisije je spodbujati posvetovanja med socialnimi partnerji na ravni Unije in zato 
sprejme vse ustrezne ukrepe za olajšanje njihovega dialoga, pri čemer partnerjem zagotovi uravno ­
teženo podporo.  
2. V ta namen se Komisija pred predložitvijo predlogov na podro čju socialne politike posvetuje s 
socialnimi partnerji o možni usmeritvi ukrepov Unije.  
3. Če po teh posvetovanjih Komisija oceni, da so ukrepi Unije priporo čljivi, se s socialnimi 
partnerji posvetuje o vsebini predvidenega predloga. Socialni partnerji predložijo Komisiji mnenje 
ali, kadar je to primerno, priporo čilo. 
4. Pri posvetovanjih iz odstavkov 2 in 3 lahko socialni partnerji obvestijo Komisijo, da želijo 
začeti postopek, predviden v č lenu 155. Postopek ne sme trajati ve č kakor devet mesecev, razen če se 
zadevni socialni partnerji in Komisija skupaj ne odlo čijo za podaljšanje.  
Člen 155  
(prejšnji člen 139 PES)  
1. Če socialni partnerji tako želijo, lahko dialog med njimi na ravni Unije privede do pogodbenih 
razmerij, tudi sporazumov.  
2. Sporazumi, sklenjeni na ravni Unije, se izvajajo bodisi v skladu s postopki in prakso socialnih 
partnerjev in držav članic ali v zadevah iz člena 153 na skupno zahtevo podpisnic s sklepom Sveta, 
sprejetim na predlog Komisije. Obvesti se Evropski parlament.  
Svet odlo ča soglasno, kadar zadevni sporazum vsebuje eno ali ve č dolo čb, ki se nanašajo na eno od 
podro čij, pri katerih je za sprejetje potrebno soglasje v skladu s členom 153(2).SL C 83/116 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 156  
(prejšnji člen 140 PES)  
Za doseganje ciljev iz člena 151 in brez poseganja v druge dolo čbe Pogodb Komisija spodbuja 
sodelovanje med državami članicami in olajšuje usklajevanje njihovih ukrepov na vseh podro čjih 
socialne politike iz tega poglavja, zlasti na naslednjih podro čjih: 
— zaposlovanje;  
— delovno pravo in delovni pogoji;  
— osnovno in nadaljnje poklicno usposabljanje;  
— socialna varnost;  
— prepre čevanje nesre č pri delu in poklicnih bolezni;  
— higiena dela; 
— pravica združevanja ter kolektivna pogajanja med delodajalci in delavci.  
V ta namen Komisija tesno sodeluje z državami č lanicami z izdelavo študij, dajanjem mnenj in s 
pripravo posvetovanj glede težav, ki se pojavljajo na nacionalni ravni, pa tudi glede tistih, ki zadevajo 
mednarodne organizacije, zlasti s pobudami, namenje nimi oblikovanju smernic in kazalnikov, orga ­
nizaciji izmenjave najboljše prakse ter pripravi elementov, potrebnih za redno spremljanje in ocenje ­
vanje. Evropski parlament se o tem iz črpno obvesti.  
Preden Komisija da mnenje iz tega člena, se posvetuje z Ekonomsko-socialnim odborom.  
Člen 157  
(prejšnji člen 141 PES)  
1. Vsaka država članica zagotovi uporabo na čela enakega pla čila za enako delo ali delo enake 
vrednosti za moške in ženske.  
2. V tem členu „pla čilo“ pomeni obi čajno osnovno ali minimalno mezdo ali pla čo ter kakršne koli 
druge prejemke v denarju ali v naravi, ki jih delavec prejme iz naslova zaposlitve neposredno ali 
posredno od svojega delodajalca.  
Enako pla čilo brez diskriminacije glede na spol pomeni:  
(a) da se pla čilo za enako delo po akordnih postavkah izra čuna na podlagi enakih merskih enot;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/117
(b) da je pla čilo za delo po urnih postavkah enako za enako delovno mesto.  
3. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
Ekonomsko-socialnim odborom sprejmeta ukrepe za zagotovitev uporabe na čela enakih možnosti 
in enakega obravnavanja moških in žensk glede zaposlovanja in poklica, vklju čno z na čelom enakega 
pla čila za enako delo ali delo enake vrednosti.  
4. Da bi zagotovili dejansko polno enakost med moš kimi in ženskami v delovnem življenju, 
na čelo enakega obravnavanja državam članicam ne prepre čuje ohranitve ali sprejetja ukrepov o 
specifi čnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje poklicne 
dejavnosti ali prepre či ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri.  
Člen 158  
(prejšnji člen 142 PES)  
Države članice si prizadevajo ohraniti obstoje čo enakovrednost sistemov pla čanih dopustov.  
Člen 159  
(prejšnji člen 143 PES)  
Komisija vsako leto sestavi poro čilo o napredku pri doseganju ciljev iz člena 151, skupaj z demo ­
grafskim stanjem v Uniji. Poro čilo pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu 
odboru. 
Člen 160  
(prejšnji člen 144 PES)  
Svet z navadno ve čino po posvetovanju z Evropskim parlamentom ustanovi Odbor za socialno 
zaš čito, ki ima svetovalni status, za pospeš evanje sodelovanja med državami članicami in s Komisijo 
na podro čju politik socialne zaš čite. Naloge odbora so:  
— spremljati socialne razmere in razvoj politik socialne zaš čite v državah članicah in v Uniji;  
— pospeševati izmenjavo informacij, izkušenj in dobrih praks med državami članicami in s Komi ­
sijo; 
— brez poseganja v člen 240 pripravljati poro čila, oblikovati mnenja ali opravljati druga dela na 
podro čjih iz njegove pristojnosti, na zahtevo Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo.  
Odbor pri izpolnjevanju svojih nalog vzpostavi ustrezne stike s socialnimi partnerji.SL C 83/118 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Vsaka država članica in Komisija imenujejo po dva člana odbora. 
Člen 161  
(prejšnji člen 145 PES)  
Komisija v svojem letnem poro čilu za Evropski parlament nameni posebno poglavje razvoju 
socialnih razmer v Uniji.  
Evropski parlament lahko pozove Komisijo, naj pripravi poroč ila o posebnih problemih, ki se 
nanašajo na socialne razmere.  
NASLOV XI  
EVROPSKI SOCIALNI SKLAD  
Člen 162  
(prejšnji člen 146 PES)  
Da bi izboljšali zaposlitvene priložnosti delavcev na notranjem trgu in tako prispevali k dvigu 
življenjske ravni, se v skladu s spodaj navedenimi dolo čbami ustanovi Evropski socialni sklad; njegov 
cilj je omogo čiti lažje zaposlovanje delavcev ter pove čati njihovo geografsko in poklicno mobilnost v 
Uniji, pa tudi olajšati njihovo prilagajanje spremembam v industriji in proizvodnih sistemih, zlasti s 
poklicnim usposabljanjem in preusposabljanjem.  
Člen 163  
(prejšnji člen 147 PES)  
Sklad upravlja Komisija.  
Pri tej nalogi Komisiji pomaga odbor, ki mu predseduje član Komisije, sestavljen pa je iz predstav ­
nikov vlad, sindikatov in organizacij delodajalcev.  
Člen 164  
(prejšnji člen 148 PES)  
Evropski parlament in Svet sprejmeta po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij izvedbene uredbe, ki se nanašajo na Evropski socialni sklad.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/119
NASLOV XII  
IZOBRAŽEVANJE, POKLICNO USPOSABLJANJE, MLADINA IN ŠPORT  
Člen 165  
(prejšnji člen 149 PES)  
1. Unija prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med drža ­
vami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti, pri čemer v 
celoti upošteva odgovornost držav članic za vsebino pou čevanja in organizacijo izobraževalnih 
sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost.  
Unija prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, 
na prostovoljstvu temelje čih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge.  
2. Cilji dejavnosti Unije so:  
— razvijanje evropske razsežnosti v izobraževanju, zlasti s pou čevanjem in razširjanjem jezikov 
držav članic; 
— spodbujanje mobilnosti študentov in profesorjev, med drugim s spodbujanjem akademskega 
priznavanja diplom in študijskih obdobij;  
— pospeševanje sodelovanja med izobraževalnimi zavodi;  
— razvijanje izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna izobraževalnim sistemom 
držav članic; 
— spodbujanje razvoja izmenjave mladih ter izmenjave pedagoških in drugih strokovnih delavcev ter 
spodbujanje sodelovanja mladih v demokrati čnem življenju v Evropi;  
— spodbujanje razvoja izobraževanja na daljavo;  
— razvijanje evropske razsežnosti v športu s spodbujanjem pravi čnosti in odprtosti pri športnih 
tekmovanjih in sodelovanja med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in 
moralne integritete športnikov, zlasti najmlajših.  
3. Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi 
organizacijami na podro čju izobraževanja in športa, zlasti s Svetom Evrope.  
4. Kot prispevek k uresni čevanju ciljev iz tega člena:  
— Evropski parlament in Svet sprejmeta spodbujevalne ukrepe po rednem zakonodajnem postopku 
ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij, pri čemer je izklju čeno 
kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic;SL C 83/120 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
— Svet sprejme priporo čila na predlog Komisije.  
Člen 166  
(prejšnji člen 150 PES)  
1. Unija izvaja politiko poklicnega usposabljanja, ki podpira in dopolnjuje dejavnost držav članic, 
pri čemer v celoti upošteva njihovo odgovornost za vsebino in organizacijo poklicnega usposabljanja.  
2. Cilji dejavnosti Unije so:  
— olajševanje prilagajanja spremembam v industriji, zlasti s poklicnim usposabljanjem in preuspo ­
sabljanjem;  
— izboljševanje za četnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja zaradi lažje vklju čitve in 
ponovne vklju čitve v trg dela;  
— olajševanje dostopa do poklicnega usposabljanja ter spodbujanje mobilnosti izobraževalcev in 
udeležencev usposabljanja, zlasti mladih;  
— spodbujanje sodelovanja v zvezi z usposabljanjem med izobraževalnimi zavodi ali zavodi za 
usposabljanje in podjetji;  
— razvijanje izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna sistemom usposabljanja 
držav članic. 
3. Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi 
organizacijami na podro čju poklicnega usposabljanja.  
4. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij sprejmeta ukrepe, ki prispevajo k uresni čevanju 
ciljev iz tega člena, pri čemer je izklju čeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov 
držav članic. Svet na predlog Komisije sprejme priporo čila. 
NASLOV XIII  
KULTURA  
Člen 167  
(prejšnji člen 151 PES)  
1. Unija prispeva k razcvetu kultur držav članic, pri čemer upošteva njihovo nacionalno in 
regionalno raznolikost ter hkrati postavlja v ospredje skupno kulturno dediš čino.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/121
2. Dejavnost Unije je namenjena spodbujanju sodelovanja med državami članicami in, če je to 
potrebno, podpiranju in dopolnjevanju njihove dejavnosti na naslednjih podro čjih: 
— izboljševanje poznavanja in razširjanja kulture in zgodovine evropskih narodov;  
— ohranjanje in varstvo kulturne dediš čine evropskega pomena;  
— nekomercialna kulturna izmenjava;  
— umetniško in književno ustvarjanje, tudi na avdio-vizualnem podro čju. 
3. Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi 
organizacijami na kulturnem podro čju, zlasti s Svetom Evrope.  
4. Unija pri svoji dejavnosti na podlagi drugih dolo čb Pogodb upošteva kulturne vidike, zlasti 
zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.  
5. Kot prispevek k uresni čevanju ciljev iz tega člena:  
— Evropski parlament in Svet sprejmeta spodbujevalne ukrepe po rednem zakonodajnem postopku 
in po posvetovanju z Odborom regij, pri čemer je izklju čeno kakršno koli usklajevanje zakonov 
in predpisov držav članic; 
— Svet sprejme priporo čila na predlog Komisije.  
NASLOV XIV  
JAVNO ZDRAVJE  
Člen 168  
(prejšnji člen 152 PES)  
1. Pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije se zagotavlja visoka raven 
varovanja zdravja ljudi.  
Dejavnost Unije, ki dopolnjuje nacionalne politike, je usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, 
prepre čevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo zdravje 
ljudi. Ta dejavnost zajema obvladovanje mo čno razširjenih težkih bolezni s spodbujanjem razisko ­
vanja njihovih vzrokov, prenosa in prepre čevanja, pa tudi obveš čanja o zdravju in zdravstvene 
vzgoje, hkrati zajema tudi nadzor nad veliko čezmejno ogroženostjo zdravja, zgodnje obveš čanje 
o taki ogroženosti in boj proti njej.  
Unija dopolnjuje ukrepe držav članic za zmanjševanje škode za zdravje zaradi uživanja drog, vklju čno 
z obveš čanjem in prepre čevanjem.SL C 83/122 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Unija spodbuja sodelovanje med državami članicami na podro čjih iz tega člena in, če je 
potrebno, podpira njihove ukrepe. Zlasti spodbuja sodelovanje med državami članicami za izboljšanje 
komplementarnosti njihovih zdravstvenih storitev na obmejnih obmo čjih. 
Države članice v povezavi s Komisijo medsebojno usklajujejo svoje politike in programe na podro čjih 
iz odstavka 1. Komisija lahko v tesni povezavi z državami članicami daje koristne pobude za 
pospeševanje takšnega usklajevanja, zlasti pobude, namenjene oblikovanju smernic in kazalcev, orga ­
nizaciji izmenjave najboljših praks ter pripravi elementov, potrebnih za redno spremljanje in presojo. 
Evropski parlament se o tem iz črpno obvesti.  
3. Unija in države članice pospešujejo sodelovanje s tre tjimi državami in pristojnimi mednarod ­
nimi organizacijami na področ ju javnega zdravja.  
4. Z odstopanjem od člena 2(5) in člena 6(a) ter v skladu s členom 4(2)(k) Evropski parlament in 
Svet po rednem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in 
Odborom regij prispevata k doseganju ciljev iz tega člena s sprejetjem, zaradi zagotavljanja skupnih 
potreb po varnosti:  
(a) ukrepov, ki dolo čajo visoke standarde kakovosti in varnosti organov in snovi človeškega izvora, 
krvi in krvnih derivatov; ti ukrepi državam članicam ne prepre čujejo ohranjanja ali uvedbe 
strožjih zaš čitnih ukrepov;  
(b) ukrepov na veterinarskem in fitosanitarnem podro čju, katerih neposredni cilj je varovanje javnega 
zdravja;  
(c) ukrepov, ki dolo čajo visoke standarde kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomo čkov. 
5. Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
Odborom regij in Ekonomsko-socialnim odborom sprejmeta tudi spodbujevalne ukrepe za varovanje 
in izboljšanje zdravja ljudi in zlasti za boj proti hudim čezmejnim grožnjam za zdravje, ukrepe v 
zvezi z nadzorom nad veliko čezmejno ogroženostjo zdravja, zgodnjim obveš čanjem o taki ogro ­ 
ženosti in bojem proti njej, kakor tudi ukrepe, katerih neposredni cilj je varovanje javnega zdravja 
glede tobaka in zlorabe alkohola, pri čemer je izklju čeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih 
predpisov držav članic.  
6. Svet lahko na predlog Komisije sprejme tudi priporo čila za namene iz tega člena.  
7. Pri dejavnosti Unije se upošteva odgovornost držav članic za opredelitev njihove zdravstvene 
politike ter za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe. OdgovornostiSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/123
držav članic vklju čujejo upravljanje sistema zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe in razpore ­
janje dodeljenih virov. Ukrepi iz odstavka 4(a) ne vplivajo na nacionalne dolo čbe o darovanju 
organov in krvi ali njihovi uporabi za namene zdravljenja.  
NASLOV XV  
VARSTVO POTROŠNIKOV  
Člen 169  
(prejšnji člen 153 PES)  
1. Zato da bi podprli interese potrošnikov in zagotovili visoko raven varstva potrošnikov, Unija 
prispeva k varovanju zdravja, varnosti in ekonomskih interesov potrošnikov, pa tudi k spodbujanju 
njihove pravice do obveš čenosti, izobraževanja in samoorganiziranja za zaš čito njihovih interesov.  
2. Unija prispeva k doseganju ciljev iz odstavka 1 z:  
(a) ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 114 v okviru uresni čevanja notranjega trga;  
(b) ukrepi za podporo, dopolnitev in nadzor politike držav članic.  
3. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
Ekonomsko-socialnim odborom sprejmeta ukrepe iz odstavka 2(b).  
4. Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 3, državam članicam ne prepre čujejo ohranjanja ali 
uvedbe strožjih zaš čitnih ukrepov. Takšni ukrepi morajo biti združljivi s Pogodbama. O njih se 
uradno obvesti Komisija.  
NASLOV XVI  
VSEEVROPSKA OMREŽJA  
Člen 170  
(prejšnji člen 154 PES)  
1. Da bi Unija pripomogla k doseganju ciljev iz členov 26 in 174 in da bi državljanom Unije, 
gospodarskim subjektom ter regionalnim in lokalnim skupnostim omogo čila v celoti izkoristiti 
ugodnosti vzpostavitve obmo čja brez notranjih meja, prispeva k vzpostavitvi in razvoju vseevropskih 
omrežij na podro čju prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture.SL C 83/124 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. V okviru sistema odprtih in konkuren čnih trgov so ukrepi Unije namenjeni pospeševanju 
medsebojnega povezovanja in medobratovalnosti nacionalnih omrežij, pa tudi dostopa do teh 
omrežij. Pri tem je zlasti upoštevana potreba po povezavi otoških, neobalnih in obrobnih regij z 
osrednjimi regijami Unije.  
Člen 171  
(prejšnji člen 155 PES)  
1. Da bi dosegli cilje iz člena 170, Unija:  
— pripravi vrsto smernic, ki zajemajo cilje, prednostne naloge in splošno zasnovo ukrepov, pred ­
videnih na podro čju vseevropskih omrežij; v teh smernicah se opredelijo projekti skupnega 
interesa;  
— izvaja ukrepe, za katere se izkaže, da so potrebni za zagotovitev medobratovalnosti omrežij, zlasti 
na podro čju usklajevanja tehni čnih standardov;  
— lahko podpira projekte skupnega interesa, ki jih podpirajo države članice in ki so opredeljeni v 
okviru smernic iz prve alinee, zlasti s študijami izvedljivosti, kreditnimi garancijami ali subve ­
ncioniranjem obrestnih mer; Unija lahko prek Kohezijskega sklada, ustanovljenega v skladu s členom 177, pomaga financirati tudi posebne projekte v državah članicah na podro čju prometne 
infrastrukture.  
Unija pri svojih dejavnostih upošteva potencialno ekonomsko upravi čenost projektov.  
2. Države članice v povezavi s Komisijo med seboj usklajujejo svoje nacionalne politike, ki lahko 
pomembno vplivajo na doseganje ciljev iz člena 170. Komisija lahko v tesnem sodelovanju z 
državami članicami daje koristne pobude za pospeševanje takšnega usklajevanja.  
3. Unija se lahko odlo či za sodelovanje s tretjimi državami, da bi podprla projekte skupnega 
interesa in zagotovila medobratovalnost omrežij.  
Člen 172
 
(prejšnji člen 156 PES)  
Evropski parlament in Svet sprejmeta smernice in druge ukrepe, navedene v členu 171(1), po rednem 
zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij.  
Smernice in projekte skupnega interesa, ki se nanašajo na ozemlje ene od držav članic, mora odobriti 
ta država članica.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/125
NASLOV XVII  
INDUSTRIJA  
Člen 173  
(prejšnji člen 157 PES)  
1. Unija in države članice skrbijo za zagotovitev pogojev, ki so potrebni za konkuren čnost 
industrije Unije.  
Zato je njihovo ukrepanje v skladu s sistemom odprtih in konkuren čnih trgov namenjeno:  
— pospeševanju prilagajanja industrije strukturnim spremembam;  
— spodbujanju okolja, ki je naklonjeno pobudam in razvoju podjetij v celotni Uniji, zlasti malih in 
srednjih podjetij;  
— spodbujanju okolja, ki je naklonjeno sodelovanju med podjetji;  
— podpiranju boljšega izkoriš čanja industrijskega potenciala politike inovacij, raziskav in tehnolo ­ 
škega razvoja.  
2. Države članice se med seboj posvetujejo v povezavi s Komisijo in po potrebi uskladijo svoje 
ukrepanje. Komisija lahko da kakršno koli koristno pobudo za pospeševanje takšnega usklajevanja, 
zlasti pobude, namenjene oblikovanju smernic in kazalcev, organizaciji izmenjave najboljših praks ter 
pripravi elementov, potrebnih za redno spremljanje in presojo. Evropski parlament je iz črpno obve ­ 
ščen. 
3. Unija prispeva k doseganju ciljev iz odstavka 1 s politikami in dejavnostmi, ki jih uresni čuje v 
skladu z drugimi dolo čbami Pogodb. Evropski parlament in Svet se lahko po rednem zakonodajnem 
postopku in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom odlo čita o posebnih ukrepih v 
podporo ukrepanju držav članic za doseganje ciljev iz odstavka 1, pri čemer je izklju čeno kakršno 
koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic.  
Ta naslov ne daje podlage za uvedbo kakr šnih koli ukrepov Unije, ki bi lahko povzro čili izkrivljanje 
konkurence ali vsebovali dav čne dolo čbe ali dolo čbe, ki se nanašajo na pravice in interese zaposlenih.SL C 83/126 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
NASLOV XVIII  
EKONOMSKA, SOCIALNA IN TERITORIALNA KOHEZIJA  
Člen 174  
(prejšnji člen 158 PES)  
Da bi Unija pospešila svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h 
krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije.  
Unija si še posebno prizadeva zmanjšati neskladje med stopnjami razvitosti razli čnih regij in zaosta ­
lost regij z najbolj omejenimi možnostmi.  
Med zadevnimi regijami se posebna pozornost namenja podeželju, obmo čjem, ki jih je prizadela 
industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali 
demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoškim, čezmejnim in gorskim regijam.  
Člen 175
 
(prejšnji člen 159 PES)  
Države članice vodijo in usklajujejo svojo gospodarsko politiko tako, da dosegajo tudi cilje, navedene 
v členu 174. Pri oblikovanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije ter vzpostavljanju notranjega trga 
upoštevajo cilje iz člena 174, s čimer prispevajo k njihovemu uresni čevanju. Unija podpira uresni če­
vanje teh ciljev tudi z delovanjem v okviru strukturnih skladov (Evropski kmetijski usmerjevalni in 
jamstveni sklad, Usmerjevalni oddelek; Evropski socialni sklad; Evropski sklad za regionalni razvoj), 
Evropske investicijske banke in drugih obstoje čih finan čnih instrumentov.  
Komisija vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij poro čilo o napredku, doseženem pri uresni čevanju ekonomske, socialne in teritorialne 
kohezije, in o tem, kako so k temu pripomogla v tem členu predvidena sredstva. Po potrebi se temu 
poro čilu priložijo ustrezni predlogi.  
Če se izkaže, da so potrebne posebne dejavnosti zunaj skladov, in ne da bi posegali v ukrepe, sprejete 
v okviru drugih politik Unije, lahko Evropski parlament in Svet o teh dejavnostih odlo čata po 
rednem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom 
regij.  
Člen 176  
(prejšnji člen 160 PES)  
Evropski sklad za regionalni razvoj je namenjen pomo či pri odpravljanju najve čjih razvojnih nerav ­
novesij v regijah Unije, tako da sodeluje pri razvoju in strukturnem prilagajanju razvojno zaostalih 
regij in pri preobrazbi nazadujo čih industrijskih regij.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/127
Člen 177  
(prejšnji člen 161 PES)  
Brez poseganja v člen 178 Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zako ­
nodajnem postopku, ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij opre ­
delita naloge, prednostne cilje in organizacijo strukturnih skladov, kar lahko vklju čuje tudi združe ­
vanje skladov. Po enakem postopku se opredelijo tudi splošna pravila, ki se uporabljajo za sklade, in 
dolo čbe, potrebne za zagotavljanje uspešnosti ter usklajevanje skladov med seboj in z drugimi 
obstoje čimi finan čnimi instrumenti.  
Kohezijski sklad, ustanovljen po enakem postopku, zagotavlja finan čne prispevke za projekte na 
podro čju okolja in vseevropskih omrežij v okviru prometne infrastrukture.  
Člen 178  
(prejšnji člen 162 PES)  
Izvedbene uredbe, ki se nanašajo na Evropski sklad za regionalni razvoj, sprejmeta Evropski parla ­
ment in Svet po rednem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij.  
Za Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Usmerjevalni oddelek in za Evropski socialni 
sklad se še naprej uporablja člen 43 oziroma 164.  
NASLOV XIX
 
RAZISKAVE, TEHNOLOŠKI RAZVOJ IN VESOLJE  
Člen 179  
(prejšnji člen 163 PES)  
1. Cilj Unije je okrepiti njene znanstvene in tehnološke temelje z oblikovanjem Evropskega 
raziskovalnega obmo čja, v katerem raziskovalci, znanost in tehnologija prosto krožijo, spodbujati 
njeno ve čjo konkurenč nost, vklju čno z industrijo, in pospeševati vse raziskovalne dejavnosti, ki so 
potrebne zaradi drugih poglavij Pogodb.  
2. Zato Unija na vsem svojem obmo čju spodbuja podjetja, tudi mala in srednja, raziskovalne 
centre in univerze pri njihovih visokokakovostnih raziskovalnih in tehnološkorazvojnih dejavnostih; podpira njihovo prizadevanje za medsebojno sodelovanje, pri čemer je njen glavni cilj omogo čiti 
raziskovalcem, da neovirano sodelujejo prek meja, in podjetjem, da v celoti izkoristijo možnosti 
notranjega trga, zlasti z odpiranjem nacionalnih trgov javnih naro čil, z opredelitvijo skupnih standa
­
rdov ter odpravljanjem pravnih in dav čnih ovir za tako sodelovanje.SL C 83/128 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
3. Vse dejavnosti Unije na področ ju raziskav in tehnološkega razvoja iz Pogodb, tudi demon ­
stracijski projekti, se dolo čajo in izvajajo v skladu z dolo čbami tega naslova.  
Člen 180  
(prejšnji člen 164 PES)  
Pri uresni čevanju teh ciljev Unija v dopolnilo dejavnostim, ki potekajo v državah članicah, izvaja 
naslednje dejavnosti:  
(a) izvajanje raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih programov s spodbujanjem 
sodelovanja s in med podjetji, raziskovalnimi centri in univerzami;  
(b) spodbujanje sodelovanja s tretjimi državami in z mednarodnimi organizacijami na raziskovalnem, 
tehnološkorazvojnem in demonstracijskem podro čju Unije;  
(c) razširjanje in optimalizacija rezultatov raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih 
dejavnosti Unije;  
(d) spodbujanje usposabljanja in mobilnosti raziskovalcev v Uniji.  
Člen 181  
(prejšnji člen 165 PES)  
1. Unija in države članice usklajujejo svoje raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti, da bi 
zagotovile skladnost med nacionalnimi politikami in politiko Unije.  
2. Komisija lahko v tesnem sodelovanju z državami članicami daje koristne pobude za pospeše ­
vanje usklajevanja iz odstavka 1, zlasti pobude, namenjene oblikovanju smernic in kazalcev, organi ­
zaciji izmenjave najboljše prakse ter pripravi elementov, potrebnih za redno spremljanje in presojo. 
Evropski parlament se o tem iz črpno obvesti.  
Člen 182  
(prejšnji člen 166 PES)  
1. Ve čletni okvirni program, v katerem so opredeljene vse dejavnosti Unije, sprejmeta Evropski 
parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom.  
V okvirnem programu se:
 
— opredelijo znanstveni in tehnološki cilji, ki naj bi jih dosegli z dejavnostmi iz člena 180, in 
dolo čijo ustrezne prednostne naloge;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/129
— navede splošna zasnova teh dejavnosti;  
— dolo čijo najvišji skupni znesek in podrobna pravila finan čne udeležbe Unije pri okvirnem 
programu ter ustrezni deleži za vsako od predvidenih dejavnosti.  
2. Okvirni program se prilagodi ali dopolni glede na spremenjene okoliš čine. 
3. Okvirni program se izvaja s posebnimi programi, pripravljenimi znotraj posamezne dejavnosti. 
V vsakem posebnem programu so opredeljena podrobna pravila njegovega izvajanja, dolo čeno je 
njegovo trajanje in predvidena potrebna sredstva. Vsota vseh potrebnih sredstev, dolo čenih v 
posebnih programih, ne sme prese či najvišjega skupnega zneska, ki je dolo čen za okvirni program 
in vsako dejavnost.  
4. Svet po posebnem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in 
Ekonomsko-socialnim odborom sprejme posebne programe.  
5. Kot dopolnitev dejavnostim, na črtovanim v ve čletnem okvirnem programu, Evropski parlament 
in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju Ekonomsko-socialnim odborom 
dolo čita potrebne ukrepe za vzpostavitev Evropskega raziskovalnega obmo čja. 
Člen 183  
(prejšnji člen 167 PES)  
Za izvajanje več letnega okvirnega programa Unija dolo či: 
— pravila glede sodelovanja podjetij, raziskovalnih centrov in univerz;  
— pravila glede razširjanja rezultatov raziskav.  
Člen 184  
(prejšnji člen 168 PES)  
Pri izvajanju ve čletnega okvirnega programa se lahko sprejmejo dopolnilni programi, pri katerih 
sodelujejo samo nekatere države č lanice, ki te programe ob morebitni udeležbi Unije tudi financirajo.  
Unija sprejme pravila, ki veljajo za dopolnilne programe, zlasti glede razširjanja znanja in dostopa 
drugih držav članic.SL C 83/130 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 185  
(prejšnji člen 169 PES)  
Pri izvajanju ve čletnega okvirnega programa lahko Unija v dogovoru z zadevnimi državami članicami 
predvidi sodelovanje pri raziskovalnih in razvojnih programih ve č držav članic, tudi sodelovanje v 
strukturah, vzpostavljenih za izvajanje teh programov.  
Člen 186  
(prejšnji člen 170 PES)  
Pri izvajanju ve čletnega okvirnega programa lahko Unija predvidi sodelovanje s tretjimi državami ali 
mednarodnimi organizacijami na raziskovalnem, tehnološkorazvojnem in demonstracijskem 
podro čju Unije.  
Podrobna ureditev takega sodelovanja je lahko predmet sporazumov med Unijo in zadevnimi tretjimi 
osebami. 
Člen 187  
(prejšnji člen 171 PES)  
Unija lahko ustanovi skupna podjetja ali kakršno koli drugo strukturo, potrebno za u činkovito 
izvajanje raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih programov Unije.  
Člen 188  
(prejšnji člen 172 PES)  
Svet na predlog Komisije ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Ekonomsko-socialnim 
odborom sprejme dolo čbe iz člena 187.  
Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko- 
socialnim odborom sprejmeta dolo čbe iz členov 183, 184 in 185. Za sprejetje dopolnilnih 
programov je potrebno soglasje zadevnih držav č lanic.  
Člen 189  
1. Za pospeševanje znanstvenega in tehni čnega napredka, industrijske konkuren čnosti in izvajanje 
svojih politik Unija oblikuje evropsko politiko o vesolju. V ta namen lahko spodbuja skupne pobude, 
podpira raziskave in tehnološki razvoj ter usklajuje prizadevanja, potrebna za raziskovanje in izko ­
riš čanje vesolja.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/131
2. Kot prispevek k doseganju ciljev iz odstavka 1, Evropski parlament in Svet po rednem zako ­
nodajnem postopku dolo čita potrebne ukrepe, ki so lahko v obliki evropskega programa o vesolju, 
pri čemer je izklju čeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic.  
3. Unija vzpostavi ustrezne odnose z Evropsko vesoljsko agencijo.  
4. Ta člen ne posega v druge dolo čbe tega naslova.  
Člen 190  
(prejšnji člen 173 PES)  
Komisija na za četku vsakega leta pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poro čilo. Poroč ilo zajema 
informacije o raziskovalnih in tehnološkorazvojnih dejavnostih ter o razširjanju njihovih rezultatov v 
predhodnem letu, pa tudi delovni program za teko če leto.  
NASLOV XX  
OKOLJE  
Člen 191  
(prejšnji člen 174 PES)  
1. Okoljska politika Unije prispeva k uresni čevanju naslednjih ciljev:  
— ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja;  
— varovanju človekovega zdravja;  
— skrbni in preudarni rabi naravnih virov;  
— spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih prob ­
lemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam.  
2. Cilj okoljske politike Unije je dose či visoko raven varstva, pri čemer se upošteva raznolikost 
razmer v posameznih regijah Unije. Politika temelji na previdnostnem na čelu in na na čelih, da je 
treba delovati preventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da mora pla čati povzroč itelj obremenitve.
 
V tej zvezi usklajevalni ukrepi, ki ustrezajo zahtevam varstva okolja, vklju čujejo, kadar je to primerno, 
zaš čitno klavzulo, ki državam članicam dovoljuje, da iz negospodarskih okoljskih razlogov sprejmejo 
začasne ukrepe, za katere velja nadzorni postopek Unije.SL C 83/132 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
3. Pri oblikovanju svoje okoljske politike Unija upošteva:  
— razpoložljive znanstvene in tehni čne podatke;  
— okoljske razmere v razli čnih regijah Unije;  
— možne koristi in stroške ukrepanja ali neukrepanja;  
— gospodarski in socialni razvoj Unije kot celote in uravnotežen razvoj njenih regij.  
4. V okviru svojih pristojnosti Unija in države članice sodelujejo s tretjimi državami in pristojnimi 
mednarodnimi organizacijami. Podrobnosti sodelovanja Unije so lahko predmet sporazumov med 
Unijo in zadevnimi tretjimi osebami.  
Prejšnji pododstavek ne posega v pristojnost držav č lanic glede pogajanj v mednarodnih organih in 
glede sklepanja mednarodnih sporazumov.  
Člen 192  
(prejšnji člen 175 PES)  
1. Evropski parlament in Svet se po rednem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z 
Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij odlo čita, katere ukrepe naj Unija sprejme za 
doseganje ciljev iz člena 191.  
2. Z odstopanjem od postopka odlo čanja iz odstavka 1 in brez poseganja v člen 114 Svet po 
posebnem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Ekonomsko- 
socialnim odborom in Odborom regij soglasno sprejme:  
(a) dolo čbe, ki so zlasti dav čne narave;  
(b) ukrepe, ki vplivajo na:  
— prostorsko na črtovanje;  
— upravljanje s koli činami vodnih virov ali ki vplivajo, neposredno ali posredno, na razpolo ­ 
žljivost teh virov;  
— rabo zemljiš č, razen ravnanja z odpadki;  
(c) ukrepe, ki pomembno vplivajo na izbiro držav članic med razli čnimi viri energije in na splošno 
strukturo njihove oskrbe z energijo.  
Svet lahko na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Ekonomsko-socialnim 
odborom in Odborom regij soglasno odlo či o uporabi rednega zakonodajnega postopka za podro čja 
iz prvega pododstavka.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/133
3. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z 
Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij sprejmeta splošne delovne programe, ki dolo čajo 
prednostne cilje.  
Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje teh programov, se glede na primer sprejmejo v skladu s pogoji iz 
odstavka 1 ali odstavka 2.  
4. Države članice financirajo in izvajajo okoljsko politiko, ne da bi pri tem posegale v nekatere 
ukrepe, ki jih je sprejela Unija.  
5. Brez poseganja v na čelo, da pla ča povzro čitelj obremenitve, in če je ukrep, ki je bil sprejet na 
podlagi dolo čb iz odstavka 1, povezan z nesorazmerno visokimi stroški za organe oblasti države 
članice, se s takšnim ukrepom predvidijo ustrezne dolo čbe v obliki:  
— zač asnih odstopanj in/ali  
— finan čne podpore iz Kohezijskega sklada, ustanovljenega v skladu s členom 177.  
Člen 193  
(prejšnji člen 176 PES)  
Varstveni ukrepi, sprejeti v skladu s členom 192, nobeni od držav članic ne prepre čujejo ohranjanja 
ali uvedbe strožjih varstvenih ukrepov. Takšni ukrepi morajo biti združljivi s Pogodbama. O njih se 
uradno obvesti Komisija.  
NASLOV XXI  
ENERGETIKA  
Člen 194  
1. Pri vzpostavitvi in delovanju notranjega trga in ob upoštevanju potrebe po ohranitvi in izbolj ­ 
šanju okolja so cilji energetske politike Unije v duhu solidarnosti med državami članicami:  
(a) zagotoviti delovanje energetskega trga;  
(b) zagotoviti zanesljivost oskrbe z energijo v Uniji;  
(c) spodbujati energetsko u činkovitost in var čevanje z energijo ter razvijanje novih in obnovljivih 
virov energije; in  
(d) spodbujati medsebojno povezovanje energetskih omrežij.SL C 83/134 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Brez poseganja v uporabo drugih dolo čb Pogodb Evropski parlament in Svet po rednem 
zakonodajnem postopku dolo čita ukrepe, potrebne za doseganje ciljev iz odstavka 1. Takšni ukrepi 
se sprejmejo po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in z Odborom regij.  
Ukrepi ne vplivajo na pravico držav članic, da določ ijo pogoje za izkoriš čanje svojih energetskih 
virov, na izbiro med razli čnimi viri energije in na splošno strukturo njihove oskrbe z energijo, ne 
glede na člen 192(2)(c).  
3. Kadar so ukrepi iz odstavka 2 predvsem dav čnega zna čaja, jih Svet z odstopanjem od navede ­
nega odstavka dolo či po posebnem zakonodajnem postopku soglasno in po posvetovanju z Evrop ­
skim parlamentom.  
NASLOV XXII  
TURIZEM  
Člen 195  
1. Unija dopolnjuje dejavnost držav članic na podro čju turizma, zlasti s spodbujanjem konkure ­
nčnosti podjetij Unije na tem podro čju. 
V ta namen so cilji dejavnosti Unije:  
(a) spodbujanje ustvarjanja okolja, ki je naklonjeno razvoju podjetij na tem podro čju; 
(b) spodbujanje sodelovanja med državami članicami, zlasti z izmenjavo dobre prakse.  
2. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku dolo čita posebne ukrepe v 
dopolnitev ukrepov držav članic za doseganje ciljev iz tega člena, pri čemer je izklju čeno kakršno koli 
usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic. 
NASLOV XXIII  
CIVILNA ZAŠ ČITA  
Člen 196  
1. Unija spodbuja sodelovanje med državami članicami, da bi izboljšala uč inkovitost sistemov 
prepre čevanja naravnih nesre č ali nesre č, ki jih povzroč i človek, in varstva pred njimi.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/135
Cilji dejavnosti Unije so:  
(a) podpiranje in dopolnjevanje dejavnosti držav članic na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri 
prepre čevanju tveganja, pripravljenosti osebja na podro čju civilne zaš čite in odzivanju na naravne 
nesreč e ali nesre če, ki jih je povzro čil človek, znotraj Unije;  
(b) spodbujanje hitrega in u činkovitega operativnega sodelovanja v Uniji med nacionalnimi službami 
civilne zaš čite; 
(c) izboljšanje doslednosti ukrepov civilne zaš čite na mednarodni ravni.  
2. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku dolo čita ukrepe, potrebne za 
doseganje ciljev iz odstavka 1, pri čemer je izklju čeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih 
predpisov držav članic. 
NASLOV XXIV  
UPRAVNO SODELOVANJE  
Člen 197  
1. U činkovito izvajanje prava Unije v državah č lanicah, kar je bistveno za pravilno delovanje 
Unije, se šteje za zadevo skupnega interesa.  
2. Unija lahko podpira prizadevanja držav članic za izboljšanje zmogljivosti njihovih uprav za 
izvajanje prava Unije. Ta dejavnost lahko vklju čuje olajševanje izmenjave informacij in javnih uslu ­ 
žbencev, kakor tudi podporo izobraževalnih programov. Nobena država članica ni zavezana zaprositi 
za takšno podporo. Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem 
postopku, v ta namen dolo čita ukrepe, potrebne za doseganje ciljev, pri č emer je izklju čeno kakršno 
koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic.  
3. Ta člen ne posega v obveznosti držav članic, da izvajajo pravo Unije, niti v pristojnosti in 
dolžnosti Komisije. Prav tako ne posega v druge dolo čbe Pogodb, ki urejajo upravno sodelovanje 
med državami članicami ter med njimi in Unijo.SL C 83/136 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
ČETRTI DEL  
PRIDRUŽEVANJE ČEZMORSKIH DRŽAV IN OZEMELJ  
Člen 198  
(prejšnji člen 182 PES)  
Države članice soglašajo, da Uniji pridružijo neevropske države in ozemlja, ki imajo posebne odnose 
z Dansko, Francijo, Nizozemsko in Združenim kraljestvom. Te države in ozemlja (v nadaljnjem 
besedilu „države in ozemlja“) so navedene v Prilogi II.  
Namen pridruževanja je spodbujati gospodarski in socialni razvoj držav in ozemelj ter vzpostavljati 
tesne ekonomske odnose med njimi in Unijo kot celoto.  
V skladu z na čeli, navedenimi v preambuli te pogodbe, je glavni namen pridruževanja podpirati 
interese in blaginjo prebivalcev držav in ozemelj, da bi jim omogo čili gospodarsko, socialno in 
kulturno razvitost, za katero si prizadevajo.  
Člen 199  
(prejšnji člen 183 PES)  
Cilji pridruževanja so naslednji:  
(1) Države članice obravnavajo trgovino z državami in ozemlji enako kakor medsebojno trgovino v 
skladu s Pogodbama.  
(2) Vsaka država ali ozemlje obravnava trgovino z državami članicami ter z drugimi državami in 
ozemlji enako kakor trgovino s tisto evropsko državo, s katero ima posebne odnose.  
(3) Države članice so udeležene pri naložbah, potrebnih za postopen razvoj teh držav in ozemelj.  
(4) Pri naložbah, ki jih financira Unija, lahko v razpisih in dobavah pod enakimi pogoji sodelujejo 
vse fizi čne in pravne osebe, ki so državljani države članice ali ene od držav in ozemelj.  
(5) V odnosih med državami članicami ter državami in ozemlji se pravica državljanov in družb ali 
podjetij do ustanavljanja ureja v skladu z dolo čbami in postopki iz poglavja o pravici do 
ustanavljanja in na podlagi nediskriminacije, pri čemer se upoštevajo vse posebne dolo čbe, 
sprejete v skladu s členom 203.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/137
Člen 200  
(prejšnji člen 184 PES)  
1. Pri uvozu blaga s poreklom iz držav in z ozemelj v države članice se carine prepovejo skladno 
s prepovedjo carin med državami članicami v skladu z dolo čbami Pogodb.  
2. Carine pri uvozu blaga v države ali na ozemlja iz držav članic ali drugih držav ali ozemelj se 
prepovejo v skladu z dolo čbami člena 30.  
3. Vendar pa lahko države in ozemlja uvedejo carine, ki so potrebne za njihov razvoj in indu ­
strializacijo ali financiranje njihovega prora čuna. 
Carine iz prejšnjega pododstavka ne smejo prekora čiti ravni carin, ki veljajo za uvoz izdelkov iz tiste 
države članice, s katero ima posamezna država ali ozemlje posebne odnose.  
4. Odstavek 2 se ne uporablja za države in ozemlja, ki zaradi posebnih mednarodnih obveznosti 
že uporabljajo nediskriminacijsko carinsko tarifo.  
5. Uvedba ali sprememba carin za blago, uvoženo v države in na ozemlja, ne sme ne pravno ne 
dejansko povzro čati neposredne ali posredne diskriminacije med uvozom iz posameznih držav 
članic.  
Člen 201  
(prejšnji člen 185 PES)  
Če obstaja možnost, da bi ob uporabi dolo čb člena 200(1) raven carin za blago, uvoženo iz tretje 
države v državo ali na ozemlje, povzro čila preusmeritev trgovinskih tokov na škodo katere koli 
države članice, lahko ta od Komisije zahteva, da drugim državam članicam predlaga ukrepe, potrebne 
za izboljšanje stanja.  
Člen 202  
(prejšnji člen 186 PES)  
Ob upoštevanju dolo čb o javnem zdravju, javni varnosti ali javnem redu je prosto gibanje delavcev iz 
držav in z ozemelj v državah članicah ter delavcev iz držav članic v državah in na ozemljih urejeno z 
akti, sprejetimi v skladu s členom 203.SL C 83/138 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 203  
(prejšnji člen 187 PES)  
Svet na podlagi izkušenj, pridobljenih v okviru pridruževanja držav in ozemelj k Uniji in na podlagi 
na čel iz Pogodb, na predlog Komisije soglasno predpiše dolo čbe glede podrobnih pravil in postopka 
pridruževanja držav in ozemelj k Uniji. Kadar Svet te dolo čbe sprejema po posebnem zakonodajnem 
postopku, odlo ča soglasno na predlog Komisije po posvetovanju z Evropskim parlamentom.  
Člen 204  
(prejšnji člen 188 PES)  
Dolo čbe členov 198 do 203 se uporabljajo za Grenlandijo ob upoštevanju specifi čnih dolo čb iz 
Protokola o posebni ureditvi za Grenlandijo, ki je priloga k Pogodbama.  
PETI DEL  
ZUNANJE DELOVANJE UNIJE  
NASLOV 1  
SPLOŠNE DOLO ČBE O ZUNANJEM DELOVANJU UNIJE  
Člen 205  
Delovanje Unije na mednarodni ravni, v okviru tega dela, temelji na na čelih in uresni čuje cilje iz 
poglavja 1 naslova V Pogodbe o Evropski uniji ter je v skladu s splošnimi dolo čbami iz navedenega 
poglavja.  
NASLOV II  
SKUPNA TRGOVINSKA POLITIKA  
Člen 206  
(prejšnji člen 131 PES)  
Z vzpostavitvijo carinske unije v skladu s členi 28 do 32 Unija v skupnem interesu prispeva k 
usklajenemu razvoju svetovne trgovine, postopnemu odpravljanju omejitev v mednarodni trgovini in 
pri tujih neposrednih naložbah ter k zmanjševanju carinskih in drugih ovir.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/139
Člen 207  
(prejšnji člen 133 PES)  
1. Skupna trgovinska politika temelji na enotnih na čelih, zlasti glede sprememb carinskih stopenj, 
sklenitve sporazumov o carinskih tarifah in trgovini, ki se nanašajo na trgovino z blagom in 
storitvami, trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine, tuje neposredne naložbe, doseganje enot ­
nosti pri ukrepih liberalizacije, izvozno politiko in ukrepe trgovinske zaš čite, na primer pri dampingu 
ali subvencijah. Skupna trgovinska politika se izvaja v okviru na čel in ciljev zunanjega delovanja 
Unije.  
2. Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, 
dolo čita ukrepe, s katerimi se opredeli okvir za izvajanje skupne trgovinske politike.  
3. Če se je treba z eno ali ve č tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pogajati in 
skleniti sporazum, se ob upoštevanju posebnih dolo čb tega člena uporablja člen 218.  
Komisija predloži Svetu priporo čila, ta pa jo pooblasti za zač etek potrebnih pogajanj. Svet in 
Komisija zagotavljata, da so sporazumi, doseženi s pogajanji, skladni z notranjo politiko in pravili 
Unije.  
Komisija vodi pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga Svet imenuje za pomo č 
Komisiji pri izvajanju te naloge, in v okviru smernic, ki jih Svet lahko naslovi nanjo. Komisija o 
napredku pri pogajanjih redno poro ča posebnemu odboru in Evropskemu parlamentu.  
4. O pogajanjih in sklenitvi sporazumov iz odstavka 3 Svet odlo ča s kvalificirano ve čino. 
Kadar sporazum o trgovini s storitvami, trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine ali tujih 
neposrednih naložbah vsebuje dolo čbe, pri katerih je za sprejetje notranjih pravil potrebno soglasje, 
Svet o pogajanjih in sklenitvi takega sporazuma odlo ča soglasno.  
Svet prav tako odlo ča soglasno o pogajanjih in sklenitvi sporazumov:  
(a) na podro čju trgovine s kulturnimi in avdio-vizualnimi storitvami, kadar bi ti sporazumi lahko 
škodovali kulturni in jezikovni raznolikosti Unije;  
(b) na podro čju trgovine s socialnimi, izobraževalnimi in zdravstvenimi storitvami, kadar obstaja 
nevarnost, da bi ti sporazumi resno ovirali nacionalno ureditev teh storitev in posegli v pristoj ­
nost držav članic za njihovo zagotavljanje.  
5. Pogajanja in sklepanje mednarodnih sporazumov na podro čju prevoza so v skladu z dolo čbami 
naslova VI tretjega dela in člena 218.SL C 83/140 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
6. Izvajanje dodeljenih pristojnosti iz tega člena na podro čju trgovinske politike ne vpliva na 
razmejitev pristojnosti med Unijo in državami članicami in ne povzroč i usklajevanja zakonov ali 
drugih predpisov držav članic, če Pogodbi takšno usklajevanje izklju čujeta.  
NASLOV III  
SODELOVANJE S TRETJIMI DRŽAVAMI IN HUMANITARNA POMO Č 
POGLAVJE 1  
RAZVOJNO SODELOVANJE  
Člen 208  
(prejšnji člen 177 PES)  
1. Politika Unije na podro čju razvojnega sodelovanja se izvaja v okviru na čel in ciljev zunanjega 
delovanja Unije. Politika razvojnega sodelovanja Unije in politike razvojnega sodelovanja držav članic 
se med seboj dopolnjujejo in krepijo.  
Glavni cilj politike Unije na tem podro čju je zmanjšanje in dolgoro čno izkoreninjenje revš čine. Unija 
upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v 
razvoju.  
2. Unija in države članice izpolnjujejo svoje obveznosti in upoštevajo cilje, ki so se jim zavezale v 
okviru OZN in drugih pristojnih mednarodnih organizacij.  
Člen 209  
(prejšnji člen 179 PES)  
1. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejemata potrebne ukrepe za 
izvajanje politike razvojnega sodelovanja, ki so lahko povezani s programi ve čletnega sodelovanja z 
državami v razvoju ali vsebinsko zasnovanimi programi.  
2. Unija lahko s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami sklene sporazume 
za uresni čevanje ciljev iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji in člena 208 te pogodbe.  
Prvi pododstavek ne vpliva na pristojnost držav članic glede pogajanj v mednarodnih organih in 
sklepanja sporazumov.  
3. Evropska investicijska banka prispeva k izvajanju ukrepov iz odstavka 1 v skladu s pogoji iz 
svojega statuta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/141
Člen 210  
(prejšnji člen 180 PES)  
1. Zaradi spodbujanja dopolnjevanja in u činkovitosti njihovega delovanja Unija in države č lanice 
usklajujejo svoje politike razvojnega sodelovanja in se med seboj posvetujejo o programih pomo či, 
tudi v mednarodnih organizacijah in na mednarodnih konferencah. Sprejemajo lahko skupne ukrepe. 
Države članice po potrebi prispevajo k izvajanju programov pomo či Unije.  
2. Komisija lahko daje koristne pobude za pospeševanje usklajevanja iz odstavka 1.  
Člen 211  
(prejšnji člen 181 PES)  
V okviru svojih pristojnosti Unija in države članice sodelujejo s tretjimi državami in pristojnimi 
mednarodnimi organizacijami.  
POGLAVJE 2  
GOSPODARSKO, FINAN ČNO IN TEHNI ČNO SODELOVANJE S TRETJIMI DRŽAVAMI 
Člen 212  
(prejšnji člen 181a PES)  
1. Brez poseganja v druge dolo čbe Pogodb, zlasti tiste iz členov 208 do 211, Unija izvaja ukrepe 
gospodarskega, finan čnega in tehni čnega sodelovanja, skupaj s pomo čjo predvsem na finan čnem 
podro čju, s tretjimi državami, ki niso države v razvoju. Takšni ukrepi so skladni z razvojno politiko 
Unije in se izvajajo v okviru na čel in ciljev njenega zunanjega delovanja. Ukrepi Unije in držav članic 
se med seboj dopolnjujejo in krepijo.  
2. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejemata ukrepe, potrebne za 
izvajanje odstavka 1.  
3. Unija in države članice v okviru svojih pristojnosti sodelujejo s tretjimi državami in pristojnimi 
mednarodnimi organizacijami. Podrobnosti sodelovanja Unije so lahko predmet sporazumov med 
Unijo in zadevnimi tretjimi osebami.  
Prvi pododstavek ne posega v pristojnost držav članic glede pogajanj v mednarodnih organih in glede 
sklepanja mednarodnih sporazumov.SL C 83/142 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 213  
Kadar razmere v tretji državi zahtevajo nujno finan čno pomo č Unije, Svet na predlog Komisije 
sprejme potrebne sklepe.  
POGLAVJE 3  
HUMANITARNA POMO Č 
Člen 214  
1. Dejavnosti Unije na področ ju humanitarne pomo či potekajo v okviru na čel in ciljev zunanjega 
delovanja Unije. Namenjene so zagotavljanju takojšnje pomo či, podpore in zašč ite ljudem v tretjih 
državah in žrtvam naravnih nesre č ali nesre č, ki jih je povzro čil človek, kot odziv na humanitarne 
potrebe, ki izhajajo iz teh razli čnih razmer. Ukrepi Unije in držav članic se med seboj dopolnjujejo in 
krepijo.  
2. Dejavnosti humanitarne pomo či se izvajajo v skladu z na čeli mednarodnega prava in z na čeli 
nepristranskosti, nevtralnosti in nediskriminacije.  
3. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku dolo čita ukrepe, s katerimi 
opredelita okvir za izvajanje dejavnosti humanitarne pomo či Unije.  
4. Unija lahko s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami sklene sporazume 
za uresni čevanje ciljev iz odstavka 1 in člena 21 Pogodbe o Evropski uniji.  
Prvi pododstavek ne vpliva na pristojnost držav članic glede pogajanj v mednarodnih organih in 
sklepanja sporazumov.  
5. Zaradi vzpostavitve okvira za prispevek mladih Evropejcev k humanitarnim dejavnostim Unije 
se ustanovi Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomo č. Evropski parlament in Svet z 
uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, dolo čita njen statut in na čin delovanja.  
6. Komisija lahko daje koristne pobude za uskladitev dejavnosti Unije in držav članic za ve čjo 
učinkovitost in dopolnjevanje ukrepov humanitarne pomo či Unije in držav članic.  
7. Unija skrbi za usklajenost in doslednost svojih humanitarnih dejavnosti z dejavnostmi medna ­
rodnih organizacij in organov, zlasti s tistimi v okviru sistema Združenih narodov.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/143
NASLOV IV  
OMEJEVALNI UKREPI  
Člen 215  
(prejšnji člen 301 PES)  
1. Kadar sklep, sprejet v skladu s poglavjem 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji, predvideva 
delno ali popolno prekinitev ali omejitev gospodarskih in finan čnih odnosov z eno ali ve č tretjimi 
državami, Svet s kvalificirano ve čino na skupni predlog visokega predstavnika Unije za zunanje 
zadeve in varnostno politiko in Komisije sprejme potrebne ukrepe. O tem obvesti Evropski parla ­
ment.  
2. Kadar sklep, sprejet v skladu s poglavjem 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji, tako pred ­
videva, lahko Svet po postopku iz odstavka 1 sprejme omejevalne ukrepe proti fizi čnim ali pravnim 
osebam, skupinam ali nedržavnim subjektom.  
3. Akti iz tega člena vklju čujejo potrebne dolo čbe o pravnih jamstvih.  
NASLOV V  
MEDNARODNI SPORAZUMI  
Člen 216  
1. Unija lahko sklene sporazum z eno ali ve č tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, 
kadar je tako dolo čeno v Pogodbah ali kadar je v okviru politik Unije sklenitev sporazuma potrebna 
bodisi za doseganje enega od ciljev iz Pogodb, bodisi kadar je tako dolo čeno v pravno zavezujo čem 
aktu Unije, bodisi kadar sporazum lahko vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo podro čje 
uporabe.  
2. Sporazumi, ki jih sklene Unija, so zavezujo či za njene institucije in države članice.  
Člen 217  
(prejšnji člen 310 PES)  
Unija lahko z eno ali ve č tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami sklepa sporazume o 
pridružitvi, ki vklju čujejo vzajemne pravice in obveznosti ter skupne ukrepe in posebne postopke.  
Člen 218  
(prejšnji člen 300 PES)  
1. Brez poseganja v posebne dolo čbe člena 207 potekajo pogajanja o sporazumih med Unijo in 
tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami ter njihovo sklepanje po spodaj opisanem 
postopku.SL C 83/144 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Svet odobri za četek pogajanj, dolo či pogajalske smernice, odobri podpis in sklene sporazum.  
3. Kadar se predvideni sporazum izklju čno ali v pretežnem delu nanaša na skupno zunanjo in 
varnostno politiko, Komisija ali visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko 
predloži priporo čila Svetu, ki sprejme sklep o odobritvi za četka pogajanj in imenovanju pogajalca ali 
vodje pogajalske skupine Unije glede na predmet predvidenega sporazuma.  
4. Svet lahko pogajalcu da smernice in dolo či posebni odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo 
pogajanja.  
5. Svet na predlog pogajalca sprejme sklep o odobritvi podpisa sporazuma in po potrebi o njegovi 
začasni uporabi pred za četkom veljavnosti.  
6. Svet na predlog pogajalca sprejme sklep o sklenitvi sporazuma.  
Razen pri sporazumih, ki zadevajo izklju čno skupno zunanjo in varnostno politiko, Svet sprejme 
sklep o sklenitvi sporazuma:  
(a) po odobritvi Evropskega parlamenta pri:  
(i) pridružitvenih sporazumih;  
(ii) sporazumu o pristopu Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih 
svobošč in; 
(iii) sporazumih, ki z uvedbo postopkov sodelovanja vzpostavljajo poseben institucionalni okvir;  
(iv) sporazumih, ki imajo znatne prora čunske posledice za Unijo;  
(v) sporazumih na podro čjih, za katera velja redni zakonodajni postopek ali posebni zako ­
nodajni postopek, kadar je potrebna odobritev Evropskega parlamenta.  
Evropski parlament in Svet se lahko v nujnem primeru dogovorita o roku za odobritev;  
(b) po posvetovanju z Evropskim parlamentom v drugih primerih. Evropski parlament da svoje 
mnenje v roku, ki ga glede na nujnost zadeve lahko dolo či Svet. Če mnenje v tem roku ni 
dano, Svet lahko odlo či.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/145
7. Pri sklepanju sporazuma lahko Svet z odstopanjem od odstavkov 5, 6 in 9 pooblasti pogajalca, 
da v imenu Unije odobri spremembe ali dopolnitve sporazuma, kadar ta predvideva, da se lahko 
sprejmejo po poenostavljenem postopku ali da jih sprejme organ, ustanovljen s sporazumom. Svet 
lahko v takšno pooblastilo vklju či posebne pogoje. 
8. Svet v celotnem postopku odlo ča s kvalificirano ve čino. 
S soglasjem odlo ča, takrat kadar sporazum zadeva podro čje, za katero je pri sprejemanju akta Unije 
potrebno soglasje, kot tudi pri pridružitvenih sporazumih in sporazumih iz člena 212 z državami 
kandidatkami za pristop. Svet prav tako odlo ča s soglasjem o sporazumu o pristopu Unije k Evropski 
konvenciji o varstvu č lovekovih pravic in temeljnih svoboš čin; sklep o sklenitvi tega sporazuma 
začne veljati, ko ga države članice potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi pravili.  
9. Svet na predlog Komisije ali visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno 
politiko sprejme sklep o za časni prekinitvi uporabe sporazuma in dolo čitvi stališ č, ki naj se v 
imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s 
pravnim u činkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma.  
10. Evropski parlament se v vseh fazah postopka nemudoma in iz črpno obvesti.  
11. Država članica, Evropski parlament, Svet ali Komisija lahko pridobijo mnenje Sodiš ča glede 
združljivosti predvidenega sporazuma s Pogodbama. Kadar je mnenje Sodiš ča odklonilno, lahko 
predvideni sporazum za čne veljati le, če se spremeni ali če se spremenita Pogodbi.  
Člen 219  
(prejšnji člen 111(1) do (3) in (5) PES)  
1. Z odstopanjem od člena 218 lahko Svet v prizadevanju dose či soglasje, združljivo s ciljem 
stabilnosti cen, bodisi na priporo čilo Evropske centralne banke bodisi na priporo čilo Komisije in po 
posvetovanju z Evropsko centralno banko, sklene formalne sporazume o sistemu deviznih te čajev za 
euro glede na valute tretjih držav. Svet odlo ča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom 
in v skladu s postopkom iz odstavka 3.  
V prizadevanju dose či soglasje, združljivo s ciljem stabilnosti cen, bodisi na priporo čilo Evropske 
centralne banke bodisi na priporoč ilo Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko 
lahko sprejme, prilagodi ali opusti osrednje te čaje eura v okviru sistema deviznih te čajev. Predsednik 
Sveta obvesti Evropski parlament o sprejetju, prilagoditvi ali opustitvi osrednjih te čajev eura.SL C 83/146 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Če sistem deviznih te čajev za eno ali ve č valut tretjih držav iz odstavka 1 ne obstaja, lahko Svet 
na priporo čilo Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko ali na priporo čilo Evropske 
centralne banke oblikuje splošne usmeritve za politiko deviznega te čaja glede omenjenih valut. Te 
splošne usmeritve ne posegajo v poglavitni cilj ESCB glede ohranjanja stabilnosti cen.  
3. Z odstopanjem od člena 218 Svet, kadar se pojavi potreba po pogajanjih med Unijo in eno ali 
ve č tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami o sporazumih glede vprašanj monetarnega ali 
deviznega režima, na priporo čilo Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko dolo či 
modalitete pogajanj in sklepanja takšnih sporazumov. Te modalitete zagotavljajo, da Unija zastopa 
enotno stališ če. Komisija je v celoti vklju čena v pogajanja.  
4. Brez poseganja v pristojnost Unije in njene sporazume glede ekonomske in monetarne unije se 
lahko države članice pogajajo v mednarodnih organih in sklepajo mednarodne sporazume.  
NASLOV VI  
ODNOSI UNIJE Z MEDNARODNIMI ORGANIZACIJAMI IN TRETJIMI DRŽAVAMI TER DELEGACIJE UNIJE  
Člen 220  
(prejšnji členi 302 do 304 PES)  
1. Unija v ustrezni obliki sodeluje z organi Združenih narodov in njihovimi specializiranimi 
agencijami, Svetom Evrope, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi ter Organizacijo za 
gospodarsko sodelovanje in razvoj.  
Unija vzdržuje tudi ustrezne odnose z drugimi mednarodnimi organizacijami.  
2. Za izvajanje tega člena sta zadolžena Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno 
politiko in Komisija.  
Člen 221  
1. V tretjih državah in v mednarodnih organizacijah Unijo zastopajo delegacije Unije.  
2. Delegacije Unije delujejo pod vodstvom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in 
varnostno politiko. Pri svojem delu tesno sodelujejo z diplomatskimi predstavništvi in konzulati 
držav članic.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/147
NASLOV VII  
SOLIDARNOSTNA KLAVZULA  
Člen 222  
1. Če je država članica žrtev teroristi čnega napada, naravne nesre če ali nesre če, ki jo je povzro čil 
človek, Unija in njene države članice delujejo skupaj v duhu solidarnosti. Unija uporabi vsa razpolo ­ 
žljiva sredstva, vklju čno z vojaškimi sredstvi, ki ji jih države članice dajo na razpolago, da se:  
(a) — na ozemlju držav članic prepre či teroristi čna grožnja;  
— demokrati čne institucije in civilno prebivalstvo zavarujejo pred morebitnim teroristi čnim 
napadom;  
— v primeru teroristi čnega napada državi članici na zaprosilo njenih politi čnih organov pomaga 
na njenem ozemlju;  
(b) v primeru naravne nesreč e ali nesre če, ki jo povzro či človek, državi članici na zaprosilo njenih 
politi čnih organov pomaga na njenem ozemlju.  
2. Če je država članica žrtev teroristi čnega napada, naravne nesre če ali nesre če, ki jo je povzro čil 
človek, ji druge države članice pomagajo na zaprosilo njenih politi čnih organov. V ta namen se 
države članice usklajujejo v Svetu.  
3. Na čin izvajanja te solidarnostne klavzule se opredeli v sklepu, ki ga sprejme Svet na skupni 
predlog Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. Svet odlo ča 
v skladu s členom 31(1) Pogodbe o Evropski uniji, če ta sklep zadeva obrambne zadeve. Obvesti se 
Evropski parlament.  
Za namene tega odstavka in brez poseganja v člen 240 Svetu pomagata Politi čni in varnostni odbor 
ob pomo či struktur, oblikovanih v okviru skupne varnostne in obrambne politike, ter odbor iz člena 
71, ki po potrebi dajeta skupna mnenja.  
4. Evropski svet redno ocenjuje nevarnosti, s katerimi se soo ča Unija, da bi Uniji in njenim 
državam članicam omogo čil u činkovito ukrepanje.SL C 83/148 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
ŠESTI DEL  
DOLO ČBE O INSTITUCIJAH IN FINAN ČNE DOLO ČBE  
NASLOV I  
DOLO ČBE O INSTITUCIJAH  
POGLAVJE 1  
INSTITUCIJE  
ODDELEK 1 
EVROPSKI PARLAMENT  
Člen 223  
(prejšnji člen 190 (4) in (5) PES)  
1. Evropski parlament pripravi predlog dolo čb, potrebnih za volitve svojih članov s splošnim in 
neposrednim glasovanjem po enotnem postopku v vseh državah članicah ali v skladu z na čeli, ki so 
skupna vsem državam članicam.  
Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta, ki odlo ča z 
ve čino svojih članov, soglasno sprejme potrebne dolo čbe. Te dolo čbe za čnejo veljati, ko jih države 
članice potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi pravili.  
2. Evropski parlament na lastno pobudo z uredbami, sprejetimi po posebnem zakonodajnem 
postopku, po pridobitvi mnenja Komisije in z odobritvijo Sveta, dolo či pravila in splošne pogoje 
za opravljanje nalog svojih članov. Za sprejetje vseh pravil ali pogojev, ki se nanašajo na obdav čitev 
članov ali nekdanjih članov, je potrebna soglasna odlo čitev Sveta.  
Člen 224  
(prejšnji člen 191, drugi odstavek PES)  
Z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, Evropski parlament in Svet pripravita 
predpise o politi čnih strankah na evropski ravni iz člena 10(4) Pogodbe o Evropski uniji in zlasti 
pravila, ki se nanašajo na njihovo financiranje.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/149
Člen 225  
(prejšnji člen 192, drugi odstavek PES)  
Evropski parlament lahko z ve čino svojih članov od Komisije zahteva predložitev ustreznih pred ­
logov glede vprašanj, o katerih meni, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti akt Unije. Če Komisija 
ne predloži predloga, o razlogih obvesti Evropski parlament.  
Člen 226  
(prejšnji člen 193 PES)  
Brez poseganja v pristojnosti, dodeljene s Pogodbama drugim institucijam, organom, uradom ali 
agencijam, lahko Evropski parlament pri izpolnjevanju svojih nalog na zahtevo četrtine svojih članov 
ustanovi za časni preiskovalni odbor zaradi preverjanja domnevnih kršitev ali nepravilnosti pri izva ­
janju zakonodaje Unije, razen tedaj ko domnevna dejanja preiskuje sodiš če in dokler je primer še v 
sodnem postopku.  
Za časni preiskovalni odbor ob predložitvi svojega poro čila preneha obstajati.  
Podrobne dolo čbe o uresni čevanju pravice do preiskave dolo či Evropski parlament na lastno pobudo 
z uredbami, sprejetimi po posebnem zakonodajnem postopku, in po odobritvi Sveta in Komisije.  
Člen 227  
(prejšnji člen 194 PES)  
Vsi državljani Unije in vse fizi čne ali pravne osebe s prebivališ čem ali statutarnim sedežem v eni od 
držav članic imajo pravico, da samostojno ali skupaj z drugimi državljani ali osebami naslovijo na 
Evropski parlament peticijo glede vprašanj, ki sodijo na podro čje delovanja Unije in ki jih neposredno 
zadevajo.  
Člen 228  
(prejšnji člen 195 PES)  
1. Evropski parlament izvoli evropskega varuha človekovih pravic, ki je pooblaš čen za sprejemanje 
pritožb državljanov Unije ali fizi čnih ali pravnih oseb s prebivališ čem ali statutarnim sedežem v eni 
od držav članic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije razen 
Sodišč a Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije. Te pritožbe preu či in o njih pripravi 
poro čilo. 
V skladu s svojimi nalogami varuh človekovih pravic opravlja na lastno pobudo ali na podlagi 
pritožb, predloženih neposredno ali prek člana Evropskega parlamenta, poizvedbe, ki so po njegovemSL C 83/150 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
mnenju utemeljene, kar pa ne velja za domnevna dejanja, ki so ali so bila predmet sodnega postopka. 
Kadar varuh človekovih pravic ugotovi nepravilnost, predloži zadevo zadevni instituciji, organu, 
uradu ali agenciji, ki ima na voljo tri mesece, da ga obvesti o svojem stališ ču. Varuh človekovih 
pravic nato pošlje poroč ilo Evropskemu parlamentu in zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji. 
Oseba, ki je vložila pritožbo, se obvesti o izidu poizvedb.  
Varuh človekovih pravic predloži Evropskemu parlamentu letno poro čilo o izidu svojih poizvedb.  
2. Varuh človekovih pravic je izvoljen po vsakih volitvah v Evropski parlament za mandatno dobo 
parlamenta. Lahko je ponovno imenovan.  
Varuha človekovih pravic lahko na zahtevo Evropskega parlamenta razreši Sodiš če, če ne izpolnjuje 
ve č pogojev za opravljanje svojih nalog ali če je zagrešil hujšo kršitev.  
3. Varuh človekovih pravic je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen. Med opravlja ­
njem teh nalog ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil katere koli vlade, institucije, 
organa, urada ali agencije. Varuh človekovih pravic med svojim mandatom ne sme opravljati nobene 
druge poklicne dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne.  
4. Evropski parlament na lastno pobudo z uredbami, sprejetimi po posebnem zakonodajnem 
postopku, po pridobitvi mnenja Komisije in odobritve Sveta, dolo či pravila in splošne pogoje za 
opravljanje nalog varuha človekovih pravic. 
Člen 229  
(prejšnji člen 196 PES)  
Evropski parlament ima letna zasedanja. Sestane se brez posebnega sklica drugi torek v marcu.  
Evropski parlament se lahko na zahtevo ve čine svojih članov ali na zahtevo Sveta oziroma Komisije 
sestane na izrednem zasedanju.  
Člen 230  
(prejšnji člen 197, drugi, tretji in četrti odstavek PES)  
Komisija se lahko udeležuje vseh sej in lahko zahteva besedo.  
Komisija ustno ali pisno odgovarja na vprašanja, ki ji jih postavi Evropski parlament ali njegovi člani.  
Evropski svet in Svet dobita besedo v Evropskem parlamentu pod pogoji, dolo čenimi v poslovnikih 
Evropskega sveta in Sveta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/151
Člen 231  
(prejšnji člen 198 PES)  
Razen če Pogodbi ne dolo čata druga če, Evropski parlament odlo ča z ve čino oddanih glasov. 
Sklep čnost se dolo či s poslovnikom.  
Člen 232  
(prejšnji člen 199 PES)  
Evropski parlament sprejme svoj poslovnik z ve čino svojih članov. 
Zapisniki razprav Evropskega parlamenta se objavijo v skladu s Pogodbama in s tem poslovnikom.  
Člen 233  
(prejšnji člen 200 PES)  
Evropski parlament na javni seji razpravlja o letnem splošnem poro čilu, ki mu ga predloži Komisija.  
Člen 234  
(prejšnji člen 201 PES)  
Če je vložen predlog nezaupnice o delu Komisije, sme Evropski parlament o njem glasovati šele po 
izteku treh dni po vložitvi, glasovanje pa mora biti javno.  
Če je predlog nezaupnice sprejet z dvotretjinsko ve čino oddanih glasov, kar predstavlja ve čino članov 
Evropskega parlamenta, člani Komisije kolektivno odstopijo, visoki predstavnik Unije za zunanje 
zadeve in varnostno politiko pa odstopi s funkcije, ki jo opravlja v okviru Komisije. Do zamenjave 
v skladu s členom 17 Pogodbe o Evropski uniji ohranijo položaj in opravljajo teko če posle. V tem 
primeru mandat članov Komisije, ki so imenovani kot zamenjava, pote če z datumom, s katerim bi 
potekel mandat č lanom Komisije, ki so kolektivno odstopili.  
ODDELEK 2  
EVROPSKI SVET  
Člen 235  
1. Pri glasovanju se lahko na vsakega člana Evropskega sveta prenese glasovalna pravica najve č 
enega drugega člana.SL C 83/152 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in člen 238(2) te pogodbe se uporabljata za Evropski svet, kadar 
odlo ča s kvalificirano ve čino. Kadar Evropski svet odlo ča z glasovanjem, njegov predsednik in 
predsednik Komisije ne glasujeta.  
Vzdržani glasovi navzo čih ali zastopanih članov Evropskemu svetu ne prepre čujejo sprejetja aktov, za 
katere se zahteva soglasje.  
2. Predsednik Evropskega parlamenta je lahko povabljen k besedi pred Evropskim svetom.  
3. Evropski svet z navadno ve čino odlo ča o postopkovnih vprašanjih in sprejetju poslovnika.  
4. Evropskemu svetu pomaga generalni sekretariat Sveta.  
Člen 236  
Evropski svet s kvalificirano več ino sprejme:  
(a) Sklep o dolo čitvi seznama sestav Sveta, razen Sveta za splošne zadeve in Sveta za zunanje zadeve 
iz člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji;  
(b) Sklep o predsedovanju sestavam Sveta, razen Svetu za zunanje zadeve iz člena 16(9) Pogodbe o 
Evropski uniji.  
ODDELEK 3 
SVET  
Člen 237  
(prejšnji člen 204 PES)  
Svet se sestane, ko ga skli če predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo enega od njegovih članov ali 
Komisije. 
Člen 238  
(prejšnji člen 205(1) in (2) PES)  
1. Kadar Svet odlo ča z navadno ve čino, odlo ča z ve čino svojih članov.  
2. Z odstopanjem od člena 16(4) Pogodbe o Evropski uniji je od 1. novembra 2014 in ob 
upoštevanju dolo čb iz Protokola o prehodni ureditvi, kadar Svet ne odlo ča na predlog KomisijeSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/153
ali visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, kvalificirana ve čina najmanj 
72 % članov Sveta, ki predstavljajo države članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva Unije.  
3. Od 1. novembra 2014 in ob upoštevanju dolo čb iz Protokola o prehodni ureditvi se v 
primerih, ko v skladu z uporabo Pogodb ne glasujejo vsi člani Sveta, kvalificirana ve čina opredeli 
na naslednji na čin: 
(a) kvalificirana ve čina je najmanj 55 % članov Sveta, ki predstavljajo udeležene države članice, ki 
imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva teh držav.  
Manjšina, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitev, mora vklju čevati najmanj minimalno število 
članov Sveta, ki predstavljajo ve č kot 35 % prebivalstva udeleženih držav članic, in dodatnega 
člana, sicer se šteje, da je kvalificirana ve čina dosežena;  
(b) z odstopanjem od to čke (a), ko Svet ne odlo ča na predlog Komisije ali visokega predstavnika 
Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, je zahtevana kvalificirana ve čina najmanj 72 % 
članov Sveta, ki predstavljajo udeležene države članice, ki imajo skupaj najmanj 65 % prebivalstva 
teh držav.  
4. Vzdržani glasovi navzo čih ali zastopanih č lanov Svetu ne prepre čujejo sprejetja odlo čitev, za 
katere se zahteva soglasje.  
Člen 239  
(prejšnji člen 206 PES)  
Pri glasovanju se lahko na vsakega člana Sveta prenese glasovalna pravica najve č enega od drugih 
članov. 
Člen 240  
(prejšnji člen 207 PES)  
1. Za pripravo dela Sveta in za izvajanje nalog, ki mu jih dodeli Svet je odgovoren odbor, ki ga 
sestavljajo stalni predstavniki vlad držav članic. Odbor lahko v primerih, predvidenih v poslovniku 
Sveta, sprejema postopkovne sklepe.  
2. Svetu pomaga generalni sekretariat pod vodstvom generalnega sekretarja, ki ga imenuje Svet.  
Svet z navadno ve čino odlo ča o organizaciji generalnega sekretariata.  
3. Svet z navadno ve čino odlo ča o postopkovnih vprašanjih in sprejetju poslovnika.SL C 83/154 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 241  
(prejšnji člen 208 PES)  
Svet z navadno ve čino lahko od Komisije zahteva, da zanj pripravi vse študije, ki so po njegovem 
mnenju potrebne za doseganje skupnih ciljev, in da mu predloži ustrezne predloge. Če Komisija ne 
predloži predloga, o razlogih za to obvesti Svet.  
Člen 242  
(prejšnji člen 209 PES)  
Svet z navadno ve čino po posvetovanju s Komisijo dolo či pravila, ki urejajo delovanje odborov, 
predvidenih v Pogodbah.  
Člen 243  
(prejšnji člen 210 PES)  
Svet dolo či pla če, nadomestila in pokojnine predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije, 
visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, članov Komisije, predsednikov, 
članov in sodnih tajnikov Sodiš ča Evropske unije ter generalnega sekretarja Sveta. Prav tako dolo či 
druga izpla čila, ki se nakazujejo kot osebni prejemki.  
ODDELEK 4 
KOMISIJA  
Člen 244  
Člani Komisije so v skladu s členom 17(5) Pogodbe o Evropski uniji izbrani po sistemu rotacije, ki ga 
soglasno vzpostavi Svet in temelji na naslednjih na čelih: 
(a) države članice so pri dolo čanju vrstnega reda in trajanja mandatov njihovih državljanov kot 
članov Komisije obravnavane popolnoma enakopravno; posledi čno razlika med skupnim 
številom mandatov, ki jih imajo državljani dveh poljubnih držav članic, nikoli ne sme biti ve č 
kot eden;  
(b) ob upoštevanju to čke (a) je vsaka zaporedna Komisija sestavljena tako, da se zadovoljivo izrazi 
demografski in geografski razpon celote držav članic.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/155
Člen 245  
(prejšnji člen 213 PES)  
Člani Komisije se vzdržijo vseh dejanj, ki so nezdru žljiva z naravo njihove funkcije. Države članice 
spoštujejo njihovo neodvisnost in ne poskušajo vplivati nanje pri opravljanju njihovih nalog.  
Člani Komisije med svojim mandatom ne smejo opravljati nobene druge poklicne dejavnosti, bodisi 
pridobitne ali nepridobitne. Ob prevzemu svojih nalog se slovesno obvežejo, da bodo med svojim 
mandatom in po njegovem izteku spoštovali iz mandata izhajajo če obveznosti, zlasti dolžnost, da 
bodo po izteku mandata pri sprejemanju dolo čenih imenovanj ali ugodnosti ravnali pošteno in 
diskretno. Ob kršitvi teh obveznosti lahko Sodiš če na predlog Sveta z navadno ve čino ali Komisije 
zadevnega člana glede na okoliš čine razreši v skladu s členom 247 ali mu odvzame pravico do 
pokojnine ali namesto nje odobrenih ugodnosti.  
Člen 246  
(prejšnji člen 215 PES)  
Razen ob redni zamenjavi ali smrti dolžnosti člana Komisije prenehajo z njegovim odstopom ali 
razrešitvijo.  
Mesto, ki se izprazni zaradi odstopa, razrešitve ali smrti člana, se za preostanek njegovega mandata 
zapolni z novim članom z istim državljanstvom, ki ga imenuje Svet v medsebojnem soglasju s 
predsednikom Komisije, po posvetovanju z Evropskim parlamentom in v skladu z merili iz drugega 
pododstavka člena 17(3) Pogodbe o Evropski uniji.  
Svet lahko na predlog predsednika Komisije soglasno odlo či, da takšnega mesta ni treba zapolniti, 
zlasti če je preostanek mandata člana kratek.  
Predsednik je ob odstopu, razrešitvi ali smrti nadomeš čen za preostanek svojega mandata. Pri tem se 
uporabi postopek iz člena 17(7) Pogodbe o Evropski uniji.  
Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko se ob odstopu, razrešitvi ali smrti 
nadomesti za preostanek svojega mandata v skladu s členom 18(1) Pogodbe o Evropski uniji.  
Pri prostovoljnem odstopu vseh članov Komisije ti do zamenjave ohranijo položaj in opravljajo 
teko če posle v preostanku svojega mandata v skladu s členom 17 Pogodbe o Evropski uniji.SL C 83/156 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 247  
(prejšnji člen 216 PES)  
Če katerikoli član Komisije ne izpolnjuje ve č pogojev za opravljanje svojih dolžnosti ali če je zagrešil 
hujšo kršitev, ga lahko Sodiš če na predlog Sveta z navadno ve čino ali Komisije razreši.  
Člen 248  
(prejšnji člen 217(2) PES)  
Predsednik Komisije v skladu s členom 18(4) Pogodbe o Evropski uniji in brez poseganja v člen 
17(6) navedene pogodbe razporedi obveznosti Komisije in jih dodeli članom. Predsednik lahko te 
obveznosti med mandatom Komisije prerazporedi. Člani Komisije izvajajo naloge, ki jim jih je dodelil 
predsednik, pod njegovim vodstvom.  
Člen 249  
(prejšnji člen 218(2) in 212 PES)  
1. Komisija sprejme svoj poslovnik, da bi zagotovila skladnost svojega delovanja in delovanja 
svojih služb. Zagotovi objavo tega poslovnika.  
2. Komisija vsako leto najpozneje en mesec pred za četkom zasedanja Evropskega parlamenta 
objavi splošno poro čilo o dejavnostih Unije.  
Člen 250  
(prejšnji člen 219 PES)  
Komisija odlo ča z ve čino svojih članov. 
Sklep čnost se dolo či s poslovnikom.  
ODDELEK 5 
SODIŠ ČE EVROPSKE UNIJE  
Člen 251  
(prejšnji člen 221 PES)  
Sodišč e zaseda v senatih ali v velikem senatu, v skladu s pravili, ki so v ta namen dolo čena v statutu 
Sodišč a Evropske unije.  
Če statut tako predvideva, lahko Sodiš če zaseda tudi na ob čni seji.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/157
Člen 252  
(prejšnji člen 222 PES)  
Sodišč u pomaga osem generalnih pravobranilcev. Svet lahko na zahtevo Sodiš ča soglasno pove ča 
število generalnih pravobranilcev.  
Dolžnost generalnega pravobranilca je, da popolnoma nepristransko in neodvisno javno predstavi 
obrazložene sklepne predloge o zadevah, pri katerih je v skladu s statutom Sodiš ča Evropske unije 
zahtevano njegovo sodelovanje.  
Člen 253  
(prejšnji člen 223 PES)  
Sodniki in generalni pravobranilci Sodiš ča so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna 
in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na najvišje sodniške položaje v svojih državah ali ki so 
priznani pravniki; vlade držav članic jih v medsebojnem soglasju imenujejo za dobo šestih let po 
posvetovanju z odborom iz člena 255.  
Vsaka tri leta se izvede delna zamenjava sodnikov in generalnih pravobranilcev v skladu s pogoji, 
dolo čenimi v statutu Sodiš ča Evropske unije.  
Sodniki izvolijo predsednika Sodiš ča med svojimi člani za dobo treh let. Lahko je ponovno izvoljen.  
Sodniki in generalni pravobranilci, ki jim pote če mandat, so lahko ponovno imenovani.  
Sodišč e imenuje svojega sodnega tajnika in dolo či pravila, ki urejajo njegov položaj.  
Sodišč e sprejme svoj poslovnik. Ta poslovnik mora odobriti Svet.  
Člen 254  
(prejšnji člen 224 PES)  
Število sodnikov Splošnega sodiš ča dolo ča statut Sodiš ča Evropske unije. V statutu je lahko pred ­
videno, da Splošnemu sodiš ču pomagajo generalni pravobranilci.  
Člani Splošnega sodiš ča so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki izpolnjujejo 
pogoje za imenovanje na visoke sodniške položaje. Vlade držav članic jih v medsebojnem soglasju 
imenujejo za dobo šestih let po posvetovanju z odborom iz člena 255. Članstvo se delno obnavlja 
vsaka tri leta. Člani, ki jim mandat pote če, so lahko ponovno imenovani.SL C 83/158 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Sodniki izvolijo predsednika Splošnega sodiš ča med svojimi člani za mandat treh let. Lahko je 
ponovno izvoljen. 
Splošno sodiš če imenuje svojega sodnega tajnika in dolo či pravila, ki urejajo njegov položaj.  
Splošno sodiš če sprejme svoj poslovnik v soglasju s Sodiš čem. Ta poslovnik mora odobriti Svet.  
Če statut Sodiš ča Evropske unije ne dolo ča druga če, se za Splošno sodiš če uporabljajo dolo čbe 
Pogodb, ki se nanašajo na Sodiš če. 
Člen 255  
Preden vlade držav članic imenujejo kandidate v skladu s členoma 253 in 254, se oblikuje odbor, ki 
da mnenje o ustreznosti kandidatov za opravljanje nalog sodnika in generalnega pravobranilca 
Sodišč a in Splošnega sodiš ča. 
Odbor sestavlja sedem oseb, izbranih med nekdanjimi člani Sodiš ča in Splošnega sodiš ča, člani 
najvišjih nacionalnih sodiš č in priznanimi pravniki, od katerih enega predlaga Evropski parlament. 
Svet sprejme sklep, s katerim dolo či pravila delovanja odbora, in sklep o imenovanju njegovih članov. 
Odlo ča na pobudo predsednika Sodiš ča. 
Člen 256  
(prejšnji člen 225 PES)  
1. Splošno sodiš če je pristojno za obravnavanje in odlo čanje na prvi stopnji o tožbah ali 
postopkih iz členov 263, 265, 268, 270 in 272, razen o tistih, ki so dodeljeni specializiranemu 
sodiš ču, ustanovljenemu po členu 257, in tistih, ki so v statutu pridržani za Sodiš če. Statut lahko 
predvidi, da ima Splošno sodiš če pristojnost za druge vrste tožb ali postopkov.  
Zoper odlo čitev Splošnega sodiš ča iz tega odstavka se lahko vloži pritožba na Sodiš če zgolj glede 
pravnih vprašanj ter v skladu s pogoji in v mejah, dolo čenih v statutu.  
2. Splošno sodišč e je pristojno za obravnavanje in odlo čanje o tožbah ali postopkih, sproženih 
proti odloč itvam specializiranih sodiš č. 
Sodišč e lahko izjemoma preverja odlo čitve Splošnega sodiš ča, sprejete po tem odstavku, pod pogoji 
in v mejah, dolo čenih v statutu, če obstaja resno tveganje, da bosta prizadeti enotnost ali doslednost 
prava Unije.  
3. Splošno sodišč e je pristojno za obravnavanje in odlo čanje o vprašanjih, predloženih v pred ­
hodno odloč anje v skladu s členom 267, na posebnih podro čjih, dolo čenih s statutom.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/159
Če Splošno sodišč e meni, da je glede neke zadeve potrebna na čelna odlo čitev, ki bi lahko prizadela 
enotnost ali doslednost prava Unije, lahko zadevo preda v odlo čanje Sodiš ču. 
Sodišč e lahko izjemoma preverja odlo čitve Splošnega sodiš ča glede vprašanj, predloženih v pred ­
hodno odlo čanje, pod pogoji in v mejah, dolo čenih v statutu, če obstaja resno tveganje, da bosta 
prizadeti enotnost ali doslednost prava Unije.  
Člen 257  
(prejšnji člen 225a PES)  
Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku ustanovita specializirana 
sodiš ča, dodana Splošnemu sodiš ču, pristojna za obravnavanje in odlo čanje na prvi stopnji o neka ­
terih vrstah tožb na posebnih področ jih. Evropski parlament in Svet odlo čata z uredbami, sprejetimi 
bodisi na predlog Komisije po posvetovanju s Sodiš čem ali na zahtevo Sodiš ča po posvetovanju s 
Komisijo. 
Uredba o ustanovitvi specializiranega sodiš ča dolo ča pravila o sestavi tega sodiš ča in obsegu nanj 
prenesene pristojnosti.  
Zoper odlo čitev specializiranih sodiš č se lahko vloži pritožba na Splošno sodiš če zgolj glede pravnih 
vprašanj ali, če je to predvideno v uredbi o ustanovitvi specializiranega sodiš ča, tudi glede vprašanj 
dejanskega stanja.  
Člani specializiranih sodiš č so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki izpol ­
njujejo pogoje za imenovanje na sodniške položaje. Svet jih imenuje soglasno.  
Specializirana sodiš ča sprejmejo svoj poslovnik v soglasju s Sodiš čem. Ta poslovnik mora odobriti 
Svet. 
Če uredba o ustanovitvi specializiranega sodiš ča ne določ a druga če, se za specializirana sodiš ča 
uporabljajo dolo čbe Pogodb, ki se nanašajo na Sodiš če Evropske unije, in dolo čbe statuta Sodiš ča 
Evropske unije. Naslov I in člen 64 statuta se v vsakem primeru uporabljata za specializirana sodiš ča. 
Člen 258  
(prejšnji člen 226 PES)  
Če Komisija meni, da katera od držav članic ni izpolnila neke obveznosti iz Pogodb, poda o zadevi 
obrazloženo mnenje, potem ko je tej državi omogo čila, da predloži svoje pripombe.  
Če zadevna država ne ravna v skladu z mnenjem v roku, ki ga dolo či Komisija, lahko slednja zadevo 
predloži Sodiš ču Evropske unije.SL C 83/160 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 259  
(prejšnji člen 227 PES)  
Država članica, ki meni, da druga država članica ni izpolnila neke obveznosti iz Pogodb, lahko 
zadevo predloži Sodiš ču Evropske unije.  
Preden država članica vloži tožbo proti drugi državi članici zaradi domnevne kršitve obveznosti iz 
Pogodb, mora zadevo predložiti Komisiji.  
Komisija poda obrazloženo mnenje, potem ko je bila obema državama dana možnost, da se v 
kontradiktornem postopku ustno in pisno izre četa. 
Če Komisija v treh mesecih po datumu vložitve zadeve ne da svojega mnenja, to ni ovira, da zadeva 
ne bi bila predložena Sodiš ču. 
Člen 260  
(prejšnji člen 228 PES)  
1. Če Sodiš če Evropske unije ugotovi, da katera od držav članic ni izpolnila neke obveznosti iz 
Pogodb, mora ta država sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodiš ča. 
2. Če Komisija meni, da zadevna država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za izvršitev sodbe 
Sodišč a, lahko pred Sodiš čem vloži tožbo, potem ko je tej državi omogo čila, da predloži svoje 
pripombe. Pri tem dolo či višino pavšalnega zneska ali denarne kazni, ki naj jo pla ča zadevna država 
članica in ki je po njenem mnenju primerna glede na okoliš čine zadeve.  
Če Sodiš če ugotovi, da zadevna država članica ni izvršila njegove sodbe, ji lahko naloži pla čilo 
pavšalnega zneska ali denarne kazni.  
Ta postopek ne posega v člen 259.  
3. Če Komisija pred Sodiš čem vloži tožbo v skladu s členom 258, ker zadevna država članica ni 
izpolnila obveznosti o obvestilu glede ukrepov o prenosu direktive, sprejete v skladu z zakonodajnim 
postopkom, lahko Komisija, kadar meni, da je ustrezno, dolo či višino pavšalnega zneska ali denarne 
kazni, ki jo šteje za ustrezno v danih okoliš činah in katero naj zadevna država članica pla ča. 
Če Sodiš če ugotovi kršitev lahko naloži zadevni državi članici pla čilo pavšalnega zneska ali denarne 
kazni, ki ne presega zneska, ki ga je dolo čila Komisija. Obveznost pla čila u činkuje od dneva, ki ga 
Sodišč e dolo či v svoji sodbi.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/161
Člen 261  
(prejšnji člen 229 PES)  
Z uredbami, ki jih v skladu z dolo čbami Pogodb sprejemata Evropski parlament in Svet skupaj in ki 
jih sprejema Svet sam, se lahko Sodiš ču Evropske unije dodeli neomejena pristojnost glede kazni, 
predvidenih v teh uredbah.  
Člen 262  
(prejšnji člen 229a PES)  
Svet lahko brez poseganja v druge dolo čbe Pogodb, v obsegu, ki ga bo dolo čil, po posebnem 
zakonodajnem postopku po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme dolo čbe za 
dodelitev pristojnosti Sodiš ču Evropske unije v sporih, ki se nanašajo na uporabo aktov, sprejetih na 
podlagi Pogodb, ki uvajajo evropske pravice intelektualne lastnine. Te dolo čbe za čnejo veljati, ko jih 
države članice potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi pravili.  
Člen 263  
(prejšnji člen 230 PES)  
Sodišč e Evropske unije nadzira zakonitost zakonodajnih aktov, ter aktov Sveta, Komisije in Evropske 
centralne banke razen priporo čil in mnenj, pa tudi zakonitost aktov Evropskega parlamenta in 
Evropskega sveta s pravnim u činkom za tretje osebe. Nadzira tudi zakonitost aktov organov, uradov 
ali agencij Unije s pravnim u činkom za tretje osebe.  
V ta namen je Sodiš če pristojno za odlo čanje o tožbah, ki jih vloži država članica, Evropski 
parlament, Svet ali Komisija zaradi nepristojnosti, bistvene kršitve postopka, kršitve Pogodb ali 
katerega koli pravnega pravila, ki se nanaša na njeno uporabo, ali zaradi zlorabe pooblastil.  
Sodišč e je pod enakimi pogoji pristojno za tožbe, ki jih zaradi varovanja svojih prerogativ vložijo 
Ra čunsko sodiš če, Evropska centralna banka in Odbor regij.  
Fizi čne ali pravne osebe lahko pod pogoji iz prvega in drugega odstavka vložijo tožbe zoper nanje 
naslovljene akte ali zoper akte, ki se nanje neposredno in posami čno nanašajo, in zoper predpise, ki 
se nanje neposredno nanašajo, a ne potrebujejo izvedbenih ukrepov.  
V aktih o ustanovitvi organov, uradov in agencij Unije se lahko dolo čijo posebni pogoji in podr ­
obnosti glede tožb fizi čnih ali pravnih oseb zoper akte teh organov, uradov ali agencij, ki imajo zanje 
pravni u činek.SL C 83/162 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Postopki iz tega člena se glede na posamezni primer sprožijo v dveh mesecih od objave akta ali 
njegovega uradnega obvestila tožniku, če tega ni bilo, pa od dneva, ko je zanj izvedel.  
Člen 264  
(prejšnji člen 231 PES)  
Če je tožba utemeljena, Sodiš če Evropske unije razglasi zadevni akt za ni čnega.  
Vendar če Sodiš če razglasi akt za ni čnega, dolo či, če meni, da je to potrebno, tiste njegove u činke, ki 
jih je treba šteti za dokon čne. 
Člen 265  
(prejšnji člen 232 PES)  
Če Evropski parlament, Evropski svet, Svet, Komisija ali Evropska centralna banka z opustitvijo 
ukrepanja krši Pogodbi, lahko države članice in druge institucije Unije vložijo pri Sodiš ču Evropske 
unije tožbo za ugotovitev kršitve. Ta člen se pod enakimi pogoji uporablja tudi za organe, urade in 
agencije Unije zaradi opustitve ukrepanja.  
Tožba je dopustna le, če je bila zadevna institucija, organ, urad ali agencija predhodno pozvana k 
ukrepanju. Če v dveh mesecih po tem pozivu zadevna institucija, organ, urad ali agencija ne oblikuje 
svojega stališ ča, se lahko tožba vloži v nadaljnjih dveh mesecih.  
Fizi čne ali pravne osebe se lahko pod pogoji, dolo čenimi v prejšnjih odstavkih, pritožijo pri Sodiš ču 
glede tega, da neka institucija, organ, urad ali agencija Unije nanje ni naslovila nobenega drugega akta 
razen priporo čila ali mnenja.  
Člen 266  
(prejšnji člen 233 PES)  
Institucija, organ, urad ali agencija, katere akt je bil razglašen za ni čnega ali ki je z opustitvijo 
ukrepanja kršila Pogodbi, mora sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodiš ča Evropske unije.  
Ta obveznost ne vpliva na obveznosti, ki lahko izhajajo iz uporabe drugega odstavka člena 340.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/163
Člen 267  
(prejšnji člen 234 PES)  
Sodišč e Evropske unije je pristojno za predhodno odlo čanje o vprašanjih glede:  
(a) razlage Pogodb;  
(b) veljavnosti in razlage aktov institucij, organov, uradov ali agencij Unije.  
Kadar se takšno vprašanje postavi kateremu koli sodiš ču države članice in če to sodiš če meni, da je 
treba glede vprašanja sprejeti odlo čitev, ki mu bo omogo čila izre či sodbo, lahko to vprašanje predloži 
v odlo čanje Sodiš ču. 
Kadar je takšno vprašanje postavljeno v postopku, ki te če pred sodiš čem države članice, zoper 
odlo čitev katerega po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva, je to sodiš če dolžno predložiti zadevo 
Sodišč u. 
Kadar je takšno vprašanje postavljeno v postopku, ki te če pred sodiš čem države članice glede osebe, 
ki ji je odvzeta prostost, Sodiš če odloč a v najkrajšem možnem roku.  
Člen 268  
(prejšnji člen 235 PES)  
Sodišč e Evropske unije je pristojno v sporih glede nadomestila škode, ki ga predvidevata drugi in 
tretji odstavek člena 340.  
Člen 269  
Sodišč e je pristojno za odlo čanje o zakonitosti aktov, ki jih sprejmeta Evropski svet ali Svet na 
podlagi člena 7 Pogodbe o Evropski uniji, samo na predlog države članice, ki jo zadeva ugotovitev 
Evropskega sveta ali Sveta, in samo v zvezi s postopkovnimi dolo čbami navedenega č lena.  
Takšen predlog mora biti vložen v enem mesecu od dneva take ugotovitve. Sodiš če odlo či v enem 
mesecu od datuma tega predloga.  
Člen 270  
(prejšnji člen 236 PES)  
Sodišč e Evropske unije je v mejah in pod pogoji, ki so dolo čeni v kadrovskih predpisih za uradnike 
ali v pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, pristojno za vse spore med Unijo in njenimi 
uslužbenci.SL C 83/164 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 271  
(prejšnji člen 237 PES)  
Sodišč e Evropske unije je v mejah, dolo čenih v nadaljevanju Pogodb, pristojno v sporih glede:  
(a) izpolnjevanja obveznosti držav članic v skladu s statutom Evropske investicijske banke. V tej 
zvezi ima svet direktorjev banke pooblastila, dodeljena Komisiji v skladu s členom 258;  
(b) ukrepov, ki jih je sprejel svet guvernerjev Evropske investicijske banke. V tej zvezi lahko vsaka 
država članica, Komisija ali svet direktorjev banke sproži postopek v skladu s pogoji iz člena 263;  
(c) ukrepov, ki jih je sprejel svet direktorjev Evropske investicijske banke. Postopke zoper takšne 
ukrepe lahko sprožijo samo države članice ali Komisija pod pogoji iz člena 263 in le zaradi 
neupoštevanja postopka, predvidenega v členu 19(2), (5), (6) in (7) statuta banke;  
(d) izpolnjevanja obveznosti nacionalnih centralnih bank v skladu s Pogodbama in statutom ESCB in 
ECB. V tej zvezi so pooblastila Sveta guvernerja Evropske centralne banke nasproti nacionalnim 
centralnim bankam enaka pooblastilom, ki so bila dodeljena Komisiji nasproti državam članicam 
v skladu s členom 258. Če Sodišč e ugotovi, da neka nacionalna centralna banka ni izpolnila ene 
od obveznosti iz Pogodb, mora ta banka sprejeti potrebne ukrepe za izvršitev sodbe Sodiš ča. 
Člen 272  
(prejšnji člen 238 PES)  
Sodišč e Evropske unije je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v pogodbah, ki 
jih sklene Unija ali ki so sklenjene v njenem imenu, ne glede na to, ali jih ureja javno ali zasebno pravo.  
Člen 273
 
(prejšnji člen 239 PES)  
Sodišč e je pristojno v vseh sporih med državami članicami, ki se nanašajo na predmet Pogodb, če je 
bil spor predložen Sodiš ču v skladu s posebnim sporazumom med strankami.  
Člen 274  
(prejšnji člen 240 PES)  
Spori, v katerih je ena od strank Unija, niso izvzeti iz pristojnosti sodiš č držav članic, razen kjer je 
bila pristojnost s Pogodbama dodeljena Sodiš ču Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/165
Člen 275  
Sodišč e Evropske unije ni pristojno za dolo čbe v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko in 
akte, sprejete na njihovi podlagi.  
Vendar je Sodiš če pristojno za nadzor spoštovanja člena 40 Pogodbe o Evropski uniji in za odlo čanje 
o tožbah, vloženih v skladu s pogoji četrtega pododstavka člena 263 te pogodbe, v katerih se nadzira 
zakonitost sklepov, ki predvidevajo omejevalne ukrepe proti fizi čnim ali pravnim osebam, ki jih je 
Svet sprejel na podlagi poglavja 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji.  
Člen 276  
Pri izvajanju pristojnosti glede dolo čb poglavij 4 in 5 poglavja V tretjega dela glede obmo čja svobode, 
varnosti in pravice Sodiš če Evropske unije ni pristojno za preverjanje veljavnosti ali sorazmernosti 
ukrepov policije ali drugih organov kazenskega pregona države članice ali za odlo čanje o izpolnje ­
vanju obveznosti držav članic glede vzdrževanja javnega reda in varovanja notranje varnosti.  
Člen 277  
(prejšnji člen 241 PES)  
Ne glede na iztek roka iz šestega odstavka člena 263 lahko vsaka stranka v sporu, v katerem gre za 
pravni akt, ki se splošno uporablja in ga je sprejela institucija, organ, urad ali agencija Unije, pred 
Sodišč em Evropske unije uveljavlja, da se ta akt iz razlogov, navedenih v drugem odstavku člena 263, 
ne uporablja.  
Člen 278  
(prejšnji člen 242 PES)  
Tožbe, vložene pri Sodiš ču Evropske unije, nimajo odložilnega u činka. Vendar pa lahko Sodiš če, če 
meni, da okoliš čine to zahtevajo, odloži izvršitev izpodbijanega akta.  
Člen 279  
(prejšnji člen 243 PES)  
Sodišč e Evropske unije lahko v vseh pri njem vloženih zadevah sprejme potrebne za časne odredbe.SL C 83/166 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 280  
(prejšnji člen 244 PES)  
Sodbe Sodiš ča Evropske unije so izvršljive v skladu s pogoji iz člena 299. 
Člen 281  
(prejšnji člen 245 PES)  
Statut Sodiš ča Evropske unije se dolo či v posebnem protokolu.  
Evropski parlament in Svet lahko po rednem zakonodajnem postopku spremenita dolo čbe statuta, 
razen naslova I in člena 64 statuta. Evropski parlament in Svet odlo čata bodisi na zahtevo Sodiš ča in 
po posvetovanju s Komisijo ali na predlog Komisije in po posvetovanju s Sodiš čem.  
ODDELEK 6  
EVROPSKA CENTRALNA BANKA  
Člen 282  
1. Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke sestavljajo Evropski sistem centralnih 
bank (ESCB). Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je 
euro in sestavljajo Eurosistem, vodijo monetarno politiko Unije.  
2. ESCB vodijo organi odlo čanja Evropske centralne banke. Glavni cilj ESCB je vzdrževanje stabil ­
nosti cen. Brez poseganja v ta cilj podpira splošne ekonomske politike v Uniji, da bi prispeval k 
doseganju njenih ciljev.  
3. Evropska centralna banka je pravna oseba. Je edina pooblaš čena za odobritev izdajanja eura. Pri 
izvajanju svojih pooblastil in upravljanju svojih financ je neodvisna. Institucije, organi, uradi in 
agencije Unije ter vlade držav članic spoštujejo to neodvisnost.  
4. Evropska centralna banka sprejme potrebne ukrepe za izvajanje svojih nalog v skladu s členi 
127 do 133 in 138 ter s pogoji, dolo čenimi v statutu ESCB in ECB. V skladu z navedenimi členi 
države članice, katerih valuta ni euro, in njihove centralne banke ohranijo svoje pristojnosti na 
monetarnem podro čju. 
5. Z Evropsko centralno banko se je na podro čjih njenih pristojnosti treba posvetovati o vseh 
osnutkih aktov Unije in o vseh predlogih predpisov na nacionalni ravni, Evropska centralna banka pa 
lahko da svoje mnenje.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/167
Člen 283  
(prejšnji člen 112 PES)  
1. Svet Evropske centralne banke sestavljajo člani Izvršilnega odbora Evropske centralne banke in 
guvernerji nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro.  
2. Izvršilni odbor sestavljajo predsednik, podpredsednik in štirje drugi člani. 
Predsednika, podpredsednika in druge člane Izvršilnega odbora imenuje Evropski svet s kvalificirano 
ve čino, na priporoč ilo Sveta, po predhodnem posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom 
Evropske centralne banke med osebami, ki imajo ugled in poklicne izkušnje na monetarnem ali 
ban čnem podro čju. 
Njihov mandat traja osem let, ne morejo pa biti ponovno imenovani.  
Člani Izvršilnega odbora so lahko le državljani držav članic.  
Člen 284  
(prejšnji člen 113 PES)  
1. Predsednik Sveta in član Komisije lahko sodelujeta na sejah Sveta Evropske centralne banke, 
vendar nimata pravice glasovanja.  
Predsednik Sveta lahko Svetu Evropske centralne banke predloži predlog za posvetovanje.  
2. Predsednik Evropske centralne banke je vabljen na seje Sveta, kadar ta razpravlja o zadevah v 
zvezi s cilji in nalogami ESCB.  
3. Evropska centralna banka naslovi letno poroč ilo o dejavnostih ESCB in monetarni politiki v 
preteklem in teko čem letu na Evropski parlament, Svet in Komisijo, pa tudi na Evropski svet. 
Predsednik Evropske centralne banke predstavi to poro čilo Svetu in Evropskemu parlamentu, ki 
imata lahko na tej podlagi splošno razpravo.  
Predsednika Evropske centralne banke in druge člane Izvršilnega odbora lahko na zahtevo Evrop ­
skega parlamenta ali na njihovo lastno pobudo zaslišijo pristojni odbori Evropskega parlamenta.SL C 83/168 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
ODDELEK 7 
RA ČUNSKO SODIŠ ČE 
Člen 285  
(prejšnji člen 246 PES)  
Ra čunsko sodiš če opravlja revizije v Uniji.  
Sestavlja ga po en državljan vsake države članice. Člani opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno 
in v splošnem interesu Unije.  
Člen 286  
(prejšnji člen 247 PES)  
1. Člani Ra čunskega sodiš ča so izbrani med osebami, ki v svojih državah pripadajo ali so pripadale 
zunanjim revizijskim organom ali ki so posebej usposobljene za to službo. Njihova neodvisnost mora 
biti nedvomna.  
2. Člani Ra čunskega sodiš ča so imenovani za mandat šestih let. Svet po posvetovanju z Evropskim 
parlamentom sprejme seznam članov, sestavljen v skladu s predlogi držav članic. Člani Ra čunskega 
sodiš ča so lahko ponovno imenovani.  
Predsednika Ra čunskega sodiš ča izvolijo med svojimi č lani za mandat treh let. Predsednik je lahko 
ponovno izvoljen. 
3. Pri opravljanju teh nalog člani Ra čunskega sodiš ča ne smejo zahtevati ali sprejemati nikakršnih 
navodil od posameznih vlad ali drugih organov. Vzdržijo se vsakršnega ravnanja, ki je nezdružljivo z njihovimi nalogami.  
4. Člani Ra čunskega sodiš ča med svojim mandatom ne smejo opravljati nobene druge poklicne 
dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne. Pri prevzemu svojih nalog se slovesno obvežejo, da 
bodo med svojim mandatom in po njegovem izteku spoštovali iz mandata izhajajo če obveznosti, 
zlasti dolžnost, da bodo po izteku mandata pri sprejemanju dolo čenih imenovanj ali ugodnosti 
ravnali pošteno in diskretno.  
5. Razen ob redni zamenjavi ali smrti dolžnosti člana Ra čunskega sodiš ča prenehajo z njegovim 
odstopom ali če ga razreši Sodiš če v skladu z odstavkom 6.  
Tako izpraznjeno mesto se za preostanek njegovega mandata zapolni z novim članom.
 
Razen ob razrešitvi ostanejo č lani Ra čunskega sodiš ča na svojem položaju do zamenjave.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/169
6. Član Ra čunskega sodiš ča je lahko razrešen ali se mu lahko odvzame pravica do pokojnine ali 
namesto nje odobrenih ugodnosti le, kadar Sodiš če na predlog Ra čunskega sodiš ča ugotovi, da član 
ne izpolnjuje ve č zahtevanih pogojev ali obveznosti, ki izhajajo iz njegovega položaja.  
7. Svet dolo či pogoje za zaposlitev predsednika in članov Ra čunskega sodiš ča, zlasti njihove pla če, 
nadomestila in pokojnine. Prav tako z enako ve čino dolo či druga izpla čila, ki se nakazujejo kot 
osebni prejemki.  
8. Dolo čbe Protokola o privilegijih in imunitetah Unije, ki se uporabljajo za sodnike Sodiš ča 
Evropske unije, veljajo tudi za člane Ra čunskega sodiš ča. 
Člen 287  
(prejšnji člen 248 PES)  
1. Ra čunsko sodiš če izvaja revizije vseh prihodkov in odhodkov Unije. Prav tako izvaja revizije 
prihodkov in odhodkov vseh organov, uradov ali agencij, ki jih je ustanovila Unija, č e ustrezni 
ustanovni akt takšne revizije ne izklju čuje. 
Ra čunsko sodiš če predloži Evropskemu parlamentu in Svetu izjavo o zanesljivosti poslovnih knjig ter 
zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki se objavi v  Uradnem listu Evropske unije . Ta izjava je 
lahko dopolnjena s posebnimi ocenami za vsako ve čje podro čje dejavnosti Unije.  
2. Ra čunsko sodiš če preveri zakonitost in pravilnost vseh prihodkov in odhodkov ter, ali je bilo 
finan čno poslovodenje dobro. Pri tem poro ča zlasti o vseh primerih nepravilnosti.  
Revizija prihodkov se opravi na podlagi zapadlih zneskov in zneskov, ki so bili Uniji dejansko 
pla čani. 
Revizija odhodkov se opravi na podlagi prevzetih obveznosti in izvršenih izplač il. 
Navedeni reviziji se lahko opravita pred zaklju čkom poslovnih knjig za ustrezno prora čunsko leto.  
3. Revizija se opravi na podlagi ra čunovodske dokumentacije in, če je to potrebno, na kraju 
samem v drugih institucijah Unije, v prostorih katerega koli organa, urada ali agencije, ki vodi 
ra čunovodske evidence prihodkov ali odhodkov v imenu Unije, ter v državah članicah, tudi v 
prostorih katere koli fizi čne ali pravne osebe, ki prejema pla čila iz prora čuna. V državah članicah 
se revizija opravi v povezavi z nacionalnimi revizijskimi organi, uradi ali agencijami ali – če ti nimajo 
potrebne pristojnosti – s pristojnimi nacionalnimi službami. Ra čunsko sodiš če in revizijski organi, 
uradi ali agencije držav članic sodelujejo v duhu zaupanja, pri čemer ohranjajo svojo neodvisnost. Ti 
organi, uradi ali agencije ali službe obvestijo Ra čunsko sodiš če, ali nameravajo sodelovati pri reviziji.SL C 83/170 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Druge institucije Unije, vsi organi, ki vodijo ra čunovodske evidence prihodkov ali odhodkov v imenu 
Unije, vse fizi čne ali pravne osebe, ki prejemajo pla čila iz prora čuna, ter nacionalni revizijski organi, 
uradi ali agencije ali – če ti nimajo potrebne pristojnosti – pristojne nacionalne službe pošljejo 
Ra čunskemu sodiš ču na njegovo zahtevo vso dokumentacijo ali vse podatke, ki so potrebni za 
izvršitev njegove naloge.  
Glede dejavnosti Evropske investicijske banke pri vodenju ra čunovodskih evidenc odhodkov in 
prihodkov Unije ureja pravice sodiš ča do dostopa do podatkov te banke sporazum med sodiš čem, 
banko in Komisijo. Če sporazum ni bil sklenjen, ima sodiš če navzlic temu dostop do podatkov, 
potrebnih za revizijo odhodkov in prihodkov Unije, ki jih vodi banka.  
4. Ra čunsko sodiš če pripravi letno poro čilo po koncu vsakega prora čunskega leta. To poro čilo se 
predloži drugim institucijam Unije in se skupaj z odgovori teh institucij na ugotovitve Ra čunskega 
sodiš ča objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Prav tako lahko Ra čunsko sodiš če kadar koli predloži svoje ugotovitve glede specifi čnih vprašanj, 
zlasti v obliki posebnih poro čil, in da mnenje na predlog ene od drugih institucij Unije.  
Letna poroč ila, posebna poro čila ali mnenja sprejme z ve čino svojih članov. Lahko pa ustanovi 
notranje senate za sprejemanje nekaterih vrst poro čil ali mnenj pod pogoji, ki so dolo čeni v 
njegovem poslovniku.  
Evropskemu parlamentu in Svetu pomaga pri nadzoru nad izvrševanjem prora čuna.  
Ra čunsko sodiš če pripravi svoj poslovnik. Ta poslovnik mora odobriti Svet.  
POGLAVJE 2  
PRAVNI AKTI UNIJE, POSTOPKI ZA SPREJETJE IN DRUGE DOLO ČBE 
ODDELEK 1 
PRAVNI AKTI UNIJE  
Člen 288  
(prejšnji člen 249 PES)  
Za izvajanje pristojnosti Unije institucije sprejemajo uredbe, direktive, sklepe, priporo čila in mnenja.  
Uredba se splošno uporablja. Zavezujo ča je v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah 
članicah.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/171
Direktiva je za vsako državo članico, na katero je naslovljena, zavezujo ča glede cilja, ki ga je treba 
dose či, vendar prepuš ča nacionalnim organom izbiro oblike in metod.  
Sklep je v celoti zavezujo č. Če dolo ča tiste, na katere je naslovljen, je zavezujo č samo zanje.  
Priporo čila in mnenja niso zavezujo ča. 
Člen 289  
1. Po rednem zakonodajnem postopku Evropski parlament in Svet skupaj sprejemata uredbe, 
direktive ali sklepe na podlagi predloga Komisije. Ta postopek je dolo čen v členu 294.  
2. V posebnih primerih, predvidenih v Pogodbah, Evropski parlament s sodelovanjem Sveta ali pa 
Svet s sodelovanjem Evropskega parlamenta po posebnem zakonodajnem postopku sprejemata 
uredbe, direktive ali sklepe.  
3. Pravni akti, sprejeti po zakonodajnem postopku, so zakonodajni akti.  
4. V posebnih primerih, predvidenih v Pogodbah, se lahko zakonodajni akti sprejemajo na 
pobudo skupine držav članic ali Evropskega parlamenta, na priporo čilo Evropske centralne banke 
ali na zahtevo Sodiš ča ali Evropske investicijske banke.  
Člen 290  
1. V zakonodajnem aktu se lahko na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih 
aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zako ­
nodajnega akta.  
V zakonodajnih aktih se izrecno opredelijo cilji, vsebina, podro čje uporabe in trajanje pooblastila. 
Bistveni elementi posameznega področ ja so predmet zakonodajnega akta in torej ne morejo biti 
predmet prenosa pooblastila.  
2. V zakonodajnih aktih se izrecno opredelijo pogoji, ki veljajo za pooblastilo, in so naslednji:  
(a) Evropski parlament ali Svet lahko sklene, da bo preklical pooblastilo;  
(b) delegirani akt lahko za čne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet v roku, dolo čenem v 
zakonodajnem aktu, temu ne nasprotuje.  
Za namene iz to čk (a) in (b) odlo ča Evropski parlament z ve čino svojih članov, Svet pa s kvalificirano 
ve čino. 
3. V naslovu delegiranih aktov se vstavi pridevnik „delegirani“ v ustreznem spolu.SL C 83/172 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 291  
1. Države članice sprejmejo vse ukrepe notranjega prava, ki so potrebni za izvajanje pravno 
zavezujo čih aktov Unije.  
2. Če so potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujo čih aktov Unije, se s temi akti na 
Komisijo, ali v ustrezno utemeljenih posebnih primerih in v primerih iz členov 24 in 26 Pogodbe o 
Evropski uniji, na Svet, prenesejo izvedbena pooblastila.  
3. Za namene odstavka 2 Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zako ­
nodajnem postopku, vnaprej dolo čita splošna pravila in na čela, na podlagi katerih države članice 
nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.  
4. V naslovu izvedbenih aktov se vstavi pridevnik „izvedbeni“ v ustreznem spolu.  
Člen 292  
Svet sprejema priporo čila. Na predlog Komisije odlo ča v vseh primerih, za katere Pogodbi dolo čata, 
da akte sprejema na predlog Komisije. Na podro čjih, kjer se za sprejetje akta Unije zahteva soglasje, 
odlo ča s soglasjem. Komisija, v posebnih s Pogodbama predvidenih primerih, pa tudi Evropska 
centralna banka, sprejemata priporo čila. 
ODDELEK 2 
POSTOPKI ZA SPREJETJE AKTOV IN DRUGE DOLO ČBE 
Člen 293  
(prejšnji člen 250 PES)  
1. Kadar Svet v skladu s Pogodbama odlo ča na predlog Komisije, lahko ta predlog spremeni le 
soglasno, razen v primerih iz členov 294 (10) in (13), 310, 312, 314 in iz drugega odstavka člena 
315.  
2. Dokler Svet ne ukrepa, lahko Komisija svoj predlog spremeni kadar koli med postopkom za 
sprejetje akta Unije.  
Člen 294  
(prejšnji člen 251 PES)  
1. Kadar se Pogodbi glede sprejetja akta sklicujeta na redni zakonodajni postopek, se uporablja v 
nadaljevanju navedeni postopek.  
2. Komisija poda predlog Evropskemu parlamentu in Svetu.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/173
Prva obravnava  
3. Evropski parlament sprejme stališ če v prvi obravnavi in ga pošlje Svetu.  
4. Če Svet odobri stališ če Evropskega parlamenta, je akt sprejet v besedilu, ki ustreza temu stališ ču. 
5. Če Svet ne odobri stališ ča Evropskega parlamenta, sprejme svoje stališ če v prvi obravnavi in ga 
pošlje Evropskemu parlamentu.  
6. Svet iz črpno obvesti Evropski parlament o razlogih za sprejetje svojega stališ ča v prvi obrav ­
navi. Komisija iz črpno obvesti Evropski parlament o svojem stališ ču. 
Druga obravnava  
7. Če Evropski parlament v treh mesecih po takem obvestilu:  
(a) odobri stališ če Sveta v prvi obravnavi ali se ne izre če, se šteje, da je bil zadevni akt sprejet v 
besedilu, ki ustreza stališ ču Sveta;  
(b) z ve čino svojih članov zavrne stališ če Sveta v prvi obravnavi, se šteje, da predlagani akt ni sprejet;  
(c) z ve čino svojih članov predlaga spremembe stališ ča Sveta v prvi obravnavi, se tako spremenjeno 
besedilo pošlje Svetu in Komisiji, ki o teh spremembah da svoje mnenje.  
8. Če Svet v treh mesecih po prejemu sprememb Evropskega parlamenta s kvalificirano ve čino: 
(a) odobri vse spremembe, se šteje, da je akt sprejet;  
(b) ne odobri vseh sprememb, predsednik Sveta v dogovoru s predsednikom Evropskega parlamenta 
v šestih tednih skli če sestanek Spravnega odbora.  
9. Svet o spremembah, o katerih je Komisija dala negativno mnenje, odlo ča soglasno.  
Spravni postopek  
10. Spravni odbor, ki ga sestavljajo člani Sveta ali njihovi predstavniki in enako število članov, ki 
predstavljajo Evropski parlament, ima nalogo, da na podlagi stališ č Evropskega parlamenta in Sveta v 
drugi obravnavi v šestih tednih po sklicu, s kvalificirano ve čino članov Sveta ali njihovih predstav ­
nikov in z ve čino članov, predstavnikov Evropskega parlamenta doseže soglasje o skupnem predlogu.SL C 83/174 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
11. Komisija sodeluje pri delu Spravnega odbora ter daje vse potrebne pobude za približanje 
stališ č Evropskega parlamenta in Sveta.  
12. Če Spravni odbor v šestih tednih po sklicu ne odobri skupnega predloga, se šteje, da pred ­
lagani akt ni sprejet.  
Tretja obravnava  
13. Če Spravni odbor v tem roku odobri skupni predlog, lahko Evropski parlament, ki odlo ča z 
ve čino oddanih glasov, in Svet, ki odlo ča s kvalificirano ve čino, v šestih tednih od odobritve 
skupnega predloga, sprejmeta akt v skladu s skupnim predlogom. Če tega ne storita, se šteje, da 
akt ni sprejet.  
14. Trimese čni in šesttedenski rok iz tega č lena se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta 
podaljšata za najve č en mesec oziroma dva tedna.  
Posebne dolo čbe 
15. Kadar je v primerih, predvidenih v Pogodbah, zakonodajni akt predložen v redni zakonodajni 
postopek na pobudo skupine držav članic, po priporo čilu Evropske centralne banke ali na zahtevo 
Sodišč a, se odstavek 2, drugi stavek odstavka 6 in odstavek 9 ne uporabljajo.  
Evropski parlament in Svet v takih primerih Komisiji pošljeta predlagani akt s svojimi stališ či v prvi 
in drugi obravnavi. Evropski parlament ali Svet lahko Komisijo med postopkom zaprosita za mnenje, 
ki ga Komisija lahko da tudi na lastno pobudo. Prav tako lahko, če meni, da je to potrebno, sodeluje 
v Spravnem odboru v skladu z odstavkom 11.  
Člen 295  
Evropski parlament, Svet in Komisija se med seboj posvetujejo in v medsebojnem soglasju dolo čijo 
na čine svojega sodelovanja. V ta namen lahko v skladu s Pogodbama sklenejo med-institucionalne 
sporazume, ki so lahko zavezujo či. 
Člen 296  
(prejšnji člen 253 PES)  
Če Pogodbi ne dolo čata vrste akta, ki naj se sprejme, se institucije o tem odlo čijo v vsakem primeru 
posebej, ob upoštevanju ustreznega postopka in na čela sorazmernosti.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/175
Pravni akti se obrazložijo, v njih pa se navedejo predlogi, pobude, priporo čila, zahteve ali mnenja, 
predvideni v Pogodbah.  
Evropski parlament in Svet pri obravnavi osnutkov zakonodajnih aktov ne sprejmeta nobenega akta, 
za katerega na zadevnem podro čju ni predviden ustrezen zakonodajni postopek.  
Člen 297  
(prejšnji člen 254 PES)  
1. Zakonodajne akte, sprejete po rednem zakonodajnem postopku, podpišeta predsednik Evrop ­
skega parlamenta in predsednik Sveta.  
Zakonodajne akte, sprejete po posebnem zakonodajnem postopku, podpiše predsednik institucije, ki 
jih sprejme.  
Zakonodajni akti se objavijo v  Uradnem listu Evropske unije . Veljati za čnejo z dnem, ki je v njih 
naveden, sicer pa dvajseti dan po objavi.  
2. Nezakonodajne akte, sprejete v obliki uredb, direktiv in sklepov, v katerih ni dolo čeno, na koga 
so naslovljeni, podpiše predsednik institucije, ki jih sprejme.  
Uredbe, direktive, ki so naslovljene na vse države članice, pa tudi tisti sklepi, v katerih ni dolo čeno, 
na koga so naslovljeni, se objavijo v  Uradnem listu Evropske unije . Veljati za čnejo z dnem, ki je v njih 
naveden, sicer pa dvajseti dan po objavi.  
O drugih direktivah in sklepih, v katerih je dolo čeno, na koga so naslovljene, se uradno obvestijo 
naslovljenci, u činkovati pa zač nejo s takšnim obvestilom.  
Člen 298  
1. Institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, u čin ­
kovita in neodvisna evropska uprava.  
2. V skladu s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev, sprejetimi na podlagi člena 336, 
Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, v ta 
namen sprejmeta ustrezne dolo čbe. 
Člen 299  
(prejšnji člen 256 PES)  
Akti Sveta, Komisije ali Evropske centralne banke, ki nalagajo denarno obveznost osebam, so izvršilni 
naslov; to ne velja za države.  
Izvršbo urejajo pravila civilnega postopka, ki veljajo v državi, na ozemlju katere se opravi izvršba. 
Nacionalni organ, ki ga v ta namen dolo či vlada vsake od držav članic ter o tem obvesti Komisijo in 
Sodišč e, priloži odlo čbi potrdilo o njeni izvršljivosti, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost 
razen overovitve verodostojnosti odlo čbe.SL C 83/176 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Ko so te formalnosti na zahtevo zadevne stranke izpolnjene, lahko ta preide na izvršbo v skladu z 
nacionalnim pravom tako, da zadevo predloži neposredno pristojnim organom.  
Izvršba se lahko odloži le z odlo čbo Sodiš ča. Vendar so za nadzor nad pravilnostjo izvršilnih dejanj 
pristojna sodiš ča zadevne države.  
POGLAVJE 3  
POSVETOVALNI ORGANI UNIJE  
Člen 300  
1. Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pomagata Odbor regij in Ekonomsko-socialni 
odbor, ki opravljata svetovalno funkcijo.  
2. Ekonomsko-socialni odbor sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev, delojemalcev in 
drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kultur ­
nega podro čja. 
3. Odbor regij je sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi 
izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politi čno odgovorni izvoljeni skupš čini. 
4. Člani Ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij niso vezani na nikakršna obvezujo ča 
navodila. Člani opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno in v splošnem interesu Unije.  
5. Pravila iz odstavkov 2 in 3, ki urejajo sestavo teh odborov, redno preverja Svet ob upoštevanju 
gospodarskega, socialnega in demografskega razvoja v Uniji. Svet na predlog Komisije v ta namen 
sprejema sklepe.  
ODDELEK 1  
EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR  
Člen 301  
(prejšnji člen 258 PES)  
Število članov Ekonomsko-socialnega odbora ne sme prese či 350.  
Svet na predlog Komisije soglasno sprejme sklep, s katerim dolo či sestavo odbora.  
Svet dolo či nadomestila za člane odbora.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/177
Člen 302  
(prejšnji člen 259 PES)  
1. Člani odbora so imenovani za dobo petih let. Svet sprejme seznam članov, sestavljen v skladu s 
predlogi držav članic. Člani odbora so lahko ponovno imenovani.  
2. Svet odlo ča po posvetovanju s Komisijo. Pridobi lahko mnenje predstavniških evropskih orga ­
nizacij iz razli čnih gospodarskih in socialnih sektorjev in civilne družbe, ki jih zadevajo dejavnosti 
Unije.  
Člen 303  
(prejšnji člen 260 PES)  
Odbor izvoli svojega predsednika in predsedstvo med svojimi člani za dobo dveh let in pol.  
Odbor sprejme svoj poslovnik.  
Skli če ga njegov predsednik na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije. Sestane se lahko 
tudi na lastno pobudo.  
Člen 304  
(prejšnji člen 262 PES)  
Evropski parlament, Svet ali Komisija se posvetujejo z odborom v primerih, predvidenih s 
Pogodbama. Te institucije pa se lahko posvetujejo z odborom v vseh primerih, za katere menijo, 
da je to primerno. Odbor lahko da mnenje na lastno pobudo v tistih primerih, za katere meni, da je to primerno.  
Kadar Evropski parlament, Svet ali Komisija meni, da je to potrebno, postavi odboru rok za pred
­
ložitev mnenja, ki ne sme biti krajši od enega meseca od datuma, ko predsednik odbora prejme 
ustrezno uradno obvestilo. Če ob izteku tega roka mnenje ni dano, to ne prepre či nadaljnjega 
ukrepanja.  
Mnenje odbora se skupaj s poro čilom o posvetovanjih pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in 
Komisiji.  
ODDELEK 2  
ODBOR REGIJ  
Člen 305  
(prejšnji člen 263, drugi, tretji in četrti odstavek PES)  
Število članov Odbora regij ne sme prese či 350.SL C 83/178 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Svet na predlog Komisije soglasno sprejme sklep, s katerim dolo či sestavo odbora. 
Člani odbora in enako število nadomestnih č lanov so imenovani za dobo petih let. Lahko so 
ponovno imenovani. Svet sprejme seznam članov in nadomestnih č lanov, sestavljen v skladu s 
predlogi držav članic. Ko se izte če mandat iz člena 300(3), na podlagi katerega so bili predlagani, 
mandat članov odbora samodejno preneha, potem pa so za preostanek omenjenega mandata nado ­
meš čeni v skladu z istim postopkom. Noben član odbora ne sme biti hkrati tudi č lan Evropskega 
parlamenta.  
Člen 306  
(prejšnji člen 264 PES)  
Odbor regij izvoli svojega predsednika in predsedstvo med svojimi člani za dobo dveh let in pol.  
Odbor sprejme svoj poslovnik.  
Skli če ga njegov predsednik na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije. Sestane se lahko 
tudi na lastno pobudo.  
Člen 307  
(prejšnji člen 265 PES)  
Evropski parlament, Svet ali Komisija se posvetuje z Odborom regij v primerih, predvidenih s 
Pogodbama, in v vseh drugih primerih, za katere ena od teh institucij meni, da je to primerno, 
zlasti tistih, ki zadevajo čezmejno sodelovanje.  
Kadar Evropski parlament, Svet ali Komisija meni, da je to potrebno, postavi odboru rok za pred ­
ložitev mnenja, ki ne sme biti krajši od enega meseca od datuma, ko predsednik odbora prejme 
ustrezno uradno obvestilo. Če ob izteku tega roka mnenje ni dano, to ne prepre či nadaljnjega 
ukrepanja.  
Kadar je Ekonomsko-socialni odbor v skladu s členom 304 zaprošen za mnenje, Evropski parlament, 
Svet ali Komisija o tem obvesti Odbor regij. Če ta meni, da gre za specifi čne regionalne interese, 
lahko o zadevi poda mnenje.  
Odbor lahko da mnenje na lastno pobudo v ti stih primerih, za katere meni, da je to primerno.  
Mnenje odbora se skupaj s poro čilom o posvetovanjih pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in 
Komisiji.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/179
POGLAVJE 4  
EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 
Člen 308  
(prejšnji člen 266 PES)  
Evropska investicijska banka je pravna oseba.  
Člani Evropske investicijske banke so države članice. 
Statut Evropske investicijske banke je dolo čen v protokolu, ki je priloga k Pogodbama. Svet lahko na 
zahtevo Evropske investicijske banke ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo ali 
na predlog Komisije ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropsko investicijsko banko 
po posebnem zakonodajnem postopku spremeni člene statuta banke.  
Člen 309  
(prejšnji člen 267 PES)  
Naloga Evropske investicijske banke je, da v interesu Unije prispeva k uravnoteženemu in nemote ­
nemu razvoju notranjega trga, pri čemer ima dostop do trga kapitala in uporablja lastna sredstva. V 
ta namen banka, ki posluje na neprofitni podlagi, odobrava posojila in izdaja jamstva, ki v vseh 
sektorjih gospodarstva olajšujejo financiranje naslednjih projektov:  
(a) projektov za razvoj regij z omejenimi možnostmi;  
(b) projektov za posodabljanje ali preoblikovanje podjetij ali razvoj novih dejavnosti, potrebnih 
zaradi vzpostavitve ali delovanja notranjega trga, kadar so ti projekti takšnega obsega ali takšne vrste, da jih ni mogo če v celoti financirati iz sredstev, ki so na voljo v posameznih državah 
članicah;  
(c) projektov skupnega interesa za ve č držav članic, ki so takšnega obsega ali takšne vrste, da jih ni 
mogo če v celoti financirati iz sredstev, ki so na voljo v posameznih državah članicah.
 
Banka pri opravljanju svoje naloge olajšuje financiranje investicijskih programov skupaj s pomo čjo iz 
strukturnih skladov in drugih finan čnih instrumentov Unije.SL C 83/180 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
NASLOV II  
FINAN ČNE DOLO ČBE 
Člen 310  
(prejšnji člen 268 PES)  
1. Vse postavke prihodkov in odhodkov Unije, se vklju čijo v na črte, ki se pripravijo za vsako 
prora čunsko leto, in prikažejo v prora čunu.  
Letni prora čun Unije dolo čita Evropski parlament in Svet v skladu s členom 314.  
Prihodki in odhodki, prikazani v prora čunu, morajo biti uravnoteženi.  
2. V prora čunu prikazani odhodki se odobrijo za eno prora čunsko leto v skladu z uredbo iz člena 
322. 
3. Za izvrševanje odhodkov, prikazanih v prora čunu, je treba vnaprej sprejeti pravno zavezujoč 
akt Unije, ki daje pravno podlago za njeno ukrepanje in za izvrševanje ustreznih odhodkov v skladu 
z uredbo iz člena 322, razen za izjeme, predvidene v tej uredbi.  
4. Zaradi ohranjanja prora čunske discipline Unija ne sprejme nobenega akta, ki bi lahko bistveno 
vplival na prora čun, ne da bi zagotovila, da se s tem aktom povezani odhodki lahko financirajo v 
mejah lastnih sredstev Unije in ob upoštevanju več letnega finan čnega okvira po členu 312.  
5. Prora čun se izvršuje v skladu z na čelom dobrega finan čnega poslovodenja. Države članice 
sodelujejo z Unijo, tako da zagotovijo uporabo odobrenih prora čunskih sredstev v skladu s tem 
na čelom.  
6. Unija in države članice v skladu s členom 325 prepre čujejo goljufije in druga protipravna 
ravnanja, ki škodijo finan čnim interesom Unije.  
POGLAVJE 1  
LASTNA SREDSTVA UNIJE  
Člen 311  
(prejšnji člen 269 PES)  
Unija si za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotovi potrebna sredstva.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/181
Brez vpliva na druge prihodke se prora čun v celoti financira iz lastnih sredstev.  
Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno 
sprejme sklep, ki dolo ča sistem virov lastnih sredstev Unije. V ta namen lahko uvede tudi nove 
kategorije virov lastnih sredstev ali odpravi obstoje če. Ta sklep ne za čne veljati, dokler ga države 
članice ne potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi pravili.  
Svet z uredbami, sprejetimi po posebnem zakonodajnem postopku, dolo či izvedbene ukrepe v zvezi 
s sistemom virov lastnih sredstev Unije, če je to predvideno v sklepu, sprejetem na podlagi tretjega 
odstavka. Svet odlo ča po odobritvi Evropskega parlamenta.  
POGLAVJE 2  
VE ČLETNI FINAN ČNI OKVIR 
Člen 312  
1. Z ve čletnim finan čnim okvirom se zagotovi, da se odhodki Unije v okviru njenih lastnih 
sredstev izvršujejo na urejen na čin. 
Sprejme se za dobo najmanj petih let.  
Letni prora čun Unije se pripravi v skladu z več letnim finan čnim okvirom.  
2. Svet po posebnem zakonodajnem postopku sprejme uredbo o dolo čitvi ve čletnega finan čnega 
okvira. Svet odlo ča soglasno po odobritvi Evropskega parlamenta, ki jo ta sprejme z ve čino svojih 
članov. 
Evropski svet lahko soglasno sprejme sklep, po katerem lahko Svet s kvalificirano ve čino sprejme 
uredbo iz prvega pododstavka.  
3. V ve čletnem finan čnem okviru se dolo čijo letne zgornje meje glede odobrenih prora čunskih 
sredstev za prevzem obveznosti po vrstah odhodkov in letne zgornje meje odobrenih prora čunskih 
sredstev za pla čila. Kategorije odhodkov, katerih število je omejeno, ustrezajo glavnim podro čjem 
dejavnosti Unije.  
Finan čni okvir opredeli vse druge potrebne dolo čbe za nemoten potek letnega prora čunskega 
postopka.  
4. Če Svet do izteka predhodnega finan čnega okvira ni sprejel nobene uredbe o dolo čitvi novega 
finan čnega okvira, se zgornje meje in druge dolo čbe, ki ustrezajo zadnjemu letu tega okvira, podalj ­ 
šajo do sprejetja omenjenega akta.SL C 83/182 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
5. Evropski parlament, Svet in Komisija v postopku sprejemanja finan čnega okvira ukrenejo vse 
potrebno za njegovo lažje sprejetje.  
POGLAVJE 3  
LETNI PRORA ČUN UNIJE  
Člen 313  
(prejšnji člen 272(1) PES)  
Prora čunsko leto traja od 1. januarja do 31. decembra.  
Člen 314  
(prejšnji člen 272(2) do (10) PES)  
Evropski parlament in Svet po posebnem zakonodajnem postopku dolo čita letni prora čun Unije v 
skladu z naslednjimi dolo čbami.  
1. Vse institucije, razen Evropske centralne banke, pred 1. julijem pripravijo na črt svojih 
odhodkov za naslednje prora čunsko leto. Komisija združi te na črte v predlogu prora čuna, ki lahko 
od njih odstopa.  
Predlog prora čuna vsebuje na črt prihodkov in na črt odhodkov. 
2. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog prora čuna najpozneje do 1. septe ­
mbra v letu, ki je pred letom njegovega izvrševanja.  
Komisija lahko spremeni predlog prora čuna med postopkom do sklica Spravnega odbora iz 
odstavka 5. 
3. Svet sprejme stališ če o predlogu prora čuna in ga predloži Evropskemu parlamentu najpozneje 
do 1. oktobra v letu, ki je pred letom njegovega izvrš evanja. O razlogih za sprejetje svojega stališ ča 
Svet iz črpno obvesti Evropski parlament.  
4. Če Evropski parlament v dvainštiridesetih dneh po tem, ko je bil predlog poslan:  
(a) odobri stališ če Sveta, je prora čun sprejet;  
(b) ne sprejme nikakršne odlo čitve, se šteje, da je prora čun sprejet;  
(c) sprejme spremembe z ve čino svojih članov, se spremenjeni predlog pošlje Svetu in Komisiji. 
Predsednik Evropskega parlamenta v dogovoru s predsednikom Sveta nemudoma skli če sestanekSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/183
Spravnega odbora. Vendar, če Svet v desetih dneh po tem, ko je bil predlog poslan, obvesti 
Evropski parlament, da je odobril vse njegove spremembe, se Spravni odbor ne sestane.  
5. Spravni odbor, ki ga sestavljajo člani Sveta ali njihovi predstavniki in enako število članov, ki 
predstavljajo Evropski parlament, ima nalogo, da na podlagi stališ č Evropskega parlamenta in Sveta v 
enaindvajsetih dneh po sklicu s kvalificirano ve čino članov Sveta ali njihovih predstavnikov in z 
ve čino članov, predstavnikov Evropskega parlamenta, doseže soglasje o skupnem predlogu.  
Komisija sodeluje pri delu Spravnega odbora ter daje vse potrebne pobude za zbližanje stališ č 
Evropskega parlamenta in Sveta.  
6. Če Spravni odbor v enaindvajsetih dneh iz odstavka 5 doseže soglasje o skupnem predlogu, 
lahko Evropski parlament in Svet v štirinajstih dneh od datuma tega soglasja potrdita skupni predlog.  
7. Če v roku štirinajstih dni iz odstavka 6:  
(a) Evropski parlament in Svet potrdita skupni predlog ali ne sprejmeta nikakršne odlo čitve ali če ena 
od teh institucij potrdi skupni predlog, medtem ko druga ne sprejme nikakršne odlo čitve, se šteje, 
da je prora čun dokon čno sprejet v skladu s skupnim predlogom, ali  
(b) Evropski parlament, ki odlo ča z ve čino svojih članov, in Svet oba zavrneta skupni predlog ali če 
ena od teh institucij zavrne skupni predlog, medtem ko druga ne sprejme nikakršne odlo čitve, 
Komisija predloži nov predlog prora čuna, ali  
(c) Evropski parlament, ki odlo ča z ve čino svojih članov, zavrne skupni predlog, medtem ko ga Svet 
potrdi, Komisija predloži nov predlog prora čuna, ali  
(d) Evropski parlament potrdi skupni predlog, medtem ko ga Svet zavrne, lahko Evropski parlament, 
ki odloč a z ve čino svojih članov in tremi petinami oddanih glasov, v roku štirinajstih dni od 
datuma zavrnitve v Svetu sklene, da potrdi vse ali nekatere spremembe iz odstavka 4(c). Če katera 
od sprememb Evropskega parlamenta ni potrjena, se o prora čunski postavki, ki je predmet 
spremembe, ohrani stališ če, sprejeto v Spravnem odboru. Šteje se, da je prora čun dokon čno 
sprejet na tej podlagi.  
8. Če Spravni odbor v enaindvajsetih dneh iz odstavka 5 ne doseže soglasja o skupnem predlogu, 
Komisija predloži nov predlog prora čuna.SL C 83/184 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
9. Predsednik Evropskega parlamenta po kon čanem postopku iz tega člena razglasi, da je 
prora čun dokon čno sprejet.  
10. Vsaka institucija izvaja pristojnosti iz tega člena ob upoštevanju dolo čb Pogodb in aktov, 
sprejetih v skladu s Pogodbama, zlasti tistih, ki se nanašajo na lastna sredstva Unije ter uravnoteže ­
nost med prihodki in odhodki.  
Člen 315  
(prejšnji člen 273 PES)  
Če prora čun na za četku prora čunskega leta še ni dokon čno sprejet, se lahko glede posameznih 
podro čij porabe v skladu z dolo čbami uredb, sprejetih na podlagi člena 322, vsak mesec porabi 
najve č ena dvanajstina prora čunskih sredstev, odobrenih za zadevno poglavje prora čuna v pred ­
hodnem prora čunskem letu; vendar ta vsota ne sme presegati ene dvanajstine odobrenih prorač un ­
skih sredstev za obveznosti, predvidenih v istem poglavju predloga prora čuna.  
Svet lahko na predlog Komisije odobri odhodke, ki so višji od ene dvanajstine, če so upoštevani drugi 
pogoji iz prvega pododstavka v skladu z uredbo, sprejeto na podlagi člena 322. Svet svoj sklep 
nemudoma posreduje Evropskemu parlamentu.  
V sklepu iz drugega odstavka se za zagotovitev uporabe tega člena v skladu z akti iz člena 311 
dolo čijo potrebni ukrepi glede sredstev.  
Veljati za čne trideset dni po sprejetju, razen če se Evropski parlament z ve čino svojih članov v tem 
roku ne odlo či zmanjšati teh odhodkov.  
Člen 316  
(prejšnji člen 271 PES)  
Pod pogoji, ki se dolo čijo skladno s členom 322, se razen odhodkov za zaposlene lahko vsa 
odobrena prora čunska sredstva, ki niso bila porabljena do konca prora čunskega leta, prenesejo 
samo na naslednje prorač unsko leto.  
Odobrena prora čunska sredstva se razvrstijo po podro čjih porabe, ki združujejo odhodkovne 
postavke glede na njihovo vrsto ali namen, pa se v skladu z uredbami iz člena 322 dodatno 
razč lenijo.  
Odhodki Evropskega parlamenta, Evropskega sveta in Sveta, Komisije in Sodiš ča Evropske unije se 
brez poseganja v posebno ureditev, ki velja za nekatere skupne odhodkovne postavke, prikažejo v 
lo čenih delih prora čuna.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/185
POGLAVJE 4  
IZVRŠEVANJE PRORA ČUNA IN RAZREŠNICA  
Člen 317  
(prejšnji člen 274 PES)  
Komisija izvršuje prora čun v sodelovanju z državami članicami v skladu z dolo čbami uredb, sprejetih 
na podlagi člena 322, na lastno odgovornost in v mejah odobrenih prora čunskih sredstev, pri čemer 
upošteva na čela dobrega finan čnega poslovodenja. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zago ­
tovile porabo odobrenih prora čunskih sredstev v skladu z na čeli dobrega finan čnega poslovodenja. 
Uredba dolo ča obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom izvrševanja prora čuna in 
nastalih obveznosti. Za vsako institucijo dolo ča tudi obveznosti in podrobna pravila, ki se nanašajo 
na njen delež odhodkov.  
Ob upoštevanju omejitev in pogojev, ki jih dolo čajo uredbe, sprejete v skladu s členom 322, lahko 
Komisija v okviru prora čuna odobrena sredstva prerazporedi med podro čji porabe ali med njihovimi 
sestavnimi deli.  
Člen 318  
(prejšnji člen 275 PES)  
Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poro čilo za predhodno prora čunsko 
leto, ki se nanaša na izvrševanje prorač una. Komisija jima predloži tudi izkaz stanja sredstev in 
obveznosti Unije.  
Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu tudi finan čno poro čilo Unije glede na dosežene 
rezultate, zlasti v zvezi z navedbami Evropskega parlamenta in Sveta v skladu s členom 319.  
Člen 319  
(prejšnji člen 276 PES)  
1. Na priporo čilo Sveta da Evropski parlament Komisiji razrešnico glede izvrševanja prora čuna. V 
ta namen najprej Svet, nato pa Evropski parlament pregledata ra čune, izkaz stanja in finan čno 
poro čilo iz člena 318, letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča, skupaj z odgovori revidiranih institucij 
na ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, izjavo o zanesljivosti iz drugega pododstavka člena 287(1) in vsa 
ustrezna posebna poro čila Ra čunskega sodiš ča.SL C 83/186 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Evropski parlament lahko pred razrešnico Komisiji ali za druge namene v zvezi z izvajanjem 
pooblastil za izvrševanje prora čuna od Komisije zahteva podatke o izvrševanju odhodkov ali delo ­
vanju finan čnih nadzornih sistemov. Komisija Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predloži 
vse potrebne informacije.  
3. Komisija ukrene vse potrebno glede ugotovitev, izraženih v sklepih o razrešnici, in drugih 
ugotovitev Evropskega parlamenta o izvrševanju odhodko v, pa tudi glede pojasnil, priloženih pripo ­
ročilom Sveta, ki se nanašajo na razrešnico.  
Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poro ča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi 
omenjenih ugotovitev in pojasnil, zlasti pa o navodilih, ki jih je dala službam, odgovornim za 
izvrševanje prora čuna. Tudi ta poroč ila se predložijo Ra čunskemu sodiš ču. 
POGLAVJE 5  
SKUPNE DOLO ČBE 
Člen 320  
(prejšnji člen 277 PES)  
Ve čletni finan čni okvir in letni prora čun se pripravita v eurih.  
Člen 321  
(prejšnji člen 278 PES)  
Komisija lahko pod pogojem, da o tem uradno obvesti pristojne organe zadevnih držav članic, 
prenese svoje dobroimetje v valuti ene od držav članic v valuto druge države č lanice, kolikor ji to 
omogo ča uporabo tega dobroimetja v namene, predvidene s Pogodbama. Če Komisija razpolaga z 
denarnimi ali unov čljivimi sredstvi v valutah, ki jih potrebuje, se takšnim prenosom čim bolj izogiba.  
Komisija se z vsako državo članico sporazumeva prek organa, ki ga dolo či zadevna država. Pri 
finan čnem poslovanju Komisija uporablja storitve emisijske banke zadevne države članice ali katere 
koli druge finan čne institucije, ki jo potrdi ta država.  
Člen 322  
(prejšnji člen 279 PES)  
1. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ra čun ­
skim sodiš čem z uredbami sprejmeta:  
a) finan čna pravila, v katerih se zlasti podrobno dolo či postopek v zvezi s pripravo in izvrševanjem 
prora čuna ter predložitvijo in revizijo rač unov;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/187
b) pravila, ki urejajo nadzor odgovornosti finan čnih akterjev ter zlasti odredbodajalcev in ra čuno ­
vodij. 
2. Svet na predlog Komisije ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Ra čunskim sodi ­ 
ščem dolo či na čine in postopke, s katerimi se prora čunski prihodki, predvideni v ureditvi o lastnih 
sredstvih Unije, dajo na voljo Komisiji, ter dolo či ukrepe, ki se po potrebi uporabljajo za zagota ­
vljanje denarnih sredstev.  
Člen 323  
Evropski parlament, Svet in Komisija zagotovijo, da so Uniji na voljo finan čna sredstva, ki ji 
omogo čajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih strani.  
Člen 324  
Na pobudo Komisije se v okviru prora čunskega postopka iz tega poglavja skli čejo redni sestanki med 
predsedniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Zato da bi olajšali izvajanje tega naslova 
predsedniki sprejmejo vse potrebne ukrepe za spodbujanje posvetovanja in zbliževanje stališ č insti ­
tucij, ki jim predsedujejo.  
POGLAVJE 6  
BOJ PROTI GOLJUFIJAM 
Člen 325  
(prejšnji člen 280 PES)  
1. Unija in države članice prepre čujejo goljufije in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo 
finan čnim interesom Unije, z ukrepi, sprejetimi v skladu s tem členom, ki delujejo svarilno in so 
takšni, da v državah članicah, ter v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, omogo čajo 
učinkovito zaš čito. 
2. Države članice sprejmejo za prepre čevanje goljufij, ki škodijo finan čnim interesom Unije, enake 
ukrepe, kakršne sprejmejo za prepre čevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finan čnim interesom.  
3. Brez poseganja v druge dolo čbe Pogodb države članice usklajujejo svoje delovanje, katerega cilj 
je zaš čita finan čnih interesov Unije pred goljufijami. V ta namen skupaj s Komisijo organizirajo tesno 
in redno sodelovanje med pristojnimi organi.SL C 83/188 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
4. Evropski parlament in Svet sprejmeta po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju 
z Ra čunskim sodiš čem potrebne ukrepe za prepre čevanje in boj proti goljufijam, ki škodijo fina ­
nčnim interesom Unije, da bi omogo čila u činkovito in enakovredno zaš čito v državah članicah ter v 
institucijah, organih, uradih in agencijah Unije.  
5. Komisija v sodelovanju z državami članicami vsako leto predloži Evropskemu parlamentu in 
Svetu poroč ilo o ukrepih, ki so bili sprejeti zaradi izvajanja tega člena. 
NASLOV III  
OKREPLJENO SODELOVANJE  
Člen 326  
(prejšnji členi 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
Pri vsakem okrepljenem sodelovanju se spoštujeta Pogodbi in pravo Unije.  
Takšno sodelovanje ne sme škoditi notranjemu trgu ali ekonomski, socialni in teritorialni koheziji. Ne 
sme pomeniti ovire ali povzro čati diskriminacije pri trgovini med državami članicami niti izkrivljati 
konkurence med njimi.  
Člen 327  
(prejšnji členi 27A do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
Pri okrepljenem sodelovanju se spoštujejo pristojnosti, pravice in obveznosti držav članic, ki v njem 
ne sodelujejo. Te države članice ne ovirajo okrepljenega sodelovanja tistih držav članic, ki so udele ­ 
žene.  
Člen 328  
(prejšnji členi 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
1. V okrepljeno sodelovanje se ob vzpostavitvi lahko vklju či vsaka država članica, ki izpolnjuje 
morebitne pogoje za sodelovanje, dolo čene v sklepu o odobritvi. Vanj se lahko vklju či tudi kadar koli 
pozneje, pri čemer pa mora poleg navedenih pogojev upoštevati v tem okviru že sprejete akte.  
Komisija in države članice, ki so že udeležene pri okrepljenem sodelovanju, zagotovijo, da se 
spodbudi udeležba čim ve č držav članic.  
2. Komisija in po potrebi visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko redno 
obveš čata Evropski parlament in Svet o razvoju okrepljenega sodelovanja.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/189
Člen 329  
(prejšnji členi 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
1. Države članice, ki želijo med seboj vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na enem od podro čij iz 
Pogodb, razen podro čij izklju čne pristojnosti ter skupne zunanje in varnostne politike, na Komisijo 
naslovijo prošnjo, v kateri opredelijo podro čje uporabe in cilje predlaganega okrepljenega sodelo ­
vanja. Komisija lahko v ta namen predloži predlog Svetu. Če Komisija predloga ne predloži, te države 
članice obvesti o razlogih za to.  
Uvedbo okrepljenega sodelovanja iz prvega pododstavka odobri Svet, ki odlo ča na predlog Komisije 
in po odobritvi Evropskega parlamenta.  
2. Prošnja držav članic, ki želijo med seboj vzpostaviti okrepljeno sodelovanje v okviru skupne 
zunanje in varnostne politike, se naslovi na Svet. Posreduje se visokemu predstavniku Unije za 
zunanje zadeve in varnostno politiko, ki da mnenje o skladnosti predvidenega okrepljenega sodelo ­
vanja s skupno zunanjo in varnostno politiko Unije, in Komisiji, ki da svoje mnenje, zlasti o skladnosti predvidenega okrepljenega sodelovanja z drugimi politikami Unije. V vednost se pošlje 
tudi Evropskemu parlamentu.  
Uvedbo okrepljenega sodelovanja odobri s sklepom Svet, ki o tem odlo ča soglasno.  
Člen 330
 
(prejšnji členi 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
Vsi člani Sveta lahko sodelujejo pri njegovih razpravah, glasujejo pa samo tisti člani Sveta, ki 
predstavljajo države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju.  
Soglasje tvorijo samo glasovi predstavnikov udeleženih držav članic.  
Kvalificirana ve čina se dolo či v skladu s členom 238(3).  
Člen 331  
(prejšnji členi 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
1. Vsaka država članica, ki se želi priklju čiti že obstoje čemu okrepljenemu sodelovanju na enem 
od podro čij iz člena 329(1), o svoji nameri uradno obvesti Svet in Komisijo.  
Komisija v štirih mesecih od dneva prejema uradnega obvestila potrdi udeležbo te države članice. Po 
potrebi potrdi, da so pogoji udeležbe izpolnjeni, in sprejme vse potrebne prehodne ukrepe glede 
uporabe že sprejetih aktov v okviru okrepljenega sodelovanja.SL C 83/190 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Če pa Komisija meni, da pogoji za udeležbo niso izpolnjeni, navede ukrepe, ki jih je treba sprejeti za 
izpolnitev teh pogojev in dolo či rok za ponovno preu čitev prošnje. Po izteku tega roka prošnjo 
ponovno preu či v skladu s postopkom iz drugega pododstavka. Če Komisija meni, da pogoji 
udeležbe še vedno niso izpolnjeni, lahko zadevna država članica zadevo preda Svetu, ki o prošnji 
odlo či. Svet odlo ča v skladu s členom 330. Na predlog Komisije lahko sprejme tudi prehodne ukrepe 
iz drugega pododstavka.  
2. Vsaka država članica, ki se želi vklju čiti v že obstoje če okrepljeno sodelovanje v okviru skupne 
zunanje in varnostne politike, o svoji nameri uradno obvesti Svet, visokega predstavnika Unije za 
zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisijo.  
Svet po posvetovanju z visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in 
potem, ko po potrebi ugotovi, da so pogoji za udeležbo izpolnjeni, potrdi udeležbo te države članice. 
Svet lahko na predlog visokega predstavnika sprejme tudi prehodne ukrepe, potrebne za uporabo že 
sprejetih aktov v okviru okrepljenega sodelovanja. Če pa Svet meni, da pogoji za udeležbo niso 
izpolnjeni, navede ukrepe, ki jih je treba sprejeti za izpolnitev teh pogojev in dolo či rok za ponovno 
preu čitev prošnje za sodelovanje.  
Za namene tega odstavka Svet odlo ča soglasno in v skladu s členom 330.  
Člen 332  
(prejšnji členi 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
Odhodki, ki nastanejo pri izvajanju okrepljenega sodelovanja, razen stroškov poslovanja institucij, 
bremenijo sodelujo če države članice, razen če Svet, ki odlo ča s soglasjem vseh članov, po posveto ­
vanju z Evropskim parlamentom ne odlo či druga če. 
Člen 333  
(prejšnji členi 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
1. Kadar Svet po kateri od dolo čb Pogodb, ki bi se lahko uporabila v okviru okrepljenega 
sodelovanja, odlo ča soglasno, lahko v skladu s členom 330 soglasno sprejme sklep, da bo odlo čal 
s kvalificirano ve čino. 
2. Kadar Svet po kateri od dolo čb Pogodb, ki bi se lahko uporabila v okviru okrepljenega 
sodelovanja sprejema akte po posebnem zakonodajnem postopku, lahko v skladu s členom 330 
soglasno sprejme sklep, da bo odlo čal po rednem zakonodajnem postopku. Odlo ča soglasno po 
posvetovanju z Evropskim parlamentom.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/191
3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za sklepe, ki zadevajo vojaške ali obrambne zadeve.  
Člen 334  
(prejšnji členi 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 PEU in prejšnja člena 11 in 11a PES)  
Svet in Komisija zagotavljata, da so dejavnosti v okviru okrepljenega sodelovanja usklajene med seboj 
in s politikami Unije ter v ta namen sodelujeta.  
SEDMI DEL  
SPLOŠNE IN KON ČNE DOLO ČBE  
Člen 335  
(prejšnji člen 282 PES)  
Unija ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim 
osebam priznava nacionalna zakonodaja; zlasti lahko pridobiva premi čno in nepremi čno premoženje 
in z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku. V ta namen jo zastopa Komisija. V 
zadevah, povezanih z delovanjem posameznih institucij, pa Unijo zastopa vsaka institucija na podlagi 
svoje upravne avtonomije.  
Člen 336  
(prejšnji člen 283 PES)  
Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, po posve ­
tovanju z drugimi zadevnimi institucijami dolo čita kadrovske predpise za uradnike Unije in pogoje za 
zaposlitev drugih uslužbencev Unije.  
Člen 337  
(prejšnji člen 284 PES)  
Komisija lahko v mejah in pod pogoji, ki jih Svet z navadno ve čino dolo či v skladu z dolo čbami 
Pogodb, zbira informacije in izvaja preverjanje, potrebno za opravljanje nalog, ki so ji bile zaupane.  
Člen 338  
(prejšnji člen 285 PES)  
1. Brez poseganja v člen 5 Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske 
centralne banke sprejmeta Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku ukrepe za 
pripravo statistike, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Unije.SL C 83/192 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
2. Priprava statistike Unije mora biti nepristranska, zanesljiva, objektivna, znanstveno neodvisna, 
stroškovno uč inkovita in zagotavljati zaupnost statisti čnih podatkov; priprava ne sme pretirano 
obremeniti gospodarskih subjektov.  
Člen 339  
(prejšnji člen 287 PES)  
Člani institucij Unije, člani odborov ter uradniki in drugi uslužbenci Unije tudi po prenehanju 
opravljanja svojih dolžnosti ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost varovanja 
poslovne skrivnosti, zlasti informacij o podjetjih, njihovih poslovnih odnosih ali sestavinah stroškov.  
Člen 340  
(prejšnji člen 288 PES)  
Pogodbeno odgovornost Unije dolo ča pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.  
V primeru nepogodbene odgovornosti pa Unija v skladu s splošnimi na čeli, ki so skupna pravnim 
ureditvam držav članic, nadomesti kakršno koli škodo, ki so jo povzro čile njene institucije ali njeni 
uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti.  
Z odstopanjem od drugega odstavka Evropska centralna banka v skladu s splošnimi na čeli, ki so 
skupna pravnim redom držav članic, nadomesti kakršno koli škodo, ki jo je povzro čila sama ali so jo 
povzroč ili njeni uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti.  
Osebno odgovornost uslužbencev do Unije urejajo dolo čbe njihovih kadrovskih predpisov ali zanje 
veljavnih pogojev za zaposlitev.  
Člen 341  
(prejšnji člen 289 PES)  
Sedež institucij Unije se dolo či v medsebojnem soglasju vlad držav članic.  
Člen 342  
(prejšnji člen 290 PES)  
Ureditev glede jezikov v institucijah Unije dolo či Svet z uredbami, sprejetimi soglasno, ne da bi 
posegal v določ be, ki jih vsebuje statut Sodiš ča Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/193
Člen 343  
(prejšnji člen 291 PES)  
Na ozemljih držav članic uživa Unija v skladu s pogoji iz Protokola o privilegijih in imunitetah z dne 
8. aprila 1965 privilegije in imunitete, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog. Enako velja za 
Evropsko centralno banko in Evropsko investicijsko banko.  
Člen 344  
(prejšnji člen 292 PES)  
Države članice se obvezujejo, da bodo spore glede razlage ali uporabe Pogodb reševale le na na čine, 
dolo čene v Pogodbah. 
Člen 345  
(prejšnji člen 295 PES)  
Pogodbi v ni čemer ne posega v lastninskopravno ureditev v državah članicah.  
Člen 346  
(prejšnji člen 296 PES)  
1. Dolo čbe Pogodb ne izklju čujejo uporabe naslednjih pravil:  
(a) nobena država članica ni dolžna dajati informacij, za katere meni, da bi bilo njihovo razkritje v 
nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti;  
(b) vsaka država članica lahko v zvezi s proizvodnjo orožja, streliva in vojaških sredstev ali trgovino 
z njimi sprejme ukrepe, za katere meni, da so potrebni za zaš čito bistvenih interesov njene 
varnosti; takšni ukrepi ne smejo negativno vplivati na pogoje konkurence na notranjem trgu 
glede proizvodov, ki niso izrecno predvideni v vojaške namene.  
2. Svet lahko na predlog Komisije soglasno spremeni seznam proizvodov, za katere se uporabljajo 
dolo čbe odstavka 1(b), ki ga je pripravil 15. aprila 1958.  
Člen 347  
(prejšnji člen 297 PES)  
Države članice se med seboj posvetujejo o skupnem ravnanju, zato da na delovanje notranjega trga 
ne bi vplivali ukrepi, ki bi jih bila prisiljena sprejeti ena od držav članic ob resnih notranjih nemirih z 
negativnim vplivom na javni red, v primeru vojne, resnih mednarodnih napetosti, ki bi pomenile 
vojno nevarnost, ali zaradi izpolnjevanja obveznosti, ki jih je prevzela za ohranjanje miru in medna ­
rodne varnosti.SL C 83/194 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 348  
(prejšnji člen 298 PES)  
Če bi ukrepi, sprejeti v okoliš činah iz členov 346 in 347, povzro čili izkrivljanje pogojev konkurence 
na notranjem trgu, Komisija skupaj z zadevno državo preu či, kako bi lahko te ukrepe prilagodili 
pravilom, dolo čenim v Pogodbah.  
Z odstopanjem od postopka, dolo čenega v členih 258 in 259, lahko Komisija ali katera koli država 
članica predloži zadevo neposredno Sodiš ču, če meni, da druga država članica zlorablja pooblastila iz 
členov 346 in 347. Sodiš če odlo ča o zadevi ob izklju čitvi javnosti.  
Člen 349  
(prejšnji člen 299(2), drugi, tretji in četrti pododstavek PES)  
Ob upoštevanju strukturno pogojenih socialnih in gospodarskih razmer Guadeloupa, Francoske 
Gvajane, Martinika, Reuniona, Saint-Barthélemyja, Saint-Martina, Azorov, Madeire in Kanarskih 
otokov, katerih razvoj zaradi svoje stalnosti in sou činkovanja mo čno otežujejo dejavniki, kot so 
oddaljenost, otoška lega, majhnost, težavna topografija in podnebje ter ekonomska odvisnost od 
maloštevilnih proizvodov, sprejme Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parla ­
mentom posebne ukrepe, ki so zlasti namenjeni opredelitvi pogojev uporabe Pogodb za te regije, 
vklju čno s skupnimi politikami. Kadar Svet zadevne posebne ukrepe sprejme po posebnem zako ­
nodajnem postopku, prav tako odlo ča na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parla ­
mentom.  
Ukrepi iz prvega odstavka se nanašajo zlasti na podro čja, kot so carinska in trgovinska politika, 
dav čna politika, prostotrgovinske cone, kmetijska in ribiška politika, pogoji za preskrbo s surovinami 
in bistvenimi izdelki za široko porabo, državne pomo či ter pogoji dostopa do strukturnih skladov in 
horizontalnih programov Unije.  
Svet sprejme ukrepe iz prvega pododstavka ob upoštevanju posebnih zna čilnosti in omejitev najbolj 
oddaljenih regij, ne da bi s tem ogrozil celovitost in povezanost pravnega reda Unije, vklju čno z 
notranjim trgom in skupnimi politikami.  
Člen 350  
(prejšnji člen 306 PES)  
Dolo čbe Pogodb ne izklju čujejo obstoja ali uresni čitve regionalnih povezav med Belgijo in Lukse ­
mburgom ali med Belgijo, Luksemburgom in Nizozemsko, kolikor cilji teh regionalnih povezav niso doseženi z uporabo Pogodb.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/195
Člen 351  
(prejšnji člen 307 PES)  
Dolo čbe Pogodb ne vplivajo na pravice in obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov med eno ali ve č 
državami članicami na eni strani ter eno ali ve č tretjimi državami na drugi strani, sklenjenih pred 
1. januarjem 1958 ali za države, ki pristopajo, pred datumom njihovega pristopa.  
Kolikor takšni sporazumi niso združljivi s Pogodbama, država č lanica ali države članice, ki jih to 
zadeva, ustrezno ukrepajo, da bi odpravile ugotovljeno nezdružljivost. V ta namen si države članice 
po potrebi pomagajo, in kadar je primerno, sprejmejo skupno stališ če. 
Pri uporabi sporazumov iz prvega odstavka države članice upoštevajo, da so prednosti, ki jih vsaka 
država članica priznava v skladu s Pogodbama, sestavni del ustanovitve Unije in zato nelo čljivo 
povezane z oblikovanjem skupnih institucij, z dodelitvijo pristojnosti tem institucijam in s tem, da 
vse druge države članice priznavajo enake prednosti.  
Člen 352  
(prejšnji člen 308 PES)  
1. Če se v okviru politik, dolo čenih v Pogodbah, izkaže, da je zaradi doseganja enega od ciljev 
Pogodb potrebno ukrepanje Unije, Pogodbi pa ne predvidevata za to potrebnih pooblastil, Svet na predlog Komisije in po odobritvi Evropskega parlamenta soglasno sprejme ukrepe. Kadar Svet te ukrepe sprejema po posebnem zakonodajnem postopku, jih prav tako sprejme soglasno na predlog 
Komisije in po odobritvi Evropskega parlamenta.  
2. Komisija v okviru postopka nadzora spoštovanja na čela subsidiarnosti iz člena 5(3) Pogodbe o 
Evropski uniji nacionalne parlamente opozori na predloge, ki temeljijo na tem členu.  
3. Ukrepi, ki temeljijo na tem členu, ne smejo vklju čevati usklajevanja zakonov in drugih pred
­
pisov držav članic v primerih, v katerih Pogodbi takšno usklajevanje izklju čujeta.  
4. Ta člen ne more biti podlaga za doseganje ciljev na podro čju skupne zunanje in varnostne 
politike in za vsak akt sprejet na podlagi tega člena veljajo omejitve, dolo čene v drugem odstavku 
člena 40 Pogodbe o Evropski uniji.SL C 83/196 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 353  
Člen 48(7) Pogodbe o Evropski uniji se ne uporablja za naslednje člene: 
— tretji in četrti odstavek člena 311,  
— prvi pododstavek člena 312(2),  
— 352 in  
— 354  
Člen 354  
(prejšnji člen 309 PES)  
Za namene člena 7 Pogodbe o Evropski uniji o mirovanju nekaterih pravic, ki izhajajo iz članstva 
Unije, član Evropskega sveta ali Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico, pri glasovanju ne 
sodeluje, zadevna država članica pa se ne upošteva pri izra čunu ene tretjine ali štirih petin držav 
članic po odstavkih 1 in 2 navedenega člena. Vzdržani glasovi osebno navzo čih ali zastopanih članov 
ne prepre čujejo sprejetja sklepa iz odstavka 2 navedenega člena.  
Za sprejetje sklepov iz člena 7(3) in (4) Pogodbe o Evropski uniji se kvalificirana ve čina dolo či v 
skladu s členom 238(3)(b) te pogodbe.  
Če po tem, ko je bil v skladu s členom 7(3) Pogodbe o Evropski uniji sprejet sklep o mirovanju 
glasovalnih pravic, Svet na podlagi dolo čb Pogodb odlo ča s kvalificirano ve čino, se kvalificirana 
ve čina dolo či v skladu s členom 238(3)(b), če pa Svet odlo ča na predlog Komisije ali visokega 
predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, pa v skladu s členom 238(3)(a).  
Za namene člena 7 Pogodbe o Evropski uniji odlo ča Evropski parlament z dvotretjinsko več ino 
oddanih glasov, ki predstavljajo ve čino njegovih članov.  
Člen 355  
(prejšnji člen 299(2), prvi pododstavek, in prejšnji člen 299(3) do (6) PES)  
Poleg dolo čb člena 52 Pogodbe o Evropski uniji o ozemeljski veljavnosti Pogodb se uporabljajo tudi 
naslednje dolo čbe: 
1. Dolo čbe Pogodb se uporabljajo za Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika, Reuniona, Saint- 
Barthélemyja, Saint-Martina, Azore, Madeiro in Kanarske otoke, v skladu s členom 349.  
2. Posebna ureditev glede pridruževanja iz četrtega dela se uporablja za čezmorske države in 
ozemlja, navedene v Prilogi II.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/197
Pogodbi se ne uporabljata za tiste čezmorske države in ozemlja, ki imajo posebne odnose z Zdru ­ 
ženim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska in ki niso vklju čeni v prej omenjeni seznam.  
3. Dolo čbe Pogodb se uporabljajo za evropska ozemlja, za katerih zunanje odnose je odgovorna 
država članica. 
4. Dolo čbe Pogodb se uporabljajo za Alandske otoke v skladu z dolo čbami iz Protokola št. 2 k 
Aktu o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske.  
5. Z odstopanjem od člena 52 Pogodbe o Evropski uniji in odstavkov 1 do 4 tega člena velja 
naslednje:  
(a) Pogodbi se ne uporabljata za Ferske otoke;  
(b) Pogodbi se ne uporabljata za suvereni coni Akrotiri in Dhekelia Združenega kraljestva Velike 
Britanije in Severne Irske na Cipru, razen kolikor je to potrebno za zagotovitev izvajanja ureditve 
iz Protokola o suverenih conah Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske na Cipru, 
ki je priložen Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, 
Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, in v skladu s pogoji iz tega protokola;  
(c) Pogodbi se uporabljata za Kanalske otoke in otok Man le, kolikor je to potrebno za izvajanje 
ureditve, ki je za te otoke predvidena v Pogodbi o pristopu novih držav članic k Evropski 
gospodarski skupnosti in Evropski skupnosti za atomsko energijo, podpisani 22. januarja 1972.  
6. Evropski svet lahko na pobudo zadevne države članice sprejme sklep, s katerim spremeni 
položaj posameznih francoskih, nizozemskih in danskih dežel ali ozemelj iz odstavkov 1 in 2 v 
razmerju do Unije. Evropski svet odlo ča soglasno po posvetovanju s Komisijo.  
Člen 356
 
(prejšnji člen 312 PES)  
Ta pogodba je sklenjena za nedoloč en čas. 
Člen 357  
(prejšnji člen 313 PES)  
Visoke pogodbenice ratificirajo to pogodbo v skladu s svojimi ustavnimi pravili. Listine o ratifikaciji 
se deponirajo pri vladi Italijanske republike.SL C 83/198 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Ta pogodba za čne veljati prvi dan meseca, ki sledi deponiranju zadnje listine o ratifikaciji. Če je tako 
deponiranje opravljeno manj kakor petnajst dni pred za četkom naslednjega meseca, ta pogodba ne 
začne veljati pred prvim dnem drugega meseca po datumu deponiranja.  
Člen 358  
Za to pogodbo se uporabljajo dolo čbe člena 55 Pogodbe o Evropski uniji.  
V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaš čenci podpisali to pogodbo. 
V Rimu, petindvajsetega marca tiso č devetsto sedeminpetdeset.  
(seznam podpisanih pooblaš čencev ni ponovno natisnjen)SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/199

PROTOKOLISL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/201

PROTOKOL (št. 1)  
O VLOGI NACIONALNIH PARLAMENTOV 
V EVROPSKI UNIJI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB SKLICEVANJU  na to, da je na čin nadzora nacionalnih parlamentov nad njihovimi vladami v zvezi z 
dejavnostmi Evropske unije predmet vsake ustavne ureditve in prakse vsake države članice,  
Z ŽELJO,  da bi spodbudile ve čjo udeležbo nacionalnih parlamentov pri dejavnostih Evropske unije in 
jim zagotovile boljše možnosti za izraž anje mnenj o osnutkih zakonodajnih aktov Evropske unije 
kakor tudi o drugih vprašanjih, ki bi lahko bila zanje posebnega pomena,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:  
NASLOV I  
OBVEŠ ČANJE NACIONALNIH PARLAMENTOV  
Člen 1 
Komisija svoje posvetovalne dokumente (zelene in bele knjige ter sporo čila) ob objavi neposredno 
pošlje nacionalnim parlamentom. Komisija pošlje nacionalnim parlamentom tudi letni zakonodajni 
program in vse druge instrumente zakonodajnega na črtovanja ali politi čne strategije, so časno kot 
Evropskemu parlamentu in Svetu.  
Člen 2 
Osnutki zakonodajnih aktov, ki se pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu, se posredujejo nacio ­
nalnim parlamentom.  
Za namene tega protokola pomeni „osnutek zakonodajnega akta“ predloge Komisije, pobude skupine 
držav članic, pobude Evropskega parlamenta, zahteve Sodiš ča, priporo čila Evropske centralne banke 
in zahteve Evropske investicijske banke za sprejetje zakonodajnega akta.  
Komisija osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predloži sama, so časno kot Evropskemu parlamentu in 
Svetu neposredno pošlje nacionalnim parlamentom.  
Evropski parlament osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predloži sam, neposredno pošlje nacionalnim 
parlamentom.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/203
Osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predloži skupina držav članic, Sodiš če, Evropska centralna banka 
ali Evropska investicijska banka, pošlje nacionalnim parlamentom Svet.  
Člen 3 
Nacionalni parlamenti lahko predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije po postopku iz 
Protokola o uporabi na čel subsidiarnosti in sorazmernosti pošljejo obrazloženo mnenje o skladnosti 
osnutka zakonodajnega akta z na čelom subsidiarnosti.  
Če osnutek zakonodajnega akta predloži skupina držav članic, predsednik Sveta obrazloženo mnenje 
ali obrazložena mnenja pošlje vladam teh držav članic. 
Če osnutek zakonodajnega akta predloži Sodiš če, Evropska centralna banka ali Evropska investicijska 
banka, predsednik Sveta obrazloženo mnenje ali obrazložena mnenja pošlje zadevni instituciji ali 
organu.  
Člen 4 
Od dne, ko je nacionalnim parlamentom na voljo osnutek zakonodajnega akta v uradnih jezikih 
Unije, do dne, ko je uvrš čen na za časni dnevni red Sveta zaradi njegovega sprejetja ali sprejetja 
stališ ča po zakonodajnem postopku, mora prete či rok osmih tednov. Izjeme so možne v nujnih 
primerih, ki se utemeljijo v aktu ali stališ ču Sveta. Razen v nujnih primerih, ki so bili ustrezno 
utemeljeni, se v teh osmih tednih ne sme sprejeti nikakršen dogovor o osnutku zakonodajnega akta. 
Razen v nujnih primerih, ki so bili ustrezno utemeljeni, mora med uvrstitvijo osnutka zakonodajnega akta na za časni dnevni red Sveta in sprejetjem stališ ča prete či deset dni.  
Člen 5 
Dnevni redi in rezultati sej Sveta, vklju čno z zapisniki sej, na katerih je Svet razpravljal o osnutkih 
zakonodajnih aktov, se soč asno kot vladam držav članic neposredno pošljejo nacionalnim parla
­
mentom.  
Člen 6 
Če namerava Evropski svet uporabiti prvi ali drugi pododstavek člena 48(7) Pogodbe o Evropski 
uniji, se nacionalni parlamenti o pobudi Evropskega sveta obvestijo najmanj šest mesecev pred 
sprejetjem sklepa.  
Člen 7  
Ra čunsko sodiš če pošlje svoje letno poro čilo v vednost nacionalnim parlamentom so časno kot 
Evropskemu parlamentu in Svetu.SL C 83/204 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 8 
Če nacionalni parlamentarni sistem ni enodomen, se členi 1 do 7 tega protokola uporabljajo za vse 
domove, ki sestavljajo parlament.  
NASLOV II  
MEDPARLAMENTARNO SODELOVANJE  
Člen 9 
Evropski parlament in nacionalni parlamenti skupaj dolo čijo, kako organizirati in spodbujati u čin ­
kovito in redno medparlamentarno sodelovanje znotraj Unije.  
Člen 10  
Konferenca parlamentarnih odborov za zadeve Unije lahko pripravi kakršen koli prispevek, ki ga šteje 
za primernega, in z njim seznani Evropski parlament, Svet in Komisijo. Poleg tega ta konferenca 
spodbuja izmenjavo informacij in najboljših praks med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parla ­
mentom, vklju čno med njihovimi specializiranimi odbori. Organizira lahko tudi medparlamentarne 
konference o posebnih temah, zlasti za razpravo o vprašanjih skupne zunanje in varnostne politike, vklju čno s skupno varnostno in obrambno politiko. Prispevki konference ne zavezujejo nacionalnih 
parlamentov in ne prejudicirajo njihovih stališ č.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/205
PROTOKOL (št. 2)  
O UPORABI NA ČEL SUBSIDIARNOSTI IN 
SORAZMERNOSTI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
V ŽELJI  zagotoviti, da se odlo čitve sprejemajo v kar najtesnejši povezavi z državljani Unije,  
ODLO ČENE vzpostaviti pogoje za uporabo na čel subsidiarnosti in sorazmernosti, dolo čenih v členu 5 
Pogodbe o Evropski uniji, in vzpostaviti sistem nadzora pri uporabi teh na čel, 
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Vse institucije skrbijo za stalno spoštovanje na čel subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor sta oprede ­
ljeni v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji.  
Člen 2 
Preden Komisija predlaga zakonodajni akt, opravi obsežna posvetovanja. Taka posvetovanja po 
potrebi upoštevajo regionalne in lokalne razsežnosti predvidenih ukrepov. V izjemno nujnih primerih 
Komisija teh posvetovanj ne opravi. V svojem predlogu Komisija navede razloge za takšno odlo čitev. 
Člen 3 
Za namene tega protokola pomeni „osnutek zakonodajnega akta“ predloge Komisije, pobude skupine 
držav članic, pobude Evropskega parlamenta, zahteve Sodiš ča, priporo čila Evropske centralne banke 
in zahteve Evropske investicijske banke za sprejetje zakonodajnega akta.  
Člen 4  
Komisija pošlje svoje osnutke zakonodajnih aktov in svoje spremenjene osnutke hkrati nacionalnim 
parlamentom in zakonodajalcu Unije.  
Evropski parlament pošlje svoje osnutke zakonodajnih aktov in svoje spremenjene osnutke nacio ­
nalnim parlamentom.  
Svet posreduje osnutke zakonodajnih aktov, ki jih predložijo skupina držav članic, Sodiš če, Evropska 
centralna banka ali Evropska investicijska banka, in spremenjene osnutke nacionalnim parlamentom.SL C 83/206 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta in stališ ča Sveta se takoj po sprejetju pošljejo nacio ­
nalnim parlamentom.  
Člen 5 
Osnutki zakonodajnih aktov se utemeljijo glede na na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Vsak 
osnutek zakonodajnega akta mora vsebovati izjavo s podrobnimi podatki, ki omogo čajo oceno 
njegove skladnosti z na čeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. Ta izjava mora vsebovati podatke 
o predvidenih finan čnih u činkih osnutka, pri direktivah pa tudi o vplivu na predpise, ki jih morajo 
sprejeti države članice, po potrebi vklju čno z regionalno zakonodajo. Razlogi za ugotovitev, da se 
lahko cilj Unije laže uresni či na ravni Unije, se utemeljijo s kvalitativnimi in, če je možno, kvanti ­
tativnimi kazalci. Pri osnutkih zakonodajnih aktov se upošteva, da so finan čne ali upravne obreme ­
nitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih ali lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov 
čim manjše in sorazmerne s ciljem, ki se želi dose či. 
Člen 6 
Vsak nacionalni parlament ali kateri od njegovih domov lahko v osmih tednih od datuma pošiljanja 
osnutka zakonodajnega akta predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, v uradnih 
jezikih Unije, pošlje svoje obrazloženo mnenje z razlogi, zakaj meni, da zadevni osnutek ni v skladu 
z na čelom subsidiarnosti. Vsak nacionalni parlament ali kateri od njegovih domov se, kadar je 
primerno, posvetuje z regionalnimi parlamenti, ki imajo zakonodajna pooblastila.  
Če osnutek zakonodajnega akta predloži skupina držav članic, pošlje predsednik Sveta obrazloženo 
mnenje vladam teh držav članic.  
Če osnutek zakonodajnega akta predložijo Sodiš če, Evropska centralna banka ali Evropska inve ­
sticijska banka, pošlje predsednik Sveta obrazloženo mnenje zadevni instituciji ali organu.  
Člen 7  
1. Evropski parlament, Svet in Komisija ter glede na primer skupina držav članic, Sodiš če, 
Evropska centralna banka ali Evropska investicijska banka, če osnutek zakonodajnega akta izhaja 
od njih, upoštevajo obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov ali katerega od njihovih domov.  
Vsak nacionalni parlament ima po dva glasova, razdeljena na osnovi nacionalnega parlamentarnega 
sistema. V dvodomnem parlamentarnem sistemu ima vsak dom po en glas.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/207
2. Če obrazložena mnenja o neskladnosti osnutka zakonodajnega akta z na čelom subsidiarnosti 
predstavljajo najmanj tretjino vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom v skladu z drugim 
pododstavkom odstavka 1, je treba osnutek ponovno preu čiti. Ta prag je ena četrtina, če gre za 
osnutek zakonodajnega akta, ki se predloži na podlagi člena 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
in ki obravnava obmo čje svobode, varnosti in pravice.  
Po ponovni preu čitvi lahko Komisija ali glede na primer skupina držav članic, Evropski parlament, 
Sodišč e, Evropska centralna banka ali Evropska investicijska banka, če osnutek zakonodajnega akta 
izhaja od njih, odlo čijo, da bodo osnutek ohranili, ga spremenili ali umaknili. To odlo čitev je treba 
utemeljiti.  
3. Poleg tega je treba v okviru rednega zakonodajnega postopka, če obrazložena mnenja o 
neskladnosti predloga zakonodajnega akta z na čelom subsidiarnosti predstavljajo najmanj navadno 
ve čino glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1, 
predlog ponovno preu čiti. Po ponovni preu čitvi lahko Komisija odloč i, ali bo predlog ohranila, ga 
spremenila ali umaknila.  
Če Komisija odlo či, da bo predlog ohranila, mora v obrazloženem mnenju utemeljiti, zakaj meni, da 
je predlog skladen z na čelom subsidiarnosti. To obrazloženo mnenje je treba skupaj z obrazloženimi 
mnenji nacionalnih parlamentov predložiti zakonodajalcu Unije, da jih upošteva v okviru postopka:  
(a) pred zaklju čkom prve obravnave zakonodajalec (Evropski parlament in Svet) preuč i, ali je zako ­
nodajni predlog združljiv z na čelom subsidiarnosti, pri čemer upošteva zlasti izražene razloge, ki 
so skupni ve čini nacionalnih parlamentov in so skupne ve čini nacionalnih parlamentov, ter 
obrazloženo mnenje Komisije;  
(b) če na podlagi ve čine, ki je 55 % članov Sveta, ali ve čine oddanih glasov v Evropskem parlamentu 
zakonodajalec meni, da predlog ni združljiv z na čelom subsidiarnosti, se zakonodajni predlog ne 
obravnava ve č. 
Člen 8 
Sodišč e Evropske unije je pristojno za odlo čanje o tožbah zaradi kršitve na čela subsidiarnosti z 
zakonodajnim aktom, ki jih po č lenu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije država članica 
vloži ali v skladu s svojim pravnim redom posreduje v imenu svojega nacionalnega parlamenta ali 
katerega od njegovih domov.  
V skladu z navedenim členom Pogodbe o delovanju Evropske unije, lahko tožbe vlaga tudi Odbor 
regij v zvezi z zakonodajnimi akti, za sprejetje katerih je v Pogodbi o delovanju Evropske unije 
predvideno posvetovanje z njim.SL C 83/208 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 9  
Komisija Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu in nacionalnim parlamentom vsako leto 
predloži poro čilo o uporabi člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. To letno poro čilo se pošlje tudi 
Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/209
PROTOKOL (št. 3)  
O STATUTU SODIŠČ A EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  dolo čiti statut Sodiš ča, predviden v členu 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:  
Člen 1 
Sodišč e Evropske unije se ustanovi in deluje v skladu z dolo čbami Pogodb, Pogodbe o ustanovitvi 
Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba ESAE) in tega statuta.  
NASLOV I  
SODNIKI IN GENERALNI PRAVOBRANILCI  
Člen 2 
Pred nastopom funkcije vsak sodnik pred Sodiš čem, ki javno zaseda, priseže, da bo svoje naloge 
opravljal nepristransko in vestno ter da bo varoval tajnost posvetovanj Sodiš ča. 
Člen 3  
Sodniki uživajo imuniteto pred sodnimi postopki. Po prenehanju mandata še naprej uživajo imuni ­
teto za svoja dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vklju čno z izgovorjenimi ali zapi ­
sanimi besedami.  
Sodišč e lahko odvzame imuniteto na ob čni seji. Kadar odlo čitev zadeva člana Splošnega sodiš ča ali 
specializiranega sodiš ča, Sodiš če odlo či po posvetovanju z zadevnim sodiš čem. 
Če je bila sodniku odvzeta imuniteta in je proti njemu sprožen kazenski postopek, mu sme soditi v 
kateri koli državi članici le sodiš če, pristojno za sojenje sodnikom, ki pripadajo najvišji sodni oblasti v 
državi.SL C 83/210 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Členi 11 do 14 in člen 17 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije se uporabljajo za 
sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poro čevalce Sodišč a Evropske unije, 
ne da bi to posegalo v dolo čbe iz prejšnjih odstavkov glede imunitete sodnikov pred sodnimi 
postopki.  
Člen 4 
Sodniki ne smejo opravljati politi čnih ali upravnih funkcij.  
Ne smejo opravljati nobene druge poklicne dejavnosti, najsibo pridobitne ali nepridobitne, razen če 
tega izjemoma ne odobri Svet, ki odlo ča z navadno ve čino. 
Pri prevzemu svojih nalog se slovesno obvež ejo, da bodo med svojim mandatom in po njegovem 
izteku spoštovali iz mandata izhajajo če obveznosti, zlasti dolžnost, da bodo po izteku mandata pri 
sprejemanju dolo čenih imenovanj ali ugodnosti ravnali pošteno in diskretno.  
V primeru dvoma odlo ča Sodišč e. Kadar odlo čitev zadeva člana Splošnega sodiš ča ali specializiranega 
sodiš ča, Sodišč e odlo či po posvetovanju z zadevnim sodiš čem. 
Člen 5 
Razen ob redni zamenjavi ali smrti dolžnosti sodnika prenehajo z njegovim odstopom.  
Ko sodnik odstopi, se pismo o odstopu naslovi na predsednika Sodiš ča, ki ga pošlje predsedniku 
Sveta. Z uradnim obvestilom slednjemu se mesto izprazni.  
Razen v primeru uporabe člena 6 sodnik ohrani svoj mandat, dokler njegov naslednik ne nastopi 
svoje funkcije.  
Člen 6 
Sodnik je lahko razrešen ali se mu lahko odvzame pravica do pokojnine ali namesto nje odobrenih 
ugodnosti le, če po soglasnem mnenju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodiš ča ne izpolnjuje 
ve č zahtevanih pogojev ali obveznosti, ki izhajajo iz njegovega položaja. Zadevni sodnik pri 
odlo čanju o tem ne sodeluje. Če je ta član Splošnega sodiš ča ali specializiranega sodiš ča, Sodišč e 
odlo či po posvetovanju z zadevnim sodiš čem. 
Sodni tajnik sporo či odlo čitev Sodiš ča predsedniku Evropskega parlamenta in predsedniku Komisije 
ter o njej uradno obvesti predsednika Sveta.  
V primeru odlo čitve o razrešitvi sodnika se mesto z uradnim obvestilom predsedniku Sveta izprazni.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/211
Člen 7 
Sodnik, katerega dolžnosti prenehajo pred iztekom njegovega mandata, je nadomeš čen za preostanek 
mandata.  
Člen 8 
Dolo čbe členov 2 do 7 se uporabljajo za generalne pravobranilce.  
NASLOV II  
ORGANIZACIJA SODIŠ ČA 
Člen 9 
Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava sodnikov, se izmeni čno zamenja štirinajst in trinajst 
sodnikov.  
Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava generalnih pravobranilcev, se vsakokrat zamenjajo štirje 
generalni pravobranilci.  
Člen 10  
Sodni tajnik pred Sodiš čem priseže, da bo svoje naloge opravljal nepristransko in vestno ter da bo 
varoval tajnost posvetovanj Sodiš ča. 
Člen 11  
Sodišč e poskrbi za nadomeš čanje sodnega tajnika, kadar je ta zadržan.  
Člen 12  
Sodišč u se dodelijo uradniki in drugi uslužbenci, ki zagotavljajo njegovo delovanje. Odgovorni so 
sodnemu tajniku, ki je podrejen predsedniku.  
Člen 13  
Na zahtevo Sodiš ča lahko Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku predvidita 
imenovanje pomožnih poro čevalcev in dolo čita pravila, ki urejajo njihov položaj. Pod pogoji, dolo če­
nimi v poslovniku, lahko pomožni poro čevalci sodelujejo pri pripravljalnih poizvedbah v postopkih, 
ki te čejo pred Sodiš čem, in sodelujejo s sodnikom poro čevalcem.  
Pomožne poro čevalce, ki so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki imajo 
ustrezne pravne kvalifikacije, imenuje Svet, ki odlo ča z navadno ve čino. Pred Sodiš čem prisežejo, da 
bodo svoje naloge opravljali nepristransko in vestno ter da bodo varovali tajnost posvetovanj Sodiš ča.SL C 83/212 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 14  
Sodniki, generalni pravobranilci in sodni tajnik so dolžni prebivati v kraju, kjer ima Sodiš če svoj 
sedež.  
Člen 15  
Sodišč e stalno zaseda. Trajanje sodnih po čitnic dolo či Sodiš če ob upoštevanju potreb svojega poslo ­
vanja. 
Člen 16  
Sodišč e oblikuje senate, ki jih sestavljajo trije in pet sodnikov. Sodniki izvolijo predsednike senatov 
med svojimi člani. Predsedniki senatov petih sodnikov so izvoljeni za tri leta. Ponovno so lahko 
izvoljeni enkrat.  
Veliki senat sestavlja trinajst sodnikov. Predseduje mu predsednik Sodiš ča. Člani velikega senata so 
tudi predsedniki senatov petih sodnikov in drugi sodniki, imenovani v skladu s pogoji iz poslovnika.  
Sodišč e zaseda v velikem senatu, kadar to zahteva država članica ali institucija Unije kot stranka v 
postopku.  
Sodišč e zaseda na ob čni seji, kadar so mu predložene zadeve v skladu s členi 228(2), 245(2), 247 ali 
286(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Poleg tega lahko Sodiš če, če meni, da je zadeva izjemnega pomena, po nastopu generalnega prav ­
obranilca odlo či, da se zadeva predloži na ob čno sejo.  
Člen 17  
Sodišč e lahko veljavno odlo ča le v sestavi lihega števila sodnikov.  
Odlo čitve senatov treh ali petih sodnikov so veljavne le, če jih sprejmejo trije sodniki.  
Odlo čitve velikega senata so veljavne le, če je navzo čih devet sodnikov.  
Odlo čitve ob čne seje so veljavne le, če je navzo čih petnajst sodnikov.  
Če je eden od sodnikov senata zadržan, se lahko pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku, pozove v 
senat sodnik iz drugega senata.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/213
Člen 18  
Sodniki ali generalni pravobranilci ne smejo sodelovati pri odlo čanju o posamezni zadevi, pri kateri 
so predhodno sodelovali kot zastopniki, svetovalci ali odvetniki ene od strank ali o kateri so podali 
mnenje kot člani sodiš ča, preiskovalne komisije ali v kateri koli drugi funkciji.  
Če sodnik ali generalni pravobranilec iz kakšnega posebnega razloga meni, da ne more sodelovati pri 
odlo čanju ali preiskavi v dolo čeni zadevi, o tem obvesti predsednika. Če predsednik iz kakšnega 
posebnega razloga meni, da sodnik ali generalni pravobranilec ne bi smel sodelovati pri ali odlo čati o 
dolo čeni zadevi, ga o tem obvesti.  
O vseh težavah pri uporabi tega č lena odlo ča Sodiš če. 
Stranka ne more zahtevati spremembe sestave Sodiš ča ali enega njegovih senatov zaradi državljanstva 
sodnika ali zato, ker v sestavi Sodiš ča ali senata ni sodnika, ki bi imel enako državljanstvo kakor ta 
stranka.  
NASLOV III  
POSTOPEK PRED SODIŠ ČEM  
Člen 19  
Države članice in institucije Unije pred Sodiš čem zastopa zastopnik, ki je imenovan za vsako zadevo 
posebej; zastopniku lahko pomaga svetovalec ali odvetnik.  
Države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki niso države članice, ter v tem 
sporazumu navedeni nadzorni organ EFTA, so zastopani na enak na čin. 
Druge stranke mora zastopati odvetnik.  
Le odvetnik, ki je vpisan v imenik odvetnikov v eni od držav članic ali drugi državi, ki je podpisnica 
Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, lahko pred Sodiš čem zastopa stranko ali ji 
pomaga.  
Ti zastopniki, svetovalci in odvetniki uživajo pri zastopanju na Sodiš ču pravice in jamstva, potrebna 
za neodvisno opravljanje svojih nalog, pod pogoji, ki jih dolo ča poslovnik.  
Sodišč e ima glede svetovalcev in odvetnikov, ki nastopajo pred njim, pooblastila, ki so obi čajna za 
sodiš ča, pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.  
Univerzitetni profesorji, ki so državljani držav članic, katerih zakonodaja jim priznava pravico zasto ­
panja na sodiš ču, uživajo pred Sodiš čem enake pravice, kot jih ta člen priznava odvetnikom.SL C 83/214 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 20  
Postopek pred Sodiš čem ima dva dela, pisnega in ustnega.  
Pisni postopek zajema posredovanje tožb, navedb o zadevi, odgovorov na tožbo in izjav, pa tudi 
morebitnih replik kot tudi vseh dokazil in dokumentov, ki to podpirajo, ali njihovih overjenih kopij, 
strankam in tistim institucijam Unije, katerih odlo čitve so predmet spora.  
Posredovanje opravlja sodni tajnik v zaporedju in rokih, ki so dolo čeni v poslovniku.  
Ustni postopek zajema branje poro čila, ki ga predloži sodnik poro čevalec, zaslišanje zastopnikov, 
svetovalcev in odvetnikov, ki ga opravi Sodiš če, ter poslušanje sklepnih predlogov generalnega prav ­
obranilca, po potrebi pa tudi zaslišanje pri č in izvedencev.  
Če Sodiš če meni, da zadeva ne odpira nobenega novega pravnega vprašanja, lahko po nastopu 
generalnega pravobranilca sklene, da se o zadevi odlo ča brez sklepnega predloga generalnega prav ­
obranilca.  
Člen 21  
Zadeva se predloži Sodiš ču s tožbo, naslovljeno na sodnega tajnika. Tožba mora vsebovati ime in 
stalni naslov tožnika ter zaposlitev podpisanega, ime stranke ali strank, proti katerim je tožba 
vložena, predmet spora, zahtevek in kratek povzetek tožbenih razlogov.  
Tožbi mora biti priložen, kjer je to primerno, akt, katerega razveljavitev se zahteva, ali v okoliš činah 
iz člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije dokazilo z datumom, ko je bila institucija v skladu 
z navedenim členom pozvana k ukrepanju. Če ta dokazila niso priložena tožbi, sodni tajnik zadevno 
stranko pozove, naj jih predloži v razumnem roku, pri č emer pa tožba ne more biti zavržena niti v 
primeru, če dokazila niso predložena po izteku roka, predpisanega za vložitev tožbe.  
Člen 22  
Zadeva, ki jo ureja člen 18 Pogodbe ESAE se predloži Sodiš ču s pritožbo, ki je naslovljena na 
sodnega tajnika. Pritožba mora vsebovati ime in stalni naslov pritožnika ter zaposlitev podpisanega, sklic na odlo čbo, proti kateri je pritožba vložena, imena nasprotnih strank, predmet spora, zahtevek 
in kratek povzetek pritožbenih razlogov.  
Pritožbi mora biti priložena overjena kopija odlo čbe Arbitražnega odbora, ki se izpodbija.  
Če Sodiš če pritožbo zavrne, postane odlo čba Arbitražnega odbora pravnomo čna. 
Če Sodiš če razveljavi odlo čbo Arbitražnega odbora, lahko slednji na pobudo ene od strank v 
postopku po potrebi o zadevi ponovno odloč a. Vezan je na vse odlo čitve Sodiš ča o pravnih vpraša
­
njih.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/215
Člen 23  
V zadevah iz člena 267 Pogodbe o delovanju Evropske unije mora sodiš če države članice, ki prekine 
svoj postopek in predloži zadevo Sodiš ču, o svoji odlo čitvi uradno obvestiti Sodiš če. Sodni tajnik 
Sodišč a o tej odlo čitvi nato obvesti zadevne stranke, države članice in Komisijo, ter institucijo, organ, 
urad ali agencijo Unije, ki je sprejela akt, katerega veljavnost ali razlaga je predmet spora.  
V dveh mesecih od tega uradnega obvestila smejo stranke, države č lanice, Komisija in, kjer je to 
primerno, institucija, organ, urad ali agencija Unije, ki je sprejela akt, katerega veljavnost ali razlaga je 
predmet spora, predložiti Sodiš ču navedbe o zadevi ali pisne izjave.  
V primerih iz člena 267 Pogodbe o delovanju Evropske unije, sodni tajnik Sodiš ča o odlo čitvi 
nacionalnega sodiš ča obvesti tudi države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem 
prostoru, ki niso države članice, ter v tem sporazumu navedeni nadzorni organ EFTA, ki lahko v 
dveh mesecih od uradnega obvestila predložijo Sodiš ču navedbe o zadevi ali pisne izjave, če odloč itev 
zadeva eno od podro čij uporabe tega sporazuma.  
Če sporazum, ki ga Svet sklene z eno ali ve č tretjimi državami glede dolo čenega podro čja, dolo ča, da 
lahko te države predložijo navedbe o zadevi ali pisne izjave, kadar sodiš če katere od držav članic 
Sodišč u v predhodno odloč anje predloži vprašanje, ki zadeva podro čje uporabe tega sporazuma, se 
odlo čitev nacionalnega sodiš ča, ki vsebuje to vprašanje, uradno sporo či tudi zadevnim tretjim 
državam. V dveh mesecih od takega uradne ga obvestila navedene države lahko Sodiš ču predložijo 
zaznamke ali pisne izjave.  
Člen 23a (  1 ) 
S poslovnikom se lahko predvidi hitri postopek, za obravnavanje predlogov za sprejetje predhodnih 
odlo čb, ki se nanašajo na obmo čje svobode, varnosti in pravice, pa nujni postopek.  
Pri teh postopkih se lahko za predložitev vlog ali pisnih stališ č predvidi rok, ki je krajši od roka, 
dolo čenega v č lenu 23, z odstopanjem od četrtega odstavka člena 20 pa se lahko predvidi tudi, da ni 
sklepnih predlogov generalnega pravobranilca.  
V nujnem postopku se lahko poleg tega predvidi tudi omejitev strank in drugih udeležencev iz člena 
23, ki lahko predložijo vloge ali pisna stališ ča, in da se v izjemno nujnih primerih pisni postopek ne 
opravi.SL C 83/216 Uradni list Evropske unije 30.3.2010  
( 1 ) Člen vstavljen s Sklepom 2008/79/ES, Euratom (UL L 24, 29.1.2008, str. 42)
Člen 24  
Sodišč e lahko od strank zahteva, da priskrbijo vse dokumente in podatke, ki so po njegovem mnenju 
zaželeni. O vsaki zavrnitvi naredi Sodiš če uradni zaznamek.  
Sodišč e lahko tudi od držav članic in institucij, organov, uradov ali agencij, ki niso stranke v 
postopku, zahteva vse podatke, ki so po njegovem mnenju potrebni v postopku.  
Člen 25  
Sodišč e lahko kadar koli zaupa pripravo izvedenskega mnenja posameznikom, združenjem oseb, 
uradom, odborom ali drugim organizacijam po njegovi izbiri.  
Člen 26  
Pri če so lahko zaslišane pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.  
Člen 27  
Glede pri č, ki izostanejo od pri čanja, ima Sodiš če pooblastila, ki so v takih primerih splošno priznana 
sodiš čem, in lahko naloži denarne kazni pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.  
Člen 28  
Pri če in izvedenci se lahko zaslišijo pod prisego v obliki, kakršna je dolo čena s poslovnikom, ali v 
skladu z nacionalno zakonodajo države, iz katere je pri ča ali izvedenec.  
Člen 29  
Sodišč e lahko odredi, da pri čo ali izvedenca zasliši sodiš če v kraju njegovega stalnega prebivališ ča. 
Odredba se pošlje pristojnemu sodiš ču v izvrševanje pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku. Doku ­
menti, sestavljeni pri izpolnjevanju zaprosila za pravno pomo č, se pod enakimi pogoji vrnejo 
Sodišč u. 
Stroške nosi Sodiš če, vendar pa to ne posega v njegovo pravico, da jih, kjer je to primerno, naloži 
strankam.  
Člen 30  
Država članica obravnava vsako kršitev prisege pri če ali izvedenca enako, kot če bi bilo kaznivo 
dejanje storjeno pred enim od njenih sodiš č, pristojnih za civilne zadeve. Na podlagi ovadbe Sodiš ča 
zadevna država članica preganja kršilca pred svojim pristojnim sodiš čem.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/217
Člen 31  
Obravnave Sodiš ča so javne, razen če Sodiš če po uradni dolžnosti ali na predlog strank iz tehtnih 
razlogov odlo či druga če. 
Člen 32  
Na obravnavah lahko Sodiš če zasliši izvedence, pri če in same stranke. Slednje lahko naslavljajo 
Sodišč e le prek svojih predstavnikov.  
Člen 33  
O vsaki obravnavi se sestavi zapisnik, ki ga podpišeta predsednik in sodni tajnik.  
Člen 34  
Seznam obravnav dolo či predsednik.  
Člen 35  
Posvetovanja Sodiš ča so in ostanejo tajna.  
Člen 36  
Sodbe so obrazložene. V njih so navedena imena sodnikov, ki so odlo čali. 
Člen 37  
Sodbe podpišeta predsednik in sodni tajnik. Preberejo se na javnem zasedanju Sodiš ča. 
Člen 38  
Sodišč e odlo ča o stroških. 
Člen 39  
Predsednik Sodiš ča lahko po skrajšanem postopku, ki po potrebi odstopa od nekaterih pravil tega 
statuta in je dolo čen v poslovniku, odlo ča o vlogah za odložitev izvršitve iz člena 278 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije in člena 157 Pogodbe ESAE ali za sprejetje za časnih odredb v skladu s 
členom 279 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali za odložitev izvršbe v skladu s četrtim 
odstavkom člena 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali tretjim odstavkom člena 164 Pogodbe 
ESAE.SL C 83/218 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Predsednika v primeru zadržanosti nadomeš ča drug sodnik pod pogoji, dolo čenimi v poslovniku.  
Odredba predsednika ali sodnika, ki ga nadomeš ča, je zač asna in v nobenem primeru ne vpliva na 
odlo čitev Sodiš ča o vsebini zadeve.  
Člen 40  
Države članice in institucije Unije se lahko pridružijo postopku, ki te če pred Sodiš čem. 
Enako velja za vse organe, urade in agencije Unije ter osebe, ki lahko izkažejo upravi čen interes za 
rešitev Sodiš ču predložene zadeve. Fizi čne ali pravne osebe se ne morejo pridružiti v zadevah med 
državami članicami, med institucijami Unije ali med državami članicami na eni strani, in institucijami 
Unije na drugi strani.  
Brez poseganja v drugi odstavek se lahko države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem 
prostoru, ki niso države članice, ter v tem sporazumu navedeni nadzorni organ EFTA pridružijo 
postopku, ki te če pred Sodiš čem, če ta zadeva eno od podro čij uporabe tega sporazuma.  
Z vlogo za pridružitev postopku se lahko podpre le zahtevek ene od strank.  
Člen 41  
Če tožena stranka, ki je bila k temu pravilno vab ljena, ne predloži pisnega odgovora na tožbo, se 
sodba izda v njeno škodo zaradi izostanka. Pritožba zoper sodbo se lahko vloži v enem mesecu po 
uradnem obvestilu o njej. Če Sodiš če na odlo či druga če, pritožba ne zadrži izvršitve sodbe zaradi 
izostanka.  
Člen 42  
Države članice, institucije, organi, uradi ali agencije Unije in vse druge fizi čne ali pravne osebe lahko 
v primerih in pod pogoji, določ enimi v poslovniku, sprožijo postopek tretje stranke, s katerim lahko 
ugovarjajo zoper sodbo, ki je bila izdana v zadevi, pri kateri same niso bile udeležene, sodba pa škodi 
njihovim pravicam.  
Člen 43  
V primeru nejasnosti pomena ali posledic sodbe mora Sodiš če na zahtevo stranke ali institucije Unije, 
ki ima upravi čen interes, dati razlago.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/219
Člen 44  
Obnovo postopka se lahko pri Sodiš ču zahteva le v primeru, da se odkrije novo dejstvo odlo čilnega 
pomena, ki je bilo pred izrekom sodbe neznano Sodiš ču in stranki, ki zahteva obnovo.  
Obnova postopka se za čne z odlo čbo, v kateri Sodiš če izrecno ugotavlja obstoj novega dejstva in 
priznava, da je to dejstvo takšno, da je lahko pod laga za obnovo postopka, in izjavlja, da je zahteva 
iz teh razlogov dopustna.  
Po poteku 10 let od dneva izreka sodbe ni več mogo če vložiti zahteve za obnovo postopka.  
Člen 45  
Roki, ki upoštevajo oddaljenost, se dolo čijo s poslovnikom.  
Potek roka ne škoduje pravicam, če zadevna stranka dokaže obstoj nepredvidenih okoliš čin ali višje 
sile. 
Člen 46  
Tožbe proti Uniji v zadevah, ki izhajajo iz nepogodbene odgovornosti, zastarajo po petih letih od 
nastanka kršitve. Zastaralni rok se prekine, če se pri Sodiš ču vloži tožba ali če je oškodovanec 
predhodno naslovil svojo zahtevo na pristojno institucijo Unije. V tem primeru je treba postopek 
sprožiti v dvomese čnem roku, predvidenem v členu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije; kjer je 
to primerno, se uporabljajo dolo čbe drugega odstavka člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije.  
Ta člen se uporablja tudi za tožbe proti Evropski centralni banki v zadevah, ki izhajajo iz nepo ­
godbene odgovornosti.  
NASLOV IV  
SPLOŠNO SODIŠ ČE 
Člen 47  
Prvi odstavek člena 9, člen 14 in člen 15, prvi, drugi, četrti in peti odstavek člena 17 ter člen 18 se 
uporabljajo za Splošno sodišč e in njegove člane.  
Četrti odstavek člena 3 ter členi 10, 11 in 14 se  mutatis mutandis  uporabljajo za sodnega tajnika 
Splošnega sodiš ča. 
Člen 48  
Splošno sodiš če ima sedemindvajset sodnikov.SL C 83/220 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 49  
Člani Splošnega sodiš ča so lahko pozvani k opravljanju naloge generalnega pravobranilca.  
Dolžnost generalnega pravobranilca je, da popolnoma nepristransko in neodvisno javno predstavi 
obrazložene sklepne predloge o zadevah, predloženih Splošnemu sodiš ču, zato da bi slednjemu 
pomagal pri opravljanju njegove naloge.  
Merila za izbiro takšnih zadev in postopki za imenovanje generalnih pravobranilcev so dolo čeni v 
poslovniku Splošnega sodiš ča. 
Član, ki je pozvan k opravljanju naloge generalnega pravobranilca v neki zadevi, ne sme sodelovati 
pri odlo čanju o njej.  
Člen 50  
Splošno sodiš če zaseda v senatih treh ali petih sodnikov. Sodniki izvolijo predsednike senatov med 
svojimi člani. Predsedniki senatov petih sodnikov so izvoljeni za tri leta. Ponovno so lahko izvoljeni 
enkrat.  
Sestavo senatov in dodelitev zadev ureja poslovnik. V nekaterih primerih, ki jih ureja poslovnik, 
lahko Splošno sodišč e odlo ča na ob čni seji ali pa odlo ča sodnik posameznik.  
Poslovnik lahko določ a tudi, da Splošno sodiš če zaseda v velikem senatu v zadevah in pod pogoji, 
navedenimi v njem.  
Člen 51  
Z odstopanjem od pravila iz člena 256(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije je pristojnost za tožbe 
iz členov 263 in 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije pridržana za Sodiš če, če jih države članice 
vložijo zoper: 
(a) ukrepanje ali opustitev ukrepanja Evropskega parlamenta ali Sveta ali obeh institucij, kadar 
odlo čata skupaj, razen glede:  
— sklepov, ki jih Svet sprejme na podlagi tretjega pododstavka člena 108(2) Pogodbe o delo ­
vanju Evropske unije,  
— aktov Sveta, sprejetih na podlagi uredbe Sveta o ukrepih za zaš čito trgovine v smislu člena 
207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
— aktov Sveta, s katerimi Svet uresni čuje izvedbena pooblastila v skladu s členom 291(2) 
Pogodbe o delovanju Evropske unije;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/221
(b) ukrepanje ali opustitev ukrepanja Komisije na podlagi člena 331(1) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
Sodišč u je pridržana pristojnost tudi za tožbe na podlagi istih členov, ki jih vloži institucija Unije 
zoper ukrepanje ali opustitev ukrepanja Evropskega parlamenta in Sveta ali obeh, kadar odlo čata 
skupaj, ali Komisije ali ki jih vloži institucija Unije zoper ukrepanje ali opustitev ukrepanja Evropske 
centralne banke.  
Člen 52  
Predsednik Sodiš ča in predsednik Splošnega sodiš ča v medsebojnem soglasju dolo čita, na kakšen 
na čin uradniki in drugi uslužbenci Sodiš ča opravljajo naloge za Splošno sodiš če, da bi tako zagotovili 
njegovo delovanje. Nekateri uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Splošnega sodiš ča, ki je podrejen predsedniku Splošnega sodiš ča. 
Člen 53  
Postopek pred Splošnim sodiš čem ureja naslov III.  
V njegovem poslovniku se po potrebi dolo čijo nadaljnje in podrobnejše dolo čbe glede postopka. 
Poslovnik lahko odstopa od četrtega odstavka člena 40 in člena 41, da bi bile upoštevane posebnosti 
spora na podro čju intelektualne lastnine.  
Ne glede na č etrti odstavek člena 20 lahko generalni pravobranilec svoje obrazložene sklepne 
predloge predstavi v pisni obliki.  
Člen 54  
Če je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Splošno sodiš če, pomotoma vložen pri 
sodnem tajniku Sodiš ča, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Splošnega sodiš ča; prav tako, če 
je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Sodiš če, pomotoma vložen pri sodnem tajniku 
Splošnega sodiš ča, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodiš ča. 
Če Splošno sodišč e ugotovi, da ni pristojno za obravnavanje in odlo čanje o tožbi, za katero je 
pristojno Sodiš če, jo odstopi Sodiš ču; prav tako, če Sodiš če ugotovi, da je za tožbo pristojno Splošno 
sodiš če, jo odstopi Splošnemu sodiš ču, to pa ne more odkloniti pristojnosti.  
Če so Sodiš ču in Splošnemu sodiš ču predložene zadeve, kjer je predmet enak, kjer se postavlja enako 
vprašanje razlage ali odlo ča o veljavnosti istega akta, lahko Splošno sodiš če po zaslišanju strank 
postopek prekine, dokler Sodiš če ne izda sodbe, oziroma, kadar je tožba vložena na podlagi člena 
263 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se lahko Splošno sodiš če izre če za nepristojno, s čimer 
omogo či Sodiš ču, da odlo či o takih tožbah. V enakih okoliš činah lahko tudi Sodiš če prekine 
postopek; v tem primeru se postopek pred Splošnim sodiš čem nadaljuje.
 
Če država članica in institucija Unije izpodbijata isti akt, se Splošno sodiš če izre če za nepristojno, da 
bi lahko Sodiš če razsodilo o teh tožbah.SL C 83/222 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 55  
Sodni tajnik Splošnega sodiš ča o kon čnih odlo čitvah Splošnega sodiš ča, delnih odlo čitvah o vsebin ­
skih vprašanjih, odlo čitvah o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti obvesti vse 
stranke ter države članice in institucije Unije, četudi se niso pridružile postopku pred Splošnim 
sodiš čem. 
Člen 56  
Pri Sodiš ču se lahko vloži pritožba v dveh mesecih po uradnem obvestilu o odlo čbi, proti kateri je 
pritožba vložena, proti kon čnim odlo čitvam Splošnega sodiš ča in delnim odlo čitvam tega sodiš ča o 
vsebinskih vprašanjih ali odlo čitvam o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti.  
Takšno pritožbo lahko vloži katera koli stranka, ki v celoti ali delno ni uspela s svojimi sklepnimi 
predlogi. Tisti, ki so se postopku pridružili, razen držav članic in institucij Unije, pa lahko vložijo 
takšno pritožbo le, če jih odlo čitev Splošnega sodiš ča neposredno prizadeva. 
Razen v zadevah, ki se nanašajo na spore med Unijo in njenimi uslužbenci, lahko pritožbo vložijo 
tudi države članice in institucije Unije, ki se niso pridružile postopku pred Splošnim sodiš čem. Te 
države članice in institucije so v enakem položaju kot države članice ali institucije, ki so se pridružile 
postopku na prvi stopnji. 
Člen 57  
Vsakdo, čigar vlogo za pridružitev postopku je Splošno sodiš če zavrnilo, se lahko v dveh mesecih po 
uradnem obvestilu o odlo čitvi o zavrnitvi vloge pritoži na Sodiš če. 
Stranke v postopku se lahko pritožijo na Sodiš če glede vseh odlo čitev Splošnega sodiš ča, sprejetih na 
podlagi člena 278 ali člena 279 ali četrtega odstavka člena 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ali člena 157 ali tretjega odstavka člena 164 Pogodbe ESAE, v dveh mesecih po uradnem obvestilu o 
njih.  
Pritožba iz prvih dveh odstavkov tega člena se obravnava in se o njej odlo ča v skladu s postopkom iz 
člena 39.  
Člen 58  
Pritožba na Sodiš če je omejena na pravna vprašanja. Lahko se vloži zaradi nepristojnosti Splošnega 
sodiš ča, zaradi kršitve postopka pred tem sodiš čem, ki škoduje interesom pritožnika, pa tudi zaradi 
kršitve zakonodaje Unije s strani Splošnega sodiš ča. 
Pritožba ni dovoljena glede stroškov in njihove višine.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/223
Člen 59  
Če je pritožba vložena proti odlo čitvi Splošnega sodiš ča, ima postopek pred Sodišč em pisni in ustni 
del. Sodišč e lahko v skladu s pogoji, dolo čenimi v poslovniku, po zaslišanju generalnega pravobra ­
nilca in strank odlo či brez ustnega postopka.  
Člen 60  
Brez poseganja v člena 278 in 279 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali člena 157 Pogodbe ESAE 
pritožba nima odložilnega u činka.  
Z odstopanjem od člena 280 Pogodbe o delovanju Evropske unije za čnejo odlo čitve Splošnega 
sodiš ča, s katerimi se neka uredba razglasi za ni čno, veljati šele z datumom poteka roka iz prvega 
odstavka člena 56 tega statuta ali, če je bila v tem roku vložena pritožba, z datumom njene zavrnitve, 
vendar brez poseganja v pravico stranke, da skladno s členoma 278 in 279 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije ali členom 157 Pogodbe ESAE pri Sodiš ču zaprosi za zač asno odložitev u činkov 
uredbe, ki je bila razglašena za ni čno, ali za uvedbo druge za časne odredbe.  
Člen 61  
Če je pritožba utemeljena, Sodiš če razveljavi odlo čitev Splošnega sodiš ča. Če stanje postopka to 
dovoljuje, lahko samo dokon čno odloč i o zadevi ali pa jo vrne v razsojanje Splošnemu sodiš ču. 
Če je zadeva vrnjena Splošnemu sodiš ču, je to sodiš če glede pravnih vprašanj vezano na odlo čitev 
Sodišč a. 
Če je pritožba, ki jo vložita država članica ali institucija Unije, ki se nista pridružili postopku pred 
Splošnim sodiš čem, utemeljena, lahko Sodiš če, če meni, da je to potrebno, navede, kateri u činki 
razveljavljene odlo čitve Splošnega sodiš ča naj se za stranke v sporu štejejo za dokon čne. 
Člen 62  
Če v primerih iz člena 256(2) in (3) Pogodbe o delovanju Evropske unije prvi generalni pravobranilec 
meni, da obstaja resno tveganje za enotnost ali doslednost prava Unije, lahko predlaga, da Sodiš če 
preu či odlo čitev Splošnega sodiš ča. 
Predlog mora biti dan v enem mesecu po izdaji odlo čitve Splošnega sodiš ča. V enem mesecu po 
prejemu predloga prvega generalnega pravobranilca Sodiš če sklene, ali je treba odlo čitev ponovno 
preu čiti ali ne.  
Člen 62a  
Sodišč e odlo ča o vprašanjih, ki so predmet revizije, po hitrem postopku na podlagi spisa, ki mu ga 
posreduje Splošno sodiš če.SL C 83/224 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Udeleženci iz člena 23 tega statuta in v primerih iz člena 256(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
tudi stranke v postopku pred Splošnim sodiš čem, imajo pravico Sodiš ču predložiti navedbe ali pisne 
izjave o vprašanjih, ki so predmet revizije, v za ta namen predvidenem roku.  
Sodišč e lahko sklene, da pred sprejemom odlo čitve uvede ustni postopek.  
Člen 62b 
V primerih iz člena 256(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, brez poseganja v č lena 278 in 279 
Pogodbe o delovanju Evropske unije, predlog za revizijo in odlo čitev o uvedbi revizijskega postopka 
nimata odložilnega u činka. Če Sodiš če ugotovi, da odlo čitev Splošnega sodiš ča škoduje enotnosti ali 
doslednosti prava Unije, zadevo vrne v odlo čanje Splošnemu sodiš ču, ki je glede pravnih vprašanj 
vezano na odlo čitev Sodiš ča; Sodiš če lahko navede katere u činke odlo čitve Splošnega sodiš ča, je treba 
šteti za dokon čne za stranke v sporu. Vendar Sodiš če odlo ča dokon čno, če, ob upoštevanju ugoto ­
vitev revizije, rešitev spora izhaja iz ugotovljenega dejanskega stanja, na katerem je Splošno sodiš če 
utemeljilo svojo odlo čitev.  
Če v primerih iz člena 256(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije ni predlogov za revizijo ali 
odlo čitve o uvedbi revizijskega postopka, za čne odgovor ali ve č odgovorov Splošnega sodiš ča na 
predložena vprašanja u činkovati po izteku rokov, dolo čenih v ta namen v drugem odstavku člena 62. 
V primeru uvedbe revizijskega postopka za čne odgovor ali ve č odgovorov, ki so predmet revizije, 
učinkovati, če Sodišč e ne odlo či druga če, po koncu tega postopka. Če Sodišč e ugotovi, da odlo čitev 
Splošnega sodiš ča škoduje enotnosti ali doslednosti prava Unije, odgovor Sodiš ča na vprašanja, ki so 
predmet revizije, nadomesti odgovor Splošnega sodiš ča. 
NASLOV IVa  
SPECIALIZIRANA SODIŠČA  
Člen 62c  
Dolo čbe o pristojnostih, sestavi, organizaciji in postopku specializiranih sodiš č, ustanovljenih na 
podlagi člena 257 Pogodbe o delovanju Evropske unije, so priložene k temu statutu.  
NASLOV V  
KON ČNE DOLO ČBE 
Člen 63  
Poslovnika Sodiš ča in Splošnega sodiš ča vklju čujeta vse dolo čbe, ki so potrebne za uporabo in po 
potrebi za dopolnitev tega statuta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/225
Člen 64  
Pravila o jezikovni ureditvi na Sodiš ču Evropske unije se dolo čijo z uredbo, ki jo Svet sprejme 
soglasno. Ta uredba se sprejme bodisi na zahtevo Sodiš ča in po posvetovanju s Komisijo in Evrop ­
skim parlamentom ali na predlog Komisije in po posvetovanju s Sodiš čem in Evropskim parla ­
mentom.  
Dokler se ne sprejmejo ta pravila, se še naprej uporabljajo dolo čbe poslovnika Sodiš ča in Splošnega 
sodiš ča o ureditvi vprašanja jezikov. Z odstopanjem od členov 253 in 254 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije se te dolo čbe lahko spremenijo ali razveljavijo le s soglasno odobritvijo Sveta.  
PRILOGA I  
SODIŠ ČE ZA USLUŽBENCE EVROPSKE UNIJE  
Člen 1 
Sodiš če za uslužbence Evropske unije, v nadaljnjem besedilu „Sodiš če za uslužbence“, izvršuje na prvi stopnji pristojnost 
za odlo čanje v sporih med Unijo in njenimi uslužbenci na podlagi člena 270 Pogodbe o delovanju Evropske unije, 
vklju čno s spori med organi, uradi ali agencijami in njihovim osebjem, za katere je pristojnost dodeljena Sodiš ču Evropske 
unije.  
Člen 2  
Sodiš če za uslužbence sestavlja sedem sodnikov. Svet lahko na zahtevo Sodiš ča s kvalificirano ve čino število sodnikov 
pove ča. 
Sodniki so imenovani za dobo šest let. Sodniki, ki jim mandat pote če, so lahko ponovno imenovani.  
Prosto mesto se zapolni z imenovanjem novega sodnika za dobo šest let.  
Člen 3  
1. Sodnike imenuje Svet, ki po posvetovanju z odborom, predvidenim v tem členu, odlo ča v skladu s četrtim 
odstavkom člena 257 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Svet pri imenovanju sodnikov zagotovi uravnoteženo sestavo 
Sodiš ča za uslužbence, tako da se med državljani držav članic izberejo sodniki iz kar najširšega možnega geografskega 
obmo čja in se upoštevajo zastopani nacionalni pravni sistemi.  
2. Kandidira lahko vsakdo, ki ima državljanstvo Unije in izpolnjuje pogoje iz četrtega odstavka člena 257 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije. Svet, ki odlo ča na priporo čilo Sodišč a, dolo či pogoje in podrobnosti za predložitev in obrav ­
navo kandidatur.  
3. Ustanovi se odbor, ki ga sestavlja sedem osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodiš ča in Splošnega sodiš ča ter 
priznanimi pravniki. O imenovanju č lanov odbora in pravilih za njegovo delovanje odlo či Svet na priporo čilo predsednika 
Sodiš ča.SL C 83/226 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
4. Odbor poda mnenje o ustreznosti kandidatov za izvrševanje sodniške funkcije v okviru Sodiš ča za uslužbence. 
Odbor temu mnenju priloži seznam kandidatov z najustreznejšimi izkušnjami na visoki ravni. Seznam mora vsebovati 
vsaj dvakrat ve č kandidatov, kot znaša število sodnikov, ki jih mora Svet imenovati.  
Člen 4 
1. Sodniki med svojimi člani imenujejo predsednika Sodiš ča za uslužbence za dobo treh let. Lahko je ponovno 
imenovan.  
2. Sodiš če za uslužbence zaseda v senatih treh sodnikov. Sodiš če za uslužbence lahko v dolo čenih primerih, ki jih ureja 
njegov poslovnik, odlo ča na obč ni seji, v senatu petih sodnikov ali pa odlo ča sodnik posameznik.  
3. Predsednik Sodiš ča za uslužbence predseduje ob čni seji in senatu petih sodnikov. Predsedniki senatov treh sodnikov 
se imenujejo, kot dolo ča odstavek 1. Če je predsednik Sodiš ča za uslužbence dodeljen senatu treh sodnikov, temu senatu 
predseduje.  
4. Pristojnosti in sklep čnost ob čne seje ter sestavo senatov in dodelitev zadev senatom ureja poslovnik.  
Člen 5 
Členi 2 do 6, 14, 15 ter prvi, drugi in peti odstavek člena 17 ter člen 18 statuta Sodiš ča Evropske unije se uporabljajo za 
Sodiš če za uslužbence in njegove člane. 
Prisega iz člena 2 statuta se izre če pred Sodiš čem in odlo čitve iz členov 3, 4 in 6 Sodiš če sprejme po posvetovanju s 
Sodiš čem za uslužbence.  
Člen 6 
1. Sodiš ču za uslužbence pomagajo službe Sodiš ča in Splošnega sodišč a. Predsednik Sodiš ča ali, če je to primerno, 
predsednik Splošnega sodiš ča v medsebojnem soglasju s predsednikom Sodiš ča za uslužbence dolo čita, na kakšen nač in 
uradniki in drugi uslužbenci Sodiš ča ali Splošnega sodiš ča opravljajo naloge za Sodiš če za uslužbence, da bi tako 
zagotovili njegovo delovanje. Nekateri uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Sodiš ča za uslužbence, 
ki je podrejen predsedniku tega sodiš ča. 
2. Sodiš če za uslužbence imenuje sodnega tajnika in dolo či pravila, ki urejajo njegov položaj. Za sodnega tajnika tega 
sodiš ča se uporabljajo četrti odstavek člena 3 ter členi 10, 11 in 14 statuta Sodiš ča Evropske unije.  
Člen 7 
1. Postopek pred Sodiš čem za uslužbence ureja naslov III statuta Sodiš ča Evropske unije, z izjemo členov 22 in 23 
statuta. V poslovniku tega sodiš ča se po potrebi dolo čijo nadaljnje in podrobnejše dolo čbe glede postopka.  
2. Ureditev vprašanja jezikov na Splošnem sodiš ču se uporablja tudi za Sodiš če za uslužbence.  
3. Pisni del postopka obsega vložitev tožbe in odgovora na tožbo, razen če Sodiš če za uslužbence ne odlo či, da je 
potrebna druga izmenjava pisnih vlog. Če je prišlo do druge izmenjave pisnih vlog, lahko Sodiš če za uslužbence v soglasju 
s strankami odlo či brez ustnega postopka.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/227
4. Sodiš če za uslužbence lahko v vseh fazah postopka od predložitve vloge preu čuje možnosti za mirno rešitev spora 
in si lahko prizadeva omogo čiti takšno rešitev.  
5. Sodiš če za uslužbence odlo či o stroških. Ob upoštevanju posebnih dolo čb poslovnika se, če sodišč e tako odloč i, 
pla čilo stroškov naloži neuspešni stranki.  
Člen 8 
1. Če je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Sodiš če za uslužbence, pomotoma vložen pri sodnem tajniku 
Sodiš ča ali Splošnega Sodiš ča, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodiš ča za uslužbence. Prav tako, če je vloga ali 
drug procesni dokument, naslovljen na Sodiš če ali Splošno sodišč e, pomotoma vložen pri sodnem tajniku Sodiš ča za 
uslužbence, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodiš ča ali Splošnega sodiš ča. 
2. Če Sodiš če za uslužbence ugotovi, da ni pristojno za obravnavanje in odlo čanje o tožbi, za katero je pristojno 
Sodiš če ali Splošno sodiš če, jo odstopi Sodiš ču oz. Splošnemu sodiš ču. Prav tako, če Sodiš če ali Splošno sodiš če ugotovi, 
da je za tožbo pristojno Sodiš če za uslužbence, jo odstopi Sodiš ču za uslužbence, to pa ne more odkloniti pristojnosti.  
3. Če so Sodiš ču za uslužbence in Splošnemu sodiš ču predložene zadeve, kjer se postavlja enako vprašanje razlage ali 
odloč a o veljavnosti istega akta, lahko Sodiš če za uslužbence po zaslišanju strank postopek prekine, dokler Splošno 
sodiš če ne izda sodbe.  
Če so Sodiš ču za uslužbence in Splošnemu sodiš ču predložene zadeve, kjer je predmet enak, Sodiš če za uslužbence 
odkloni pristojnost, da bi o teh zadevah lahko odlo čalo Splošno sodišč e. 
Člen 9 
Pri Splošnem sodiš ču se lahko vloži pritožba v dveh mesecih po uradnem obvestilu o odlo čbi, proti kateri je pritožba 
vložena, proti kon čnim odlo čbam Sodiš ča za uslužbence in delnim odloč bam tega sodiš ča o vsebinskih vprašanjih ali 
odloč bam o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti.  
Takšno pritožbo lahko vloži katera koli stranka, ki v celoti ali delno ni uspela s svojimi sklepnimi predlogi. Tisti, ki so se 
postopku pridružili, razen držav članic in institucij Unije, pa lahko vložijo takšno pritožbo le, če jih odlo čba Sodiš ča za 
uslužbence neposredno prizadeva.  
Člen 10  
1. Vsakdo, čigar vlogo za pridružitev postopku je Sodiš če za uslužbence zavrnilo, se lahko v dveh tednih po uradnem 
obvestilu o odlo čbi o zavrnitvi vloge pritoži na Splošno sodiš če. 
2. Stranke v postopku se lahko pritožijo na Splošno sodiš če glede vseh odlo čb Sodiš ča za uslužbence, sprejetih na 
podlagi člena 278 ali člena 279 ali četrtega odstavka člena 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 157 ali 
tretjega odstavka člena 164 Pogodbe ESAE, v dveh mesecih po uradnem obvestilu o njih.  
3. O pritožbah iz odstavkov 1 in 2 tega člena lahko odloč a predsednik Splošnega sodiš ča po skrajšanem postopku, ki 
po potrebi odstopa od nekaterih pravil iz te priloge in ki bo določ en v poslovniku Splošnega sodiš ča.SL C 83/228 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 11  
1. Pritožba na Splošno sodiš če je omejena na pravna vprašanja. Lahko se vloži zaradi nepristojnosti Sodiš ča za 
uslužbence, zaradi kršitve postopka pred tem sodiš čem, ki škoduje interesom pritožnika, pa tudi zaradi kršitve zakonodaje 
Unije s strani Sodiš ča za uslužbence.  
2. Pritožba, ki se nanaša samo na stroške in njihovo višino, ni dopustna.  
Člen 12  
1. Brez poseganja v člena 278 in 279 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 157 Pogodbe ESAE pritožba na 
Splošno sodiš če nima odložilnega u činka.  
2. Če je pritožba vložena proti odlo čbi Sodiš ča za uslužbence, ima postopek pred Splošnim sodiš čem pisni in ustni del. 
Splošno sodiš če lahko v skladu s pogoji, dolo čenimi v poslovniku, po zaslišanju strank odloč i brez ustnega postopka.  
Člen 13  
1. Če je pritožba utemeljena, Splošno sodiš če razveljavi odlo čbo Sodiš ča za uslužbence in samo odlo či o zadevi. 
Zadevo vrne v razsojanje Sodiš ču za uslužbence, če o njej ni možno odlo čiti. 
2. Če je zadeva vrnjena Sodiš ču za uslužbence, je to sodiš če glede pravnih vprašanj vezano na odlo čbo Splošnega 
sodiš ča.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/229
PROTOKOL (št. 4)  
O STATUTU EVROPSKEGA SISTEMA 
CENTRALNIH BANK IN EVROPSKE CENTRALNE 
BANKE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  oblikovati statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, predviden 
v členu 129(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
POGLAVJE I  
EVROPSKI SISTEM CENTRALNIH BANK 
Člen 1  
Evropski sistem centralnih bank  
V skladu s členom 282(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropska centralna banka (ECB) in 
nacionalne centralne banke sestavljajo Evropski sistem centralnih bank (ESCB). ECB in nacionalne 
centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sestavljajo Eurosistem.  
ESCB in ECB opravljata svoje naloge in dejavnosti v skladu z dolo čbami Pogodb in tega statuta.  
POGLAVJE II  
CILJI IN NALOGE ESCB  
Člen 2  
Cilji 
V skladu s členom 127(1) in členom 282(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije je poglavitni cilj 
ESCB ohranjanje stabilnosti cen. ESCB podpira splošne ekonomske politike v Uniji, če to ni v 
nasprotju s ciljem stabilnosti cen, z namenom prispevati k doseganju ciljev Unije, opredeljenih v 
členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. ESCB ravna po na čelu odprtega tržnega gospodarstva s svobodno 
konkurenco, pri čemer daje prednost u činkovitemu razporejanju virov, in v skladu z na čeli iz člena 
119 Pogodbe o delovanju Evropske unije.SL C 83/230 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 3  
Naloge  
3.1. V skladu s členom 127(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije so temeljne naloge ESCB:  
— opredeliti in izvajati monetarno politiko Unije;  
— opravljati devizne posle v skladu z dolo čbami člena 219 navedene pogodbe;  
— imeti in upravljati uradne devizne rezerve držav članic; 
— podpirati nemoteno delovanje pla čilnih sistemov.  
3.2. V skladu s členom 127(3) navedene pogodbe tretja alinea člena 3.1 ne posega v to, da imajo 
vlade držav č lanic operativna devizna sredstva in da jih upravljajo.  
3.3. V skladu s členom 127(5) navedene pogodbe ESCB prispeva k nemotenemu vodenju politik 
pristojnih organov glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finan čnega sistema.  
Člen 4  
Svetovalne funkcije  
V skladu s členom 127(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije:  
(a) se ECB zaprosi, da svetuje:  
— glede vseh predlaganih aktov Unije na podro čjih iz njene pristojnosti;  
— nacionalnim organom glede vseh osnutkov pravnih predpisov na podro čjih iz njene pristoj ­
nosti, vendar v mejah in pod pogoji, ki jih Svet dolo či v skladu s postopkom iz člena 41;  
(b) ECB lahko institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije ali nacionalnim organom predloži 
mnenja o zadevah s podro čij iz njene pristojnosti.  
Člen 5  
Zbiranje statisti čnih podatkov  
5.1. Za izpolnjevanje nalog ESCB ECB ob pomo či nacionalnih centralnih bank zbira potrebne 
statisti čne podatke od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. V ta 
namen sodeluje z institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije in s pristojnimi organi držav članic 
ali tretjih držav ter z mednarodnimi organizacijami.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/231
5.2. Nacionalne centralne banke izvajajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogo če. 
5.3. Kadar je to potrebno, ECB prispeva k usklajevanju pravil in obi čajnih postopkov glede 
zbiranja, urejanja in razpošiljanja statisti čnih podatkov s podro čij v njeni pristojnosti.  
5.4. Svet v skladu s postopkom iz člena 41 opredeli fizič ne in pravne osebe, ki so obvezane 
poro čati, pravila o zaupnosti in ustrezne izvršilne dolo čbe. 
Člen 6  
Mednarodno sodelovanje  
6.1. Na podro čju mednarodnega sodelovanja, ki vklju čuje naloge, zaupane ESCB, ECB odlo ča o 
na činu zastopanosti ESCB.  
6.2. ECB in nacionalne centralne banke, če jim ECB to odobri, lahko sodelujejo v mednarodnih 
monetarnih institucijah.  
6.3. Člena 6.1 in 6.2 ne posegata v člen 138 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
POGLAVJE III  
ORGANIZACIJA ESCB 
Člen 7  
Neodvisnost  
V skladu s členom 130 Pogodbe o delovanju Evropske unije ne smejo niti ECB niti nacionalne 
centralne banke, pa tudi noben član njihovih organov odlo čanja pri izvajanju svojih pooblastil ter 
opravljanju nalog in dolžnosti po Pogodbah in tem statutu zahtevati ali sprejemati navodil od 
institucij, organov, uradov ali agencij Unije, vlad držav članic ali katerih koli drugih organov. Insti ­
tucije, organi, uradi ali agencije Unije ter vlade držav članic se obvezujejo, da bodo to na čelo 
spoštovali in ne bodo poskušali vplivati na člane organov odloč anja ECB ali nacionalnih centralnih 
bank pri opravljanju njihovih nalog.  
Člen 8  
Splošno na čelo 
ESCB vodijo organi odlo čanja ECB.SL C 83/232 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 9  
Evropska centralna banka  
9.1. ECB, ki ima v skladu s členom 282(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije pravno osebnost, 
ima v vsaki državi č lanici kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam 
priznava nacionalna zakonodaja; zlasti lahko pridobiva premi čnine in nepremič nine ali z njimi 
razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.  
9.2. ECB zagotovi, da se naloge, ki jih ima ESCB po členu 127(2), (3) in (5) navedene pogodbe, 
izvajajo z njeno lastno dejavnostjo v skladu s tem statutom ali prek nacionalnih centralnih bank v 
skladu s členoma 12.1 in 14.  
9.3. V skladu s členom 129(1) navedene pogodbe sta organa odlo čanja ECB Svet ECB in Izvršilni 
odbor. 
Člen 10  
Svet ECB  
10.1. V skladu s členom 283(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije sestavljajo Svet ECB člani 
Izvršilnega odbora ECB in guvernerji nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro.  
10.2. Vsak član Sveta ECB ima en glas. Od dneva, ko število članov Sveta ECB preseže 21, ima 
vsak član Izvršilnega odbora en glas in število guvernerjev z glasovalno pravico je 15. Dodelitev in 
rotacija glasovalnih pravic se izvajata, kakor sledi:  
— od dneva, ko število guvernerjev preseže 15 in dokler ne doseže števila 22, so guvernerji 
razdeljeni v dve skupini glede na razvrstitev velikosti deleža države članice njihove nacionalne 
centralne banke v skupnem bruto doma čem proizvodu po tržnih cenah in v skupni agregatni 
bilanci stanja monetarnih finan čnih institucij držav članic, katerih valuta je euro. Deležem v 
skupnem bruto doma čem proizvodu po tržnih cenah in v skupni agregatni bilanci stanja mone ­
tarnih finan čnih institucij se dodeli ponderje 5/6 oziroma 1/6. Prvo skupino sestavlja pet guver ­
nerjev, drugo skupino pa preostali guvernerji. Pogostost glasovalnih pravic guvernerjev, razpore ­
jenih v prvo skupino, ne sme biti manjša od pogostosti glasovalnih pravic guvernerjev iz druge skupine. S pridržkom prejšnjega stavka se prvi skupini dodelijo štiri glasovalne pravice in drugi skupini enajst glasovalnih pravic;
 
— od dneva, ko število guvernerjev doseže 22, so guvernerji razdeljeni v tri skupine glede na 
razvrstitev na podlagi zgornjih meril. Prvo skupino sestavlja pet guvernerjev in dodelijo se jim štiri glasovalne pravice. Drugo skupino sestavlja polovica celotnega števila guvernerjev, pri čemer 
se v primeru, da število ni celo, to zaokroži navzgor na najbližje celo število, dodeli pa se jim 
osem glasovalnih pravic. Tretjo skupino sestavljajo preostali guvernerji in dodelijo se jim tri 
glasovalne pravice;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/233
— v vsaki skupini imajo guvernerji glasovalne pravice enako dolgo;  
— za izra čun deležev v skupnem bruto doma čem proizvodu po tržnih cenah se uporablja člen 29.2. 
Skupna agregatna bilanca stanja monetarnih finan čnih institucij se izra čuna v skladu s statisti čnim 
okvirom, ki se uporablja v Uniji v času izra čuna;  
— če se skupni bruto doma či proizvod po tržnih cenah prilagodi v skladu s členom 29.3 ali če se 
število guvernerjev pove ča, se velikost in/ali sestava skupin prilagodi v skladu z zgornjimi na čeli; 
— Svet ECB, ki odlo ča z dvotretjinsko ve čino vseh svojih članov z glasovalno pravico ali brez nje, 
sprejme vse ukrepe, potrebne za izvajanje zgornjih na čel, in lahko sklene, da se za četek sistema 
rotacije preloži do datuma, ko število guvernerjev preseže 18.  
Pravica do glasovanja se uresni čuje osebno. Z odstopanjem od tega pravila je lahko v poslovniku iz 
člena 12.3 dolo čeno, da lahko člani Sveta ECB glasujejo po telekonferenci. Ta poslovnik tudi dolo ča, 
da lahko član Sveta ECB, ki daljši čas ne more biti navzo č na sejah Sveta ECB, imenuje namestnika 
kot člana Sveta ECB.  
Dolo čbe prejšnjih odstavkov ne posegajo v glasovalne pravice vseh č lanov Sveta ECB z glasovalnimi 
pravicami ali brez njih na podlagi členov 10.3, 40.2 in 40.3.  
Če s tem statutom ni dolo čeno druga če, Svet ECB odlo ča z navadno ve čino članov, ki imajo 
glasovalno pravico. Pri neodlo čenem izidu glasovanja ima predsednik odlo čilni glas.  
Svet ECB je sklep čen, če sta navzo či dve tretjini članov, ki imajo glasovalno pravico. Č e Svet ECB ni 
sklep čen, lahko predsednik skli če izredno sejo, na kateri se sklepi sprejmejo ne glede na sklep čnost.  
10.3. Za vse sklepe, ki se sprejemajo v skladu s členi 28, 29, 30, 32 in 33, se glasovi v Svetu ECB 
ponderirajo v skladu z deležem nacionalnih centralnih bank v vpisanem kapitalu ECB. Vrednost 
ponderjev, ki jih imajo glasovi članov Izvršilnega odbora, je enaka ni č. Sklep, za katerega je potrebna 
kvalificirana ve čina, je sprejet, če glasovi, oddani v njegovo podporo, zastopajo vsaj dve tretjini 
vpisanega kapitala ECB in vsaj polovico delni čarjev. Guverner, ki ne more biti navzo č, lahko imenuje 
namestnika, da odda njegov ponderirani glas.  
10.4. Seje so tajne. Svet ECB se lahko odlo či, da rezultate svojih posvetovanj objavi.  
10.5. Svet ECB se sestane vsaj desetkrat na leto.SL C 83/234 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 11  
Izvršilni odbor  
11.1. V skladu s prvim pododstavkom člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije sesta ­
vljajo Izvršilni odbor predsednik, podpredsednik in štirje drugi člani. 
Člani opravljajo svoje naloge polni delovni čas. Člani ne smejo opravljati nobene druge poklicne 
dejavnosti, bodisi pridobitne ali nepridobitne, razen če tega izjemoma ne odobri Svet ECB.  
11.2. V skladu z drugim pododstavkom člena 283(2) navedene pogodbe imenuje na priporo čilo 
Sveta, ki se je predhodno posvetoval z Evropskim parlamentom in Svetom ECB, Evropski svet s 
kvalificirano ve čino predsednika, podpredsednika in druge člane Izvršilnega odbora med osebami, ki 
imajo ugled in poklicne izkušnje na monetarnem ali ban čnem podro čju. 
Mandat članov je 8 let in ne morejo biti ponovno imenovani.  
Samo državljani držav članic so lahko člani Izvršilnega odbora.  
11.3. Pogoji za zaposlitev članov Izvršilnega odbora, zlasti njihove pla če, pokojnine in druge 
socialnovarstvene dajatve, so predmet pogodb z ECB in jih dolo či Svet ECB na predlog odbora, 
sestavljenega iz treh članov, ki jih imenuje Svet ECB, in treh članov, ki jih imenuje Svet. Člani 
Izvršilnega odbora nimajo pravice glasovati o zadevah iz tega odstavka.  
11.4. Če član Izvršilnega odbora ne izpolnjuje ve č pogojev za opravljanje svojih dolžnosti ali če je 
zagrešil hujšo kršitev, ga lahko Sodiš če na predlog Sveta ECB ali Izvršilnega odbora razreši.  
11.5. Vsi osebno navzo či člani Izvršilnega odbora imajo pravico glasovati in imajo v ta namen en 
glas. Če ni dolo čeno druga če, odlo ča Izvršilni odbor z navadno več ino oddanih glasov. Pri neod ­
lo čenem izidu glasovanja ima predsednik odlo čilni glas. Na čin glasovanja je dolo čen v poslovniku iz 
člena 12.3.  
11.6. Izvršilni odbor je odgovoren za teko če poslovanje ECB.  
11.7. Prosto mesto v Izvršilnem odboru se zapolni z imenovanjem novega člana v skladu s 
členom 11.2.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/235
Člen 12  
Obveznosti organov odlo čanja 
12.1. Svet ECB sprejema smernice in sklepe, potrebne za izvajanje nalog, ki so zaupane ESCB v 
skladu s Pogodbama in tem statutom. Svet ECB oblikuje monetarno politiko Unije in, če je primerno, 
sprejema sklepe glede bližnjih monetarnih ciljev, klju čnih obrestnih mer in zagotavljanja rezerv v 
ESCB ter oblikuje potrebne smernice za njihovo izvajanje.  
Izvršilni odbor izvaja monetarno politiko v skladu s smernicami in sklepi, ki jih sprejme Svet ECB. Pri 
tem Izvršilni odbor daje potrebna navodila nacionalnim centralnim bankam. Poleg tega lahko 
Izvršilni odbor dobi nekatera prenesena pooblastila, kadar Svet ECB tako odlo či. 
Kolikor je možno in ustrezno ter brez poseganja v dolo čbe tega člena naloži ECB nacionalnim 
centralnim bankam opravljanje poslov, ki so sestavni del nalog ESCB.  
12.2. Izvršilni odbor je odgovoren za pripravo sej Sveta ECB.  
12.3. Svet ECB sprejme poslovnik, ki dolo ča notranjo organizacijo ECB in njene organe odlo čanja. 
12.4. Svet ECB opravlja svetovalne funkcije iz člena 4. 
12.5. Svet ECB sprejema sklepe iz člena 6.  
Člen 13  
Predsednik  
13.1. Predsednik ali v njegovi odsotnosti podpredsednik predseduje Svetu ECB in Izvršilnemu 
odboru ECB. 
13.2. Brez poseganja v dolo čbe člena 38 predsednik ali oseba, ki jo imenuje predsednik, zastopa 
ECB navzven.  
Člen 14  
Nacionalne centralne banke  
14.1. V skladu s členom 131 Pogodbe o delovanju Evropske unije vsaka država članica zagotovi, 
da je njena nacionalna zakonodaja, vklju čno s statutom nacionalne centralne banke, združljiva s 
Pogodbama in tem statutom.  
14.2. V statutih nacionalnih centralnih bank se zlasti dolo či, da mandat guvernerja nacionalne 
centralne banke ni krajši od 5 let.SL C 83/236 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Guverner je lahko razrešen funkcije le, če ne izpolnjuje ve č pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje 
njegovih dolžnosti, ali če je zagrešil hujšo kršitev. Zadevni guverner ali Svet ECB lahko takšen sklep 
zaradi kršitve Pogodb ali pravnega pravila o njuni uporabi predloži Sodiš ču. Tak postopek se mora 
sprožiti v dveh mesecih od objave sklepa ali njenega uradnega obvestila tožniku, če tega ni bilo, pa 
od dneva, ko je zanjo izvedel.  
14.3. Nacionalne centralne banke so sestavni del ESCB in delujejo v skladu s smernicami in 
navodili ECB. Svet ECB stori vse potrebno za zagotovitev upoštevanja smernic in navodil ECB ter 
zahteva, da se mu dajo vse potrebne informacije.  
14.4. Nacionalne centralne banke lahko opravljajo tudi funkcije, ki niso navedene v tem statutu, 
razen če Svet ECB z dvotretjinsko ve čino oddanih glasov ugotovi, da so te funkcije v nasprotju s cilji 
in nalogami ESCB. Te funkcije, ki jih nacionalne centralne banke izvajajo na lastno odgovornost in za 
svoj ra čun, ne veljajo za sestavni del funkcij ESCB.  
Člen 15  
Obveznosti poro čanja 
15.1. ECB pripravlja in objavlja poro čila o dejavnostih ESCB najmanj četrtletno.  
15.2. Vsak teden se objavi konsolidirani ra čunovodski izkaz ESCB.  
15.3. V skladu s členom 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije ECB pošlje letno poro čilo o 
dejavnostih ESCB ter o monetarni politiki preteklega in teko čega leta Evropskemu parlamentu, Svetu 
in Komisiji, pa tudi Evropskemu svetu.  
15.4. Poro čila in izkazi iz tega člena so vsem zainteresiranim strankam na voljo brezpla čno. 
Člen 16  
Bankovci  
V skladu s členom 128(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije ima Svet ECB izklju čno pravico 
odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. Bankovce lahko izdajajo ECB in nacionalne centralne 
banke. Samo bankovci, ki jih izdajajo ECB in nacionalne centralne banke, so zakonito pla čilno 
sredstvo v Uniji.  
ECB, kolikor je najbolj mogo če, upošteva obstoje če postopke glede izdajanja in oblikovanja banko ­
vcev.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/237
POGLAVJE IV  
MONETARNE FUNKCIJE IN POSLOVANJE ESCB  
Člen 17  
Ra čuni pri ECB in nacionalnih centralnih bankah  
ECB in nacionalne centralne banke lahko za opravljanje svojega poslovanja odpirajo ra čune za 
kreditne institucije, osebe javnega prava in druge udeležence na trgu ter sprejemajo sredstva, tudi 
nematerializirane vrednostne papirje, kot zavarovanje.  
Člen 18  
Operacije odprtega trga in kreditni posli  
18.1. Za doseganje ciljev ESCB in za izvajanje njegovih nalog lahko ECB in nacionalne centralne 
banke:  
— posredujejo na finan čnih trgih z dokon čnimi nakupi in prodajami (promptno in terminsko) ali z 
začasnim nakupom in s posojanjem ali zadolževanjem na podlagi terjatev in tržnih instrumentov, 
izraženih v eurih ali drugih valutah, pa tudi plemenitih kovinah;  
— sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi 
ustreznega zavarovanja posojil.  
18.2. ECB določ i splošna na čela za operacije odprtega trga in kreditne posle, ki jih izvaja sama ali 
nacionalne centralne banke, ter na čela glede objave pogojev, pod katerimi so pripravljene sklepati 
posle.  
Člen 19  
Obvezne rezerve  
19.1. Z upoštevanjem člena 2 in skladno s cilji monetarne politike lahko ECB od kreditnih 
institucij s sedežem v državah članicah zahteva, da imajo obvezne rezerve na ra čunih pri ECB in 
nacionalnih centralnih bankah. Pravila za izra čun in dolo čitev zahtevanih obveznih rezerv lahko 
opredeli Svet ECB. Ob kršitvah ima ECB pravico zara čunati kazenske obresti in sprejeti druge sankcije 
s primerljivim uč inkom.  
19.2. Za uporabo tega člena Svet v skladu s postopkom iz člena 41 dolo či osnovo za obvezne 
rezerve ter najvišja dopustna razmerja med temi rezervami in njihovimi osnovami, pa tudi ustrezne sankcije za kršitve.SL C 83/238 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 20  
Drugi instrumenti monetarnega nadzora  
Svet ECB lahko z dvotretjinsko ve čino oddanih glasov odlo či o uporabi drugih operativnih metod 
monetarnega nadzora, ki se mu zdijo primerne, z upoštevanjem člena 2.  
Svet v skladu s postopkom iz člena 41 dolo či podro čje uporabe teh metod, č e te nalagajo obveznosti 
tretjim osebam.  
Člen 21  
Poslovanje z osebami javnega prava  
21.1. V skladu s členom 123 Pogodbe o delovanju Evropske unije so prepovedane prekora čitve 
pozitivnega stanja na ra čunu ali druge oblike kreditov pri ECB ali pri nacionalnih centralnih bankah v 
korist institucij, organov, uradov ali agencij Unije, institucionalnih enot centralne, regionalne ali 
lokalne ravni države ter drugih oseb javnega prava ali v korist javnih podjetij držav članic, prav 
tako je prepovedano, da bi ECB ali nacionalne centralne banke neposredno od njih kupovale dolž ­
niške instrumente.  
21.2. ECB in nacionalne centralne banke lahko nastopajo kot fiskalni agenti za osebe iz člena 
21.1. 
21.3. Dolo čbe tega člena se ne uporabljajo za kreditne institucije v javni lasti, ki jih nacionalne 
centralne banke in ECB pri zagotavljanju rezerv s strani centralnih bank obravnavajo enako kakor zasebne kreditne institucije.  
Člen 22
 
Klirinški in pla čilni sistemi  
ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za 
zagotovitev u činkovitih in zanesljivih klirinških in pla čilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi 
državami.  
Člen 23  
Poslovanje s tujino  
ECB in nacionalne centralne banke lahko:  
— vzpostavljajo odnose s centralnimi bankami in finan čnimi institucijami v drugih državah ter, 
kadar je primerno, z mednarodnimi organizacijami;  
— kupujejo in prodajajo promptno in terminsko vse vrste deviznih sredstev in plemenitih kovin; 
izraz „devizna sredstva“ zajema vrednostne papirje in vsa druga sredstva v valuti katere koli države ali obra čunski enoti ter v kateri koli obliki;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/239
— imajo in upravljajo sredstva iz tega člena; 
— opravljajo vse vrste ban čnih poslov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, tudi 
najemanje in dajanje posojil.  
Člen 24  
Drugo poslovanje  
Poleg poslov, ki izhajajo iz njihovih nalog, lahko ECB in nacionalne centralne banke sklepajo posle 
za svoje upravne namene ali za svoje zaposlene.  
POGLAVJE V  
BONITETNI NADZOR  
Člen 25  
Bonitetni nadzor  
25.1. ECB lahko svetuje o podro čju uporabe in izvajanju zakonodaje Unije, ki se nanaša na 
bonitetni nadzor kreditnih institucij ter na stabilnost finan čnega sistema, Svetu, Komisiji in pristojnim 
organom držav članic, ti pa jo prav tako lahko zaprosijo za mnenje.  
25.2. V skladu s predpisi Sveta iz člena 127(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko ECB 
izvaja posebne naloge v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih in drugih finan čnih institucij razen 
zavarovalnic.  
POGLAVJE VI  
FINAN ČNE DOLO ČBE ESCB 
Člen 26  
Finan čna poro čila 
26.1. Poslovno leto se za ECB in za nacionalne centralne banke za čne prvega dne januarja in 
kon ča zadnji dan decembra.  
26.2. Zaklju čni ra čun ECB pripravi Izvršilni odbor v skladu z na čeli, ki jih dolo či Svet ECB. Potem 
ko ga odobri Svet ECB, se objavi.  
26.3. Izvršilni odbor za potrebe analiz in upravljanja pripravi konsolidirano bilanco stanja ESCB, 
ki zajema sredstva in obveznosti nacionalnih centralnih bank iz pristojnosti ESCB.SL C 83/240 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
26.4. Za uporabo tega člena sprejme Svet ECB potrebna pravila za standardiziranje ra čunovodstva 
in poro čanja o poslovanju nacionalnih centralnih bank.  
Člen 27  
Revizija  
27.1. Revizijo ra čunovodskih izkazov ECB in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni 
zunanji revizorji, ki jih priporo či Svet ECB in potrdi Svet. Revizorji so pooblaš čeni za pregled vseh 
poslovnih knjig in ra čunov ECB in nacionalnih centralnih bank ter za pridobivanje celovitih infor ­
macij o njihovem poslovanju.  
27.2. Dolo čbe člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije se uporabljajo samo za preverjanje 
učinkovitosti upravljanja ECB.  
Člen 28  
Kapital ECB  
28.1. Kapital ECB znaša 5 milijard eurov. Kapital se lahko pove ča z zneski, ki jih Svet ECB dolo či 
s kvalificirano ve čino iz člena 10.3 v mejah in pod pogoji, dolo čenimi v Svetu skladno s postopkom 
iz člena 41.  
28.2. Nacionalne centralne banke so edini vpisniki in lastniki kapitala ECB. Vpisovanje kapitala se 
izvede po klju ču, dolo čenem v skladu s členom 29.  
28.3. Svet ECB s kvalificirano ve čino iz člena 10.3 dolo či, koliko kapitala in v kakšni obliki se 
vpla ča. 
28.4. Deležev nacionalnih centralnih bank v vpisanem kapitalu ECB ob upoštevanju člena 28.5 ni 
mogo če prenesti, zastaviti ali zase či. 
28.5. Če se klju č iz člena 29 spremeni, nacionalne centralne banke izvedejo medsebojni prenos 
kapitalskih deležev v obsegu, ki zagotavlja, da je razdelitev kapitalskih deležev skladna s spreme ­
njenim klju čem. Svet ECB dolo či pogoje za te prenose.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/241
Člen 29  
Klju č za vpis kapitala  
29.1. Klju č za vpis kapitala Evropske centralne banke, ki je bil prvi č dolo čen leta 1998 ob 
ustanovitvi Evropskega sistema centralnih bank, se dolo či tako, da se vsaki nacionalni centralni 
banki dodeli ponder v tem klju ču, ki je enak vsoti:  
— 50 % deleža zadevne države članice v prebivalstvu Unije v predzadnjem letu pred ustanovitvijo 
ESCB;  
— 50 % deleža zadevne države članice v bruto doma čem proizvodu po tržnih cenah Unije iz 
zadnjih petih let pred predzadnjim letom pred ustanovitvijo ESCB.  
Odstotek se zaokroži navzgor ali navzdol na najbli žji mnogokratnik 0,0001 odstotne to čke. 
29.2. Statisti čne podatke za uporabo tega člena da na razpolago Komisija v skladu s pravili, ki jih 
sprejme Svet po postopku iz člena 41.  
29.3. Ponderji, dolo čeni za nacionalne centralne banke, se po ustanovitvi ESCB usklajujejo vsakih 
pet let po analogiji z dolo čbami člena 29.1. Spremenjeni klju č se uporablja od prvega dne nasled ­
njega leta.  
29.4. Svet ECB sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena. 
Člen 30  
Prenos deviznih rezerv na ECB  
30.1. Brez poseganja v dolo čbe člena 28 nacionalne centralne banke oskrbijo ECB z deviznimi 
rezervami do zneska v protivrednosti 50 milijard eurov, kar ne vklju čuje valut držav članic, eurov, 
rezervnih pozicij pri MDS in posebnih pravic črpanja. Svet ECB dolo či delež, ki se prenese na ECB po 
njeni ustanovitvi, in zneske, ki se prenesejo pozneje. ECB je polno upravi čena imeti in upravljati 
devizne rezerve, ki so nanjo prenesene, ter jih uporabljati za namene, dolo čene s tem statutom.  
30.2. Prispevek posamezne nacionalne centralne banke se dolo či sorazmerno z njenim deležem v 
vpisanem kapitalu ECB.  
30.3. ECB prizna vsaki nacionalni centralni banki terjatev v višini njenega prispevka. Svet ECB 
dolo či denominacijo in obrestovanje teh terjatev.  
30.4. V skladu s členom 30.2 lahko ECB zahteva dodatne devizne rezerve nad mejo, dolo čeno v 
členu 30.1, v mejah in pod pogoji, ki jih dolo či Svet v skladu s postopkom iz člena 41.SL C 83/242 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
30.5. ECB lahko ima in upravlja rezervne pozicije pri MDS in posebne pravice črpanja ter 
omogo ča združevanje teh sredstev.  
30.6. Svet ECB sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena. 
Člen 31  
Devizne rezerve nacionalnih centralnih bank  
31.1. Nacionalne centralne banke lahko opravljajo posle pri izpolnjevanju svojih obveznosti do 
mednarodnih organizacij v skladu s členom 23.  
31.2. Za vse drugo poslovanje z deviznimi rezervami, ki ostanejo v nacionalnih centralnih bankah 
po prenosih iz člena 30, in za transakcije, ki jih opravijo države članice z operativnimi deviznimi 
sredstvi, je nad mejo, ki se dolo či v okviru člena 31.3, potrebna odobritev ECB, da se zagotovi 
skladnost s politiko deviznega te čaja in monetarno politikoUnije.  
31.3. Svet ECB izda smernice za olajšanje tega poslovanja.  
Člen 32  
Razporeditev denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank  
32.1. Prihodki, ki jih ustvarjajo nacionalne centralne banke pri izvajanju nalog monetarne politike 
ESCB (v nadaljnjem besedilu „denarni prihodki“), se na koncu vsakega poslovnega leta razporedijo v 
skladu z dolo čbami tega člena. 
32.2. Višina denarnih prihodkov vsake nacionalne centralne banke je enaka njenemu letnemu 
prihodku, ustvarjenemu iz sredstev, ki jih ima nasproti bankovcem v obtoku in depozitom kreditnih 
institucij. Ta sredstva nacionalne centralne banke namensko razporedijo v skladu s smernicami, ki jih 
pripravi Svet ECB.  
32.3. Če Svet ECB po uvedbi eura presodi, da struktura bilanc stanja nacionalnih centralnih bank 
ne dovoljuje uporabe člena 32.2, lahko Svet ECB z odstopanjem od člena 32.2 s kvalificirano ve čino 
sklene, da se za obdobje najve č petih let denarni prihodki izra čunavajo po druga čni metodi.  
32.4. Znesek denarnih prihodkov nacionalne centralne banke se zmanjša za znesek obresti, ki jih 
ta nacionalna centralna banka pla ča za depozite, prejete od kreditnih institucij v skladu s členom 19.  
Svet ECB lahko sklene, da imajo nacionalne centralne banke pravico do odškodnine za stroške, 
nastale z izdajanjem bankovcev, ali v izjemnih okoliš činah do odškodnine za posebne izgube, nastale 
pri poslih monetarne politike, ki jih opravljajo za ESCB. Pla čilo odškodnine se izvede v obliki, ki je 
po presoji Sveta ECB primerna; te zneske je mogo če pobotati z denarnimi prihodki nacionalnih 
centralnih bank.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/243
32.5. Vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank se porazdeli nacionalnim centralnim 
bankam sorazmerno z njihovimi vpla čanimi deleži v kapitalu ECB, ob upoštevanju kakršnega koli 
sklepa, ki ga sprejme Svet ECB v skladu s členom 33.2.  
32.6. Obra čun in poravnavo zneskov, ki so posledica razporeditve denarnih prihodkov, izvede 
ECB v skladu s smernicami Sveta ECB.  
32.7. Svet ECB sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena. 
Člen 33  
Razporeditev čistega dobi čka in izgube ECB  
33.1. Čisti dobi ček ECB se prenese po naslednjem zaporedju:  
(a) znesek, ki ga dolo či Svet ECB in ki ne sme presegati 20 % čistega dobi čka, se prenese v splošni 
rezervni sklad najve č do višine, ki je enaka 100 % kapitala;  
(b) preostali čisti dobi ček se razdeli med delni čarje ECB sorazmerno z njihovimi vpla čanimi deleži.  
33.2. Če ima ECB izgubo, se primanjkljaj pokrije iz splošnega rezervnega sklada ECB in po potrebi 
na podlagi sklepa Sveta ECB iz denarnih prihodkov v dolo čenem poslovnem letu sorazmerno z 
višino in do višine zneskov, porazdeljenih nacionalnim centralnim bankam v skladu s členom 32.5.  
POGLAVJE VII  
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 34  
Pravni akti  
34.1. V skladu s členom 132 Pogodbe o delovanju Evropske unije ECB:  
— sprejema uredbe, kolikor so potrebne za izvajanje nalog, ki so opredeljene v prvi alinei člena 3.1, 
v členih 19.1, 22 ali 25.2 statuta ESCB in ECB in v primerih, dolo čenih v aktih Sveta iz člena 41;  
— sprejema sklepe, ki so potrebni za izvajanje nalog, zaupanih ESCB v skladu s Pogodbama in 
statutom ESCB in ECB;  
— pripravlja priporo čila in daje mnenja.  
34.2. ECB lahko sklene, da svoje sklepe, priporo čila in mnenja objavi.SL C 83/244 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
34.3. V mejah in pod pogoji, ki jih Svet sprejme po postopku iz člena 41, ima ECB pravico 
naložiti globe ali periodi čne denarne kazni podjetjem, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz njenih uredb 
in sklepov. 
Člen 35  
Sodni nadzor in z njim povezane zadeve  
35.1. Sodiš če Evropske unije preverja ali razlaga dejanja ali opustitve dejanj ECB v primerih in pod 
pogoji, dolo čenimi s Pogodbama. ECB lahko sproži postopek v primerih in pod pogoji, dolo čenimi s 
Pogodbama. 
35.2. Spore med ECB na eni strani in njenimi upniki, dolžniki ali drugimi osebami na drugi 
rešujejo pristojna nacionalna sodiš ča, razen kadar je bila pristojnost prenesena na Sodiš če Evropske 
unije.  
35.3. Za ECB velja ureditev odgovornosti iz člena 340 Pogodbe o delovanju Evropske unije. 
Odgovornost nacionalnih centralnih bank je dolo čena z nacionalnimi zakonodajami.  
35.4. Sodiš če Evropske unije je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v vseh 
pogodbah, ki jih sklene ECB ali ki so sklenjene v njenem imenu, ne glede na to, ali ureja te pogodbe 
javno ali zasebno pravo.  
35.5. Sklep ECB o vložitvi tožbe pri Sodiš ču Evropske unije sprejme Svet ECB.  
35.6. Sodiš če Evropske unije je pristojno za reševanje sporov glede izpolnjevanja obveznosti, ki jih 
nacionalnim centralnim bankam nalagata Pogodbi in ta statut. Če ECB meni, da nacionalna centralna 
banka ni izpolnila obveznosti po Pogodbah in tem statutu, poda o zadevi obrazloženo mnenje, 
potem ko je tej nacionalni centralni banki omogo čila, da predloži svoje pripombe. Če zadevna 
nacionalna centralna banka ne upošteva mnenja v roku, ki ga dolo či ECB, lahko ECB predloži zadevo 
Sodišč u Evropske unije.  
Člen 36  
Zaposleni  
36.1. Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora dolo či pogoje za zaposlitev v ECB.  
36.2. Sodiš če Evropske unije je pristojno za reševanje vseh sporov med ECB in njenimi uslužbenci 
v mejah in pod pogoji, ki so dolo čeni v pogojih za zaposlitev.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/245
Člen 37  (prejšnji člen 38)  
Poslovna skrivnost  
37.1. Člani upravljavskih organov in zaposleni ECB in nacionalnih centralnih bank tudi po izteku 
mandata ne smejo razkriti informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.  
37.2. Za osebe z dostopom do podatkov, ki so predmet predpisov Unije o obveznosti varovanja 
skrivnosti, se uporabljajo ti predpisi.  
Člen 38  (prejšnji člen 39)  
Podpisniki  
V razmerjih do tretjih oseb zavezuje ECB vsako dejanje predsednika ali dveh članov Izvršilnega 
odbora ali podpis dveh zaposlenih ECB, ki ju predsednik ustrezno pooblasti za podpisovanje v 
imenu ECB.  
Člen 39  (prejšnji člen 40)  
Privilegiji in imunitete  
ECB uživa na ozemlju držav članic privilegije in imunitete, ki so potrebni za izvajanje njenih nalog, 
pod pogoji, določ enimi s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije.  
POGLAVJE VIII  
SPREMEMBA STATUTA IN DOPOLNILNA ZAKONODAJA 
Člen 40  (prejšnji člen 41)  
Poenostavljeni postopek spreminjanja  
40.1. V skladu s členom 129(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko člene 5.1, 5.2, 5.3, 17, 
18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4, 32.6, 33.1(a) in 36 tega statuta spremenita Evropski 
parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku na priporo čilo ECB in po posvetovanju s 
Komisijo ali na predlog Komisije in po posvetovanju z ECB.  
40.2. Člen 10.2 se lahko spremeni s soglasnim sklepom Evropskega sveta na priporo čilo Evropske 
centralne banke in po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo ali na priporo čilo 
Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko. Te spremembe 
začnejo veljati šele, ko jih potrdijo države članice v skladu s svojimi ustavnimi pravili.SL C 83/246 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
40.3. Za priporo čilo, ki ga pripravi ECB po tem členu, je potreben soglasen sklep Sveta ECB.  
Člen 41  (prejšnji člen 42)  
Dopolnilna zakonodaja  
V skladu s členom 129(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svet na predlog Komisije in po 
posvetovanju z Evropskim parlamentom in ECB ali na priporo čilo ECB in po posvetovanju z Evrop ­
skim parlamentom in Komisijo sprejme dolo čbe, navedene v členih 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 
in 34.3 tega statuta.  
POGLAVJE IX  
PREHODNE IN DRUGE DOLO ČBE ZA ESCB  
Člen 42  (prejšnji člen 43)  
Splošne dolo čbe 
42.1. Odstopanje, predvideno v členu 139 Pogodbe o delovanju Evropske unije, povzro či, da se 
zadevni državi članici ne dodeljujejo pravice ali nalagajo obveznosti z naslednjimi členi tega statuta: 
3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 in 49.  
42.2. Centralne banke držav članic, za katere velja odstopanje iz člena 139 navedene pogodbe, 
ohranijo pristojnosti na podro čju monetarne politike po nacionalnem pravu.  
42.3. Skladno s členom 139 navedene pogodbe izraz „države članice“ pomeni „države članice, 
katerih valuta je euro “ v naslednjih č lenih tega statuta: 3, 11.2 in 19.  
42.4. Izraz „nacionalne centralne banke“ pomeni „centralne banke držav članic katerih valuta je 
euro“ v naslednjih členih statuta: 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 in 
49. 
42.5 Izraz „delnič arji“ pomeni „centralne banke držav članic katerih valuta je euro“ v členih 10.3 
in 33.1.  
42.6. Izraz „vpisani kapital ECB“ pomeni „kapital ECB , ki so ga vpisale centralne banke držav 
članic, katerih valuta je euro“ v členih 10.3 in 30.2.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/247
Člen 43  (prejšnji člen 44)  
Prehodne naloge ECB  
ECB prevzame nekdanje naloge Evropskega monetarnega inštituta iz člena 141(2) Pogodbe o delo ­
vanju Evropske unije, ki jih je zaradi odstopanj ene ali ve č držav članic treba še izvajati po uvedbi 
eura. 
ECB svetuje pri pripravah za odpravo odstopanj iz člena 140 navedene pogodbe.  
Člen 44  (prejšnji člen 45)  
Razširjeni svet ECB  
44.1. Brez poseganja v dolo čbe člena 129(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije se kot tretji 
organ odlo čanja ECB ustanovi Razširjeni svet.  
44.2. Člani Razširjenega sveta so predsednik in podpredsednik ECB ter guvernerji nacionalnih 
centralnih bank. Drugi člani Izvršilnega odbora lahko sodelujejo na sestankih Razširjenega sveta, 
vendar nimajo pravice glasovanja.  
44.3. Odgovornosti Razširjenega sveta so v celoti naštete v členu 46 tega statuta.  
Člen 45  (prejšnji člen 46)  
Poslovnik Razširjenega sveta  
45.1. Razširjenemu svetu ECB predseduje predsednik, v njegovi odsotnosti pa podpredsednik ECB.  
45.2. Predsednik Sveta in en član Komisije lahko sodelujeta na sestankih Razširjenega sveta, 
vendar nimata pravice glasovanja.  
45.3. Predsednik pripravlja sestanke Razširjenega sveta.  
45.4. Razširjeni svet z odstopanjem od člena 12.3 sprejme svoj poslovnik.  
45.5. Sekretariat Razširjenega sveta zagotovi ECB.  
Člen 46  (prejšnji člen 47)  
Odgovornosti Razširjenega sveta  
46.1. Razširjeni svet:  
— izvaja naloge iz člena 43;  
— sodeluje pri svetovalnih nalogah iz členov 4 in 25.1.SL C 83/248 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
46.2. Razširjeni svet sodeluje pri:  
— zbiranju statisti čnih podatkov iz člena 5;  
— poro čanju ECB iz člena 15;  
— oblikovanju potrebnih pravil za uporabo člena 26, navedenih v členu 26.4;  
— sprejemanju vseh drugih potrebnih ukrepov za uporabo člena 29, navedenih v členu 29.4;  
— dolo čanju pogojev za zaposlitev v ECB iz člena 36.  
46.3. Razširjeni svet sodeluje pri pripravah, ki so potrebne za nepreklicno dolo čitev deviznih 
tečajev valut držav članic z odstopanjem glede na euro iz člena 140(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
46.4. Predsednik ECB obveš ča Razširjeni svet o sklepih Sveta ECB.  
Člen 47  (prejšnji člen 48)  
Prehodne dolo čbe za kapital ECB  
V skladu s členom 29.1 se za vsako nacionalno centralno banko dolo či ponder v ključ u za vpis 
kapitala ECB. Z odstopanjem od člena 28.3 centralne banke držav č lanic z odstopanjem ne vpla čajo 
svojega vpisanega kapitala, razen če Razširjeni svet z ve čino, ki predstavlja vsaj dve tretjini vpisanega 
kapitala ECB in vsaj polovico delni čarjev, ne odlo či, da mora biti vpla čan minimalni odstotek kot 
prispevek za stroške poslovanja ECB.  
Člen 48  (prejšnji člen 49)  
Odloženo pla čilo kapitala, rezerv in rezervacij ECB  
48.1. Centralna banka države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, vpla ča svoj vpisani 
delež kapitala ECB v enaki višini kakor centralne banke držav članic katerih valuta je euro in prenese 
na ECB devizne rezerve v skladu s členom 30.1. Znesek za prenos se dolo či tako, da se pomnoži 
vrednost v eurih po veljavnih deviznih te čajih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v 
skladu s členom 30.1, z razmerjem med številom delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna 
centralna banka, in številom delnic, ki so jih že vpla čale druge nacionalne centralne banke.  
48.2. Poleg vpla čila iz člena 48.1 zadevna centralna banka prispeva k rezervam ECB, k rezer ­
vacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vklju čiti v rezerve in rezervacije 
glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra v letu pred odpravo odstopanja. Znesek 
prispevka se dolo či tako, da se pomnoži višino rezerv, kakršne so opredeljene zgoraj in navedeneSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/249
v potrjeni bilanci stanja ECB, z razmerjem med števi lom delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna 
centralna banka, in številom delnic, ki so jih že vpla čale druge centralne banke.  
48.3. Ko ena ali ve č držav postane država članica in njihove centralne banke postanejo del ESCB, 
se vpisani kapital ECB ter najvišja možna meja zneska deviznih rezerv, ki se lahko prenese na ECB, 
avtomati čno pove čata. Poveč anje se dolo či z množenjem takrat veljavnih ustreznih zneskov z 
razmerjem – znotraj razširjenega klju ča za vpis kapitala – med ponderjem vstopajo čih nacionalnih 
centralnih bank in ponderjem nacionalnih centralnih bank, ki so že članice ESCB. Ponder vsake 
nacionalne centralne banke v klju ču za vpis kapitala se izra čuna po analogiji s členom 29.1 ter v 
skladu s členom 29.2. Referen čna obdobja, ki se uporabijo za statisti čne podatke, so enaka tistim, ki 
so se uporabila za zadnjo petletno uskladitev ponderjev po členu 29.3.  
Člen 49  (prejšnji člen 52)  
Menjava bankovcev v valutah držav članic  
Po nepreklicni dolo čitvi deviznih te čajev v skladu s členom 140(3) Pogodbe o delovanju Evropske 
unije Svet ECB stori vse potrebno, da bi nacionalne centralne banke menjale bankovce v valutah z 
nepreklicno dolo čenimi deviznimi teč aji po njihovi nominalni vrednosti.  
Člen 50  (prejšnji člen 53)  
Uporaba prehodnih dolo čb 
Členi 42 do 47 se uporabljajo, če in dokler obstajajo države članice z odstopanjem.SL C 83/250 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 5)  
O STATUTU EVROPSKE INVESTICIJSKE 
BANKE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  oblikovati Statut Evropske investicijske banke, predviden v členu 308 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
V skladu s členom 308 Pogodbe o delovanju Evropske unije se ustanovi Evropska investicijska banka 
(v nadaljnjem besedilu „Banka“), ki opravlja svoje naloge in izvaja svojo dejavnost skladno z 
dolo čbami Pogodb in tega statuta.  
Člen 2 
Naloga Banke je opredeljena v členu 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Člen 3 
V skladu s členom 308 Pogodbe o delovanju Evropske unije so č lanice Banke države članice.  
Člen 4 
1. Kapital Banke je 232 392 989 000 EUR, države članice pa so vpisale naslednje deleže:  
Nem čija 37 578 019 000  
Francija  37 578 019 000  
Italija  37 578 019 000  
Združeno kraljestvo  37 578 019 000  
Španija 22 546 811 500  
Belgija 10 416 365 500  
Nizozemska  10 416 365 500  
Švedska  6 910 226 000  
Danska  5 274 105 000  
Avstrija  5 170 732 500  
Poljska  4 810 160 500  
Finska  2 970 783 000SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/251
Gr čija 2 825 416 500  
Portugalska  1 820 820 000  
Češka  1 774 990 500  
Madžarska  1 679 222 000  
Irska  1 318 525 000  
Romunija  1 217 626 000  
Slovaška 604 206 500  
Slovenija  560 951 500  
Bolgarija 410 217 500  
Litva 351 981 000  
Luksemburg  263 707 000  
Ciper 258 583 500  
Latvija 214 805 000  
Estonija  165 882 000  
Malta 98 429 500 
Države članice jam čijo le do višine svojega deleža v vpisanem kapitalu in ne v vpla čanem kapitalu.  
2. Vklju čitev nove članice povzro či pove čanje vpisanega kapitala v višini prispevka nove članice.  
3. Svet guvernerjev lahko soglasno odlo či, da se vpisani kapital pove ča. 
4. Deleža posamezne članice v vpisanem kapitalu ni mogo če prenesti, zastaviti ali zase či. 
Člen 5 
1. Države članice vpla čajo vpisani kapital v višini povpre čno 5 % zneskov iz člena 4(1).  
2. V primeru pove čanja vpisanega kapitala svet guvernerjev soglasno dolo či odstotke, ki jih je 
treba vpla čati, in na čin pla čevanja. Gotovinska vpla čila se opravljajo izklju čno v eurih.  
3. Svet direktorjev lahko zahteva vpla čilo salda vpisanega kapitala do višine, ki je potrebna, da 
Banka izpolni obveznosti.  
Vsaka država članica izvede to vpla čilo v sorazmerju s svojim deležem vpisanega kapitala.SL C 83/252 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 6  
(prejšnji člen 8)  
Banko upravljajo in vodijo svet guvernerjev, svet direktorjev in upravni odbor.  
Člen 7  
(prejšnji člen 9)  
1. Svet guvernerjev sestavljajo ministri, ki jih imenujejo države članice. 
2. Svet guvernerjev sprejema splošne direktive o kreditni politiki Banke, v skladu s cilji Unije.  
Svet guvernerjev zagotavlja, da se te direktive izvajajo.  
3. Poleg tega svet guvernerjev:  
(a) odlo ča, ali naj se vpisani kapital pove ča v skladu s členoma 4(3) in 5(2);  
(b) za namene člena 9(1) opredeli na čela, ki veljajo za posle financiranja v okviru nalog Banke;  
(c) izvaja pristojnosti, dolo čene v členih 9 in 11, za imenovanja in obvezno upokojitev članov sveta 
direktorjev in upravnega odbora, ter pristojnosti, dolo čene v drugem pododstavku člena 11(1);  
(d) v skladu s členom 16(1) odlo ča o odobritvi financiranja za naložbene posle, ki naj bi se v celoti 
ali delno izvedli zunaj ozemlja držav članic;  
(e) odobri letna poro čila sveta direktorjev;  
(f) odobri letne bilance stanja in bilance uspeha;  
(g) izvaja druga pooblastila in naloge dodeljene s tem statutom;  
(h) odobri poslovnik Banke.  
4. Svet guvernerjev je v okviru Pogodbe in tega statuta pooblaš čen, da soglasno sprejema vse 
odlo čitve glede za časne ustavitve dejavnosti Banke in njene morebitne likvidacije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/253
Člen 8  
(prejšnji člen 10)  
Razen če ni v tem statutu dolo čeno druga če, so odloč itve sveta guvernerjev sprejete z ve čino njegovih 
članov. Ta ve čina mora predstavljati najmanj 50 % vpisanega kapitala.  
Za kvalificirano ve čino je potrebnih osemnajst glasov in 68 % vpisanega kapitala.  
Vzdržani glasovi navzo čih ali zastopanih članov ne prepre čujejo sprejetja odlo čitev, za katere se 
zahteva soglasje.  
Člen 9  
(prejšnji člen 11)  
1. Svet direktorjev odlo ča o odobritvi financiranja, zlasti v obliki posojil in jamstev ter najemanja 
posojil; dolo ča obrestne mere za posojila ter provizije in druge dajatve. Na podlagi sklepa, sprejetega 
s kvalificirano ve čino, lahko nekatere svoje dodeljene pristojnosti prenese na upravni odbor. Dolo či 
podrobnosti in pogoje tega prenosa in nadzira njegovo izvajanje.  
Svet direktorjev nadzoruje, da je Banka pravilno vodena; zagotavlja skladnost poslovodenja Banke z 
dolo čbami Pogodb in statutom ter s splošnimi direktivami, ki jih sprejema svet guvernerjev.  
Ob koncu prora čunskega leta mora svet direktorjev svetu guvernerjev predložiti poro čilo in ga po 
njegovi odobritvi objaviti.  
2. Svet direktorjev sestavlja osemindvajset direktorjev in osemnajst namestnikov direktorjev.  
Direktorje imenuje svet guvernerjev za pet let. Po enega predlaga vsaka država članica in enega 
predlaga Komisija.  
Namestnike direktorjev imenuje svet guvernerjev za pet let, kakor sledi:  
— dva namestnika predlaga Zvezna republika Nem čija, 
— dva namestnika predlaga Francoska republika,  
— dva namestnika predlaga Italijanska republika,  
— dva namestnika predlaga Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske,  
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagata Kraljevina Španija in Portugalska republika,SL C 83/254 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Belgija, Veliko vojvodstvo Lukse ­
mburg in Kraljevina Nizozemska,  
— dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Danska, Helenska republika, Irska 
in Romunija,  
— dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Estonija, Republika Latvija, Repub ­
lika Litva, Republika Avstrija, Republika Finska in Kraljevina Švedska,  
— tri namestnike v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Bolgarija, Češka republika, Repub ­
lika Ciper, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in 
Slovaška republika,  
— enega namestnika predlaga Komisija.  
Svet direktorjev kooptira šest strokovnjakov brez pravice glasovanja: tri kot člane in tri kot namest ­
nike.  
Direktorji in namestniki so lahko ponovno imenovani.  
Ureditev glede udeležbe na sestankih sveta direktorjev ter dolo čbe, ki se uporabljajo za namestnike in 
kooptirane strokovnjake, se opredelijo v poslovniku.  
Seje sveta direktorjev vodi predsednik ali v njegovi odsotnosti eden od podpredsednikov upravnega 
odbora, ki pa ne glasuje.  
Člani sveta direktorjev so izbrani med osebami, katerih neodvisnost in usposobljenost sta nedvomni; 
odgovorni so izklju čno Banki.  
3. Če direktor ne izpolnjuje več potrebnih pogojev za opravljanje svojih nalog, ga lahko svet 
guvernerjev, ki odlo ča s kvalificirano ve čino, razreši.  
Če letno poro čilo ni odobreno, svet direktorjev odstopi.  
4. Mesto, izpraznjeno zaradi smrti ali prostovoljnega odstopa, razrešitve ali kolektivnega odstopa, 
se zapolni v skladu z dolo čbami odstavka 2. Razen ob zamenjavi sveta direktorjev v celoti so člani 
nadomeš čeni za preostanek njihovega mandata.  
5. Svet guvernerjev dolo či osebne prejemke članov sveta direktorjev. Svet guvernerjev dolo či, 
katere dejavnosti so nezdružljive s funkcijo direktorja in namestnika.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/255
Člen 10  
(prejšnji člen 12)  
1. V svetu direktorjev ima vsak direktor en glas. Svoj glas lahko prenese v vseh primerih, v skladu 
s postopkom, ki se predpiše v poslovniku Banke.  
2. Če v tem statutu ni druga če dolo čeno, odlo ča svet direktorjev najmanj z eno tretjino (1/3) 
članov, ki imajo pravico glasovanja in ki predstavlja najmanj petdeset odstotkov (50 %) vpisanega 
kapitala. Za kvalificirano ve čino je potrebnih osemnajst (18) glasov za in oseminšestdeset odstotkov 
(68 %) vpisanega kapitala. V poslovniku Banke je dolo čena sklep čnost, ki se zahteva za veljavnost 
odlo čitev sveta direktorjev.  
Člen 11  
(prejšnji člen 13)  
1. Upravni odbor sestavljajo predsednik in osem podpredsednikov, ki jih za šest let imenuje svet 
guvernerjev na predlog sveta direktorjev. Lahko so ponovno imenovani.  
Svet guvernerjev lahko soglasno spremeni število č lanov upravnega odbora.  
2. Na predlog sveta direktorjev, ki odlo ča s kvalificirano ve čino, lahko svet guvernerjev s kvali ­
ficirano ve čino razreši člane upravnega odbora.  
3. Upravni odbor skrbi za teko če poslovanje Banke pod vodstvom predsednika in nadzorom sveta 
direktorjev.  
Pripravlja sklepe sveta direktorjev, zlasti glede najemanja posojil ter odobravanja financiranja, zlasti v 
obliki posojil in jamstev; zagotavlja izvajanje teh sklepov.  
4. Upravni odbor odlo ča z več ino pri sprejemanju mnenj o prošnjah za posojila in jamstva ter o 
na črtovanem najemanju posojil.  
5. Svet guvernerjev dolo či osebne prejemke članov upravnega odbora in dolo či, katere dejavnosti 
so nezdružljive z njihovo funkcijo.  
6. Predsednik, v njegovi odsotnosti pa podpredsednik zastopa Banko v sodnih in zunajsodnih 
zadevah.  
7. Zaposleni pri Banki so podrejeni predsedniku. Ta jih sprejema v službo in jim daje odpoved. Pri 
izbiri zaposlenih mora upoštevati ne le osebne sposobnosti in strokovno usposobljenost, ampak tudi 
pravi čno zastopanost državljanov držav članic. V poslovniku se dolo či organ, ki je pristojen za 
sprejemanje dolo čb, ki se uporabljajo za zaposlene.SL C 83/256 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
8. Upravni odbor in zaposleni Banke so odgovorni izklju čno Banki in pri opravljanju svojih nalog 
popolnoma neodvisni. 
Člen 12  
(prejšnji člen 14)  
1. Odbor šestih članov, ki jih na podlagi njihove usposobljenosti imenuje svet guvernerjev 
preverja, ali delovanje Banke ustreza najboljšim praksam v ban čništvu, in je odgovoren za revizijo 
poro čil Banke.  
2. Odbor iz odstavka 1 vsako leto preveri pravilnost poslovanja in knjigovodstva Banke. V ta 
namen preverja, ali je poslovanje Banke potekalo v skladu s formalnostmi in postopki, dolo čenimi v 
tem statutu in poslovniku.  
3. Odbor iz odstavka 1 potrdi, da ra čunovodski izkaz in drugi finan čni podatki v letnem poro čilu, 
ki ga pripravi svet direktorjev, kažejo resni čno in pravo sliko o finan čnem položaju Banke z vidika 
sredstev in obveznosti ter o rezultatih poslovanja in denarnih tokovih v zadevnem poslovnem letu.  
4. V poslovniku se opredeli, kako morajo biti člani odbora iz odstavka 1 usposobljeni, dolo čijo pa 
se tudi pogoji njegovega delovanja.  
Člen 13  
(prejšnji člen 15)  
Banka se z vsako državo članico sporazumeva prek organa, ki ga dolo či zadevna država. Pri fina ­
nčnem poslovanju Banka uporablja storitve nacionalne centralne banke zadevne države članice ali 
drugih finan čnih institucij, ki jih potrdi ta država.  
Člen 14  
(prejšnji člen 16)  
1. Banka sodeluje z vsemi mednarodnimi organizacijami, ki delujejo na podobnih podro čjih. 
2. Banka navezuje koristne stike za sodelovanje z ban čnimi in finan čnimi institucijami v državah, 
na katere širi svoje poslovanje.  
Člen 15  
(prejšnji člen 17)  
Na prošnjo države članice ali Komisije ali na lastno pobudo svet guvernerjev v skladu z enakimi 
dolo čbami, ki veljajo za njihovo sprejetje, razlaga ali dopolnjuje direktive, ki jih je sprejel po členu 7 
tega statuta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/257
Člen 16  
(prejšnji člen 18)  
1. V okviru nalog iz člena 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije Banka odobrava financiranje, 
zlasti v obliki posojil in jamstev svojim članom ali zasebnim ali javnim podjetjem za naložbe, ki se 
bodo izvajale na ozemlju držav članic, če ni na razpolago sredstev iz drugih virov pod razumnimi 
pogoji.  
Vendar pa lahko Banka s sklepom, ki ga s kvalificirano ve čino sprejme svet guvernerjev na predlog 
sveta direktorjev, odobri financiranje za naložbe, ki se bodo v celoti ali delno izvajale zunaj ozemlja 
držav članic.  
2. Kolikor je to mogo če, se posojila odobravajo le pod pogojem, da se uporabijo tudi sredstva iz 
drugih finan čnih virov. 
3. Banka postavi kot pogoj za odobritev posojila podjetju ali organizaciji, ki ni država članica, 
jamstvo države članice, na ozemlju katere bo naložba izvedena, ali druga zadostna jamstva ali 
finan čno mo č dolžnika.  
Poleg tega svet direktorjev v skladu z na čeli, ki jih dolo či svet guvernerjev na podlagi člena 7(3)(b), 
ter kadar tako zahteva izvajanje poslov po členu 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s 
kvalificirano ve čino dolo či pogoje za posle financiranja, ki izkazujejo poseben profil tveganja in 
tako štejejo kot posebne dejavnosti.  
4. Banka lahko jam či za posojila, ki jih najamejo javna ali zasebna podjetja ali organizacije za 
izvajanje projektov iz člena 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
5. Skupni znesek terjatev Banke iz odobrenih posojil in jamstev ne sme prese či 250 % vpisanega 
kapitala, rezerv, nerazporejenih rezervacij in presežka iz bilance uspeha. Ta skupni znesek se zmanjša 
za vsoto, enako znesku, ki ga je Banka vpisala kot kapitalsko udeležbo, ne glede na to, ali je bil 
vpla čan ali ne.  
Znesek, ki ga Banka pla ča za kapitalske udeležbe, nikoli ne sme preseč i skupne vsote vpla čanega 
vpisanega kapitala, rezerv, nerazporejenih rezervacij in presežka iz bilance uspeha.  
Za posebne dejavnosti Banke, o katerih odlo čata Svet guvernerjev in Svet direktorjev v skladu z 
odstavkom 3, velja izjema, po kateri je zanje v rezervah treba predvideti posebno razporeditev.  
Ta odstavek se uporablja tudi za konsolidirane ra čunovodske izkaze Banke.  
6. Banka se zavaruje pred te čajnimi tveganji tako, da v posojilne in garancijske pogodbe vklju či 
takšne klavzule, ki jih šteje za primerne.SL C 83/258 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 17  
(prejšnji člen 19)  
1. Obrestne mere za posojila, provizije in druge dajatve Banke se morajo prilagoditi prevladujo čim 
pogojem na trgu kapitala in izra čunati tako, da prihodek, ki iz njih izhaja, omogo ča Banki izpol ­
njevanje njenih obveznosti, kritje njenih stroškov in tveganj oblikovanje rezervnega sklada po členu 
22. 
2. Banka ne daje popustov na obrestne mere. Če je glede na naravo naložbe, ki se financira, 
zmanjšanje obrestne mere zaželeno, lahko zadevna država članica ali kdo tretji odobri pomo č za 
pla čilo obresti, kolikor je to skladno s členom 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Člen 18  
(prejšnji člen 20)  
Pri svojih poslih financiranja mora Banka upoštevati naslednja na čela: 
1. Zagotavlja, da se sredstva uporabljajo kar najbolj racionalno v interesu Unije.  
Posojila ali jamstva lahko odobrava le:  
(a) kadar se pri naložbah podjetij iz proizvodnega sektorja, izpla čevanje obresti in amortizacije 
zagotavlja iz dobi čka iz poslovanja, pri drugih naložbah pa s prevzemom obveznosti države 
članice, v kateri poteka naložba, ali na kakšen drug na čin, in  
(b) kadar izvajanje naložbe prispeva k pove čanju ekonomske produktivnosti na splošno in spodbuja 
uresni čevanje notranjega trga.  
2. Banka ne sme pridobiti deležev v podjetjih ali prevzeti odgovornosti pri njihovem poslo ­
vodenju, razen če to ne zagotavlja zaš čite njenih pravic pri povrnitvi terjatev.  
Vendar svet direktorjev v skladu z na čeli, ki jih dolo či svet guvernerjev na podlagi člena 7(3)(b), ter 
kadar tako zahteva izvajanje poslov po členu 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s kvalifici ­
rano ve čino dolo či pogoje za kapitalsko udeležbo v gospodarskih družbah, kolikor je to – praviloma 
kot dopolnilo posojilu ali jamstvu – potrebno zaradi financiranja naložbe ali programa.  
3. Svoje naložbe lahko odstopi na trgu kapitala in v ta namen lahko zahteva od dolžnikov, da 
izdajo obveznice ali druge vrednostne papirje.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/259
4. Banka ali države članice ne smejo postavljati pogojev, ki bi dolo čali, da je treba posojene zneske 
porabiti v dolo čeni državi članici. 
5. Kot pogoj za odobritev posojila lahko Banka zahteva razpis mednarodnih nate čajev. 
6. Banka ne sme niti v celoti niti delno financirati naložb, ki jim nasprotuje država članica, na 
ozemlju katere naj bi se izvajali.  
7. Banka lahko v dopolnilo svoji posojilni dejavnosti pod pogoji, ki jih s kvalificirano več ino in v 
skladu s tem statutom dolo či svet guvernerjev, zagotavlja storitve tehni čne pomo či. 
Člen 19  
(prejšnji člen 21)  
1. Vsako podjetje ali oseba javnega ali zasebnega prava lahko Banko neposredno zaprosi za 
financiranje. Prav tako se prošnje lahko naslovijo na Banko bodisi prek Komisije ali države članice, 
na ozemlju katere bo naložba izvedena.  
2. Za prošnje, ki so naslovljene prek Komisije, se pridobi mnenje države članice, na ozemlju katere 
bo naložba izvedena. Za prošnje, naslovljene prek države članice, se pridobi mnenje Komisije. 
Prošnje, ki jih neposredno vložijo podjetja, se predložijo zadevni državi članici in Komisiji.  
Zadevna država in Komisija pripravita mnenje najpozneje v dveh mesecih. Če Banka v tem času ne 
dobi odgovora, se šteje, da glede zadevne naložbe ni ugovorov.  
3. Svet direktorjev odlo ča o poslih financiranja, ki mu jih predloži upravni odbor.  
4. Upravni odbor preveri, ali so posli financiranja, ki so mu bili predloženi, v skladu z dolo čbami 
tega statuta, zlasti členov 16 in 18. Če se upravni odbor izre če za posel financiranja, predloži svetu 
direktorjev ustrezen predlog; kot pogoj za pozitivno mnenje lahko postavi zahteve, ki so po 
njegovem mnenju bistvene. Če se upravni odbor izre če proti odobritvi financiranja, mora svetu 
direktorjev predložiti vse ustrezne dokumente skupaj s svojim mnenjem.  
5. Če upravni odbor poda negativno mnenje, lahko svet direktorjev odobri zadevno financiranje le 
s soglasno odlo čitvijo. 
6. Če Komisija poda negativno mnenje, lahko svet direktorjev odobri zadevno financiranje le s 
soglasno odlo čitvijo; član sveta direktorjev, ki je bil imenovan na predlog Komisije, se vzdrži glaso ­
vanja.SL C 83/260 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
7. Če negativno mnenje podata upravni odbor in Komisija, svet direktorjev zadevnega financiranja 
ne sme odobriti.  
8. V primeru, da je treba posel financiranja, povezan z odobreno naložbo, prestrukturirati zaradi 
zaš čite pravic in interesov Banke, upravni odbor nemudoma sprejme nujne ukrepe, ki jih šteje za 
potrebne in o katerih mora takoj poro čati svetu direktorjev.  
Člen 20  
(prejšnji člen 22)  
1. Banka si na trgih kapitala sposoja potrebna sredstva za izvajanje svojih nalog.  
2. Banka si na trgih kapitala držav članic lahko sposoja v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za te 
trge.  
Pristojni organi države članice z odstopanjem v smislu člena 139(1) Pogodbe o delovanju Evropske 
unije lahko temu nasprotujejo le, če obstaja nevarnost resnih motenj na trgu kapitala te države.  
Člen 21  
(prejšnji člen 23)  
1. Banka lahko uporabi vsa sredstva, ki jih ne potrebuje neposredno za izpolnjevanje svojih 
obveznosti, pod naslednjimi pogoji:  
(a) lahko vlaga na denarnih trgih;  
(b) ob upoštevanju dolo čb člena 18(2) lahko kupuje ali prodaja vrednostne papirje;  
(c) lahko opravlja vse druge finan čne posle v okviru svojih ciljev.  
2. Ne da bi to posegalo v dolo čbe člena 23, Banka pri upravljanju svojih naložb ne izvaja devizne 
arbitraže, ki ni neposredno potrebna za izvajanje njenega posojilnega poslovanja ali za izpolnjevanje 
obveznosti, ki izhajajo iz najetih posojil ali iz jamstev, ki jih je odobrila.  
3. Banka deluje na podro čjih iz tega člena v dogovoru s pristojnimi organi ali z nacionalno 
centralno banko zadevne države č lanice.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/261
Člen 22  
(prejšnji člen 24)  
1. Postopno se ustanovi rezervni sklad v višini do 10 % vpisanega kapitala. Če stanje obveznosti 
Banke to upravi čuje, lahko svet direktorjev odlo či, da se oblikujejo dodatne rezerve. Dokler rezervni 
sklad še ni v celoti oblikovan, se polni iz:  
(a) obresti za posojila, ki jih Banka odobrava iz sredstev, ki jih države članice vpla čujejo v skladu s 
členom 5,  
(b) obresti za posojila, ki jih Banka odobrava iz prejetih vra čil za dana posojila iz to čke (a), 
kolikor niso te obresti potrebne za izpolnjevanje obveznosti Banke in kritje njenih stroškov.  
2. Sredstva rezervnega sklada morajo biti naložena tako, da so kadar koli na razpolago za izpol ­
njevanje nalog sklada.  
Člen 23  
(prejšnji člen 25)  
1. Banka lahko kadar koli prenese svoja sredstva v valuti ene države članice, katere valuta ni euro, 
da bi lahko izvajala finan čno poslovanje v skladu z nalogo iz člena 309 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije in ob upoštevanju dolo čb člena 21 tega statuta. Če Banka razpolaga z denarnimi 
ali unov čljivimi sredstvi v valuti, ki jo potrebuje, se takšnim prenosom čim bolj izogiba.  
2. Banka ne sme zamenjati svojih sredstev v valuti ene države članice, katere valuta ni euro v 
valute tretjih držav brez privolitve te države članice.  
3. Banka lahko prosto razpolaga s tistim delom svojega kapitala, ki je vpla čan, ter z devizami, 
izposojenimi na trgih zunaj Unije.  
4. Države članice se zavezujejo dati dolžnikom Banke na razpolago devize, potrebne za vra čilo 
glavnice in obresti za posojila ter provizije za jamstva, ki jih je Banka odobrila za izvedbo naložb na 
njihovem ozemlju.SL C 83/262 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 24  
(prejšnji člen 26)  
Če država članica ne izpolnjuje obveznosti članstva iz tega statuta, zlasti obveznosti vpla čila svojega 
deleža v vpisanem kapitalu ali izpla čevanja najetih posojil, lahko svet guvernerjev s kvalificirano 
ve čino odlo či, da se odobravanje posojil ali jamstev tej državi članici ali njenim državljanom za časno 
ustavi.  
Ta odloč itev države č lanice ali njenih državljanov ne odvezuje obveznosti do Banke.  
Člen 25  
(prejšnji člen 27)  
1. Če svet guvernerjev odlo či, da se poslovanje Banke za časno ustavi, se morajo vse njene dejav ­
nosti nemudoma ustaviti, razen tistih, ki so potrebne za zagotovitev pravilnega unov čenja, zaš čite in 
ohranitve njenega premoženja ter za poravnavo njenih obveznosti.  
2. V primeru likvidacije svet guvernerjev imenuje likvidatorje in jim da navodila za izvedbo 
likvidacije. Svet guvernerjev skrbi za varstvo pravic zaposlenih.  
Člen 26  
(prejšnji člen 28)  
1. Banka ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim 
osebam priznava notranja zakonodaja; zlasti lahko pridobiva premi čnine in nepremič nine ali z njimi 
razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.  
2. Premoženje Banke se ne more kakor koli zase či ali razlastiti.  
Člen 27  
(prejšnji člen 29)  
Spore med Banko na eni strani in njenimi upniki, dolžniki in drugimi osebami na drugi strani 
rešujejo pristojna nacionalna sodiš ča, razen kadar je bila pristojnost prenesena na Sodiš če Evropske 
unije. Banka lahko v vsaki pogodbi predvidi arbitražo.  
Banka ima domicil v vsaki državi članici. Vendar pa lahko v vsaki pogodbi dolo či poseben domicil.  
Premoženje in sredstva Banke so lahko predmet zaplem be ali prisilne izvršbe samo na podlagi sklepa 
sodiš ča.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/263
Člen 28  
(prejšnji člen 30)  
1. Svet guvernerjev se lahko soglasno odlo či ustanoviti h čerinske družbe ali druge subjekte, ki so 
finan čno samostojne pravne osebe.  
2. Svet guvernerjev soglasno sprejme statute teles iz odstavka 1. Statuti opredeljujejo predvsem 
njihove cilje, sestavo, kapital, članstvo, sedež, finan čne vire, na čine posredovanja in pravila o revidi ­
ranju kakor tudi njihove odnose z organi Banke.  
3. Banka ima pravico sodelovati pri upravljanju teh teles in prispeva v njihov vpisani kapital do 
višine, ki jo soglasno dolo či svet guvernerjev.  
4. Za telesa iz odstavka 1 tega člena, kolikor se zanje uporablja pravo Unije, za člane njihovih 
organov pri opravljanju njihovih nalog ter za njihove zaposlene se uporablja Protokol o privilegijih in 
imunitetah Evropske unije pod enakimi pogoji kot za Banko.  
Vendar pa se za tiste dividende, kapitalske donose ali druge oblike prihodkov iz takih teles, do 
katerih so upravi čeni člani, razen Evropske unije in Banke, še naprej uporabljajo davč ne dolo čbe 
ustrezne zakonodaje.  
5. Sodiš če Evropske unije ima v mejah, dolo čenih v nadaljevanju, pristojnost za odlo čanje v sporih 
glede ukrepov, ki jih sprejmejo organi telesa, za katero se uporablja pravo Unije. Postopek zoper te 
ukrepe lahko sproži vsak član takega telesa ali države članice pod pogoji iz člena 263 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije.  
6. Svet guvernerjev lahko soglasno odlo či, da se zaposlenim v telesih, za katera se uporablja pravo 
Unije, omogo či v skladu z ustreznimi internimi postopki dostop do sistemov, ki so skupni z Banko.SL C 83/264 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 6)  
O DOLO ČITVI SEDEŽEV INSTITUCIJ TER 
NEKATERIH ORGANOV, URADOV, AGENCIJ IN 
SLUŽB EVROPSKE UNIJE  
PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  člena 341 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 189 Pogodbe o Evropski 
skupnosti za atomsko energijo,  
OB SKLICEVANJU IN POTRDITVI  sklepa z dne 8. aprila 1965, vendar brez poseganja v sklepe glede 
sedeža bodo čih institucij, organov, uradov, agencij in služb,  
DOGOVORILI  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:  
Edini člen 
(a) Evropski parlament ima sedež v Strasbourgu, kjer poteka 12 mese čnih plenarnih zasedanj, 
vklju čno s prora čunskim. Dodatna plenarna zasedanja potekajo v Bruslju. Odbori Evropskega 
parlamenta se sestajajo v Bruslju. Generalni sekretariat Evropskega parlamenta in njegove službe 
ostajajo v Luxembourgu.  
(b) Svet ima sedež v Bruslju. V mesecu aprilu, juniju in oktobru se Svet sestaja v Luxembourgu.  
(c) Komisija ima sedež v Bruslju. Službe, navedene v členih 7, 8 in 9 sklepa z dne 8. aprila 1965, 
imajo sedež v Luxembourgu.  
(d) Sodiš če Evropske unije ima sedež v Luxembourgu.  
(e) Ra čunsko sodiš če ima sedež v Luxembourgu.  
(f) Ekonomsko-socialni odbor ima sedež v Bruslju.  
(g) Odbor regij ima sedež v Bruslju.  
(h) Evropska investicijska banka ima sedež v Luxembourgu.  
(i) Evropska centralna banka ima sedež v Frankfurtu.  
(j) Evropski policijski urad (Europol) ima sedež v Haagu.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/265
PROTOKOL (št. 7)  
O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH 
EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU,  da skladno s členom 343 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 191 
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE), Evropska unija in ESAE na 
ozemljih držav članic uživata privilegije in imunitete, ki jih potrebujeta za opravljanje svojih nalog,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:  
POGLAVJE I  
NEPREMI ČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKE UNIJE  
Člen 1 
Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zase či, zapleniti ali razlastiti. 
Nepremi čnine in premoženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa 
brez dovoljenja Sodiš ča. 
Člen 2  
Arhivi Unije so nedotakljivi.  
Člen 3  
Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproš čeni vseh neposrednih davkov.  
Vlade držav č lanic vsakokrat, ko je mogo če, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vra čilo 
zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vklju čeni v ceno nepremi čnine ali premi čnine, 
če Unija za svoje službene potrebe izvede ve čje nakupe, katerih cena vklju čuje tovrstne davke. Vendar 
pa uporaba teh ukrepov ne sme povzroč iti izkrivljanja konkurence v Uniji.  
Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le pla čilo za zagotavljanje javnih storitev.SL C 83/266 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 4 
Unija je oproš čena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene 
službeni uporabi; tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme 
odpla čno ali neodpla čno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države. Unija je 
oproš čena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.  
POGLAVJE II  
SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE  
Člen 5  
(prejšnji člen 6)  
Pri uradnem sporazumevanju in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Unije na 
ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavni ­ 
štvom.  
Uradnega dopisovanja in drugega uradnega sporazumevanja institucij Unije se ne sme cenzurirati.  
Člen 6  
(prejšnji člen 7)  
Članom in uslužbencem institucij Unije lahko pred sedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki 
jo bo določ il Svet z navadno ve čino in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne 
dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, dolo čenimi v 
kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.  
Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni 
dokumenti na ozemlju tretjih držav.  
POGLAVJE III  
ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA  
Člen 7  
(prejšnji člen 8)  
Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se 
ne sme upravno ali kako druga če omejevati.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/267
Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:  
(a) enake olajšave, kot jih njihove vlade podeljujejo visokim uradnikom, ko potujejo v tujino zaradi 
začasne uradne naloge;  
(b) enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na za časni 
uradni nalogi.  
Člen 8  
(prejšnji člen 9)  
Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme za četi preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega 
ne sme za četi sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.  
Člen 9  
(prejšnji člen 10)  
Med zasedanjem Evropskega parlamenta njeni člani uživajo:  
(a) na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;  
(b) na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim 
postopkom.  
Za člane velja imuniteta tudi medtem, ko potujejo do kraja zasedanja Evropskega parlamenta in 
nazaj. 
Kadar je član zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogo če in Evrop ­
skemu parlamentu ne prepre čuje uresni čevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.  
POGLAVJE IV  
PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE  
Člen 10  
(prejšnji člen 11)  
Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehni čni strokov ­
njaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo 
obi čajne privilegije, imunitete in olajšave.  
Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.SL C 83/268 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
POGLAVJE V  
URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE  
Člen 11  
(prejšnji člen 12)  
Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo, uradniki in drugi uslužbenci 
Unije:  
(a) uživajo, ob upoštevanju dolo čb pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih 
uslužbencev do Unije, in ob upoštevanju pristojnosti Sodiš ča Evropske unije v sporih med Unijo 
in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena 
pri opravljanju uradnih dolžnosti, vklju čno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuni ­
teto uživajo tudi po prenehanju funkcije;  
(b) zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja 
ali formalnosti glede registriranja tujcev;  
(c) uživajo enake olajšave, kot jih imajo obi čajno uradniki mednarodnih organizacij glede mone ­
tarnih ali deviznih predpisov;  
(d) imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvi č 
prevzemajo dolžnost v zadevni državi, in jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresni čujejo to 
pravico, šteje za potrebne;  
(e) imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega 
zadnjega prebivališ ča ali države njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na doma čem trgu 
te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v 
kateri uresni čujejo to pravico, šteje za potrebne.  
Člen 12
 
(prejšnji člen 13)  
Uradniki in drugi uslužbenci Unije so dolžni pla čevati davek v korist Unije od pla č, mezd in 
prejemkov, ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopki, ki jih dolo čita Evropski 
parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi 
institucijami.  
Oproš čeni so nacionalnih davkov od pla č, mezd in prejemkov, ki jih pla čujejo Uniji.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/269
Člen 13  
(prejšnji člen 14)  
Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediš čin ter pri uporabi konvencij o izogibanju 
dvojnega obdav čevanja, sklenjenih med državami članicami Unije, se za uradnike in druge uslužbence 
Unije, ki imajo izklju čno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Unije prebivališ če na ozemlju 
države članice, ki ni država njihovega dav čnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Uniji, šteje 
tako v državi njihovega dejanskega prebivališ ča kot v državi njihovega dav čnega domicila, da so 
obdržali domicil v slednji državi, č e je ta država članica Unije. Ta dolo čba se uporablja tudi za 
zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo 
osebe iz tega člena.  
Premi čnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproš čene 
davka od dediš čin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni 
uporabi dolo čb mednarodnih konvencij o dvojnem obdav čevanju šteje, da so take premič nine na 
ozemlju države dav čnega domicila.  
Pri uporabi dolo čb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izklju čno zaradi opravljanja dolž ­
nosti v službi drugih mednarodnih organizacij.  
Člen 14  
(prejšnji člen 15)  
Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
zadevnimi institucijami dolo čita sistem socialnovarnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence 
Unije.  
Člen 15  
(prejšnji člen 16)  
Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z 
drugimi zadevnimi institucijami dolo čita kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Unije, za katere 
se v celoti ali delno uporabljajo dolo čbe člena 11, drugega odstavka člena 12 in člena 13.  
Vladam držav članic se redno sporo čajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih 
uslužbencev, vklju čenih v take kategorije.SL C 83/270 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
POGLAVJE VI  
PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI  
Člen 16  
(prejšnji člen 17)  
Država članica, na ozemlju katere ima Unija sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so 
akreditirane pri Uniji, obi čajne diplomatske imunitete.  
POGLAVJE VII  
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 17  
(prejšnji člen 18)  
Uradnikom in drugim uslužbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izklju čno v 
interesu Unije.  
Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslužbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar 
meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.  
Člen 18  
(prejšnji člen 19)  
Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.  
Člen 19  
(prejšnji člen 20)  
Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za predsednika Evropskega sveta.  
Uporabljajo se tudi za člane Komisije.  
Člen 20  
(prejšnji člen 21)  
Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in 
pomožne poro čevalce Sodiš ča Evropske unije, ne da bi to posegalo v dolo čbe člena 3 Protokola o 
statutu Sodiš ča Evropske unije, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred 
sodnimi postopki.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/271
Člen 21  
(prejšnji člen 22)  
Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene 
zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v 
dolo čbe protokola o statutu banke.  
Poleg tega je Evropska investicijska banka oproš čena vseh davkov in podobnih dajatev ob pove čanju 
svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka 
sedež. Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Dejavnosti 
banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, pa tudi niso predmet kakršnih 
koli prometnih davkov.  
Člen 22  
(prejšnji člen 23)  
Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, 
brez poseganja v dolo čbe Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske 
centralne banke.  
Poleg tega je Evropska centralna banka oproš čena vseh davkov in podobnih dajatev ob pove čanju 
svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka 
sedež. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s statutom Evropskega sistema 
centralnih bank in Evropske centralne banke, niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.SL C 83/272 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 8)  
O ČLENU 6(2) POGODBE O EVROPSKI 
UNIJI O PRISTOPU UNIJE K EVROPSKI KONVENCIJI 
O VARSTVU Č LOVEKOVIH PRAVIC IN TEMELJNIH 
SVOBOŠČ IN 
VISOKE POGODBENICE SO SE  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Sporazum o pristopu Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin 
(v nadaljnjem besedilu „Evropska konvencija“) iz člena 6(2) Pogodbe o Evropski uniji vsebuje dolo čbe 
za ohranitev posebnih zna čilnosti Unije in prava Unije, zlasti kar zadeva:  
(a) posebne ureditve za možnost sodelovanja Unije v nadzornih organih Evropske konvencije;  
(b) potrebne mehanizme za zagotavljanje, da se pravna sredstva držav ne članic in posameznikov 
naslovijo ustrezno zoper države članice in/ali Unijo.  
Člen 2 
Sporazum iz člena 1 zagotovi, da pristop ne vpliva na pristojnosti Unije in njenih institucij. 
Sporazum zagotovi, da nobena njegova dolo čba ne vpliva na posebni položaj držav članic v razmerju 
do Evropske konvencije, zlasti v zvezi z njenimi protokoli, ukrepi, ki so jih sprejele države članice z 
odstopanjem od Evropske konvencije v skladu z njenim 15. členom, in pridržki k Evropski konve ­
nciji, ki so jih izrazile države članice v skladu z njenim 57. členom. 
Člen 3  
Nobena dolo čba Sporazuma iz člena 1 ne sme vplivati na člen 344 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/273
PROTOKOL (št. 9)  
O SKLEPU SVETA O IZVAJANJU ČLENA 16(4) 
POGODBE O EVROPSKI UNIJI 
IN ČLENA 238(2) POGODBE O DELOVANJU 
EVROPSKE UNIJE 
MED 1. NOVEMBROM 2014 IN 31. MARCEM 2017 
TER OD 1. APRILA 2017 NAPREJ  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  bistvenega pomena dogovora o Sklepu Sveta o izvajanju člena 16(4) Pogodbe o 
Evropski uniji in člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije med 1. novembrom 2014 in 
31. marcem 2017 ter od 1. aprila 2017 naprej (v nadaljnjem besedilu „sklep“) pri odobritvi 
Lizbonske pogodbe,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Edini člen 
Preden Svet obravnava osnutek, katerega namen bi bil bodisi spremeniti ali razveljaviti sklep ali 
katero od njegovih dolo čb, bodisi s spremembo drugega pravnega akta Unije posredno spremeniti 
njegovo podro čje uporabe ali njegov pomen, Evropski svet opravi predhodno razpravo o takem 
osnutku in v skladu s č lenom 15(4) Pogodbe o Evropski uniji odlo ča s soglasjem.SL C 83/274 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 10)  
O STALNEM STRUKTURNEM SODELOVANJU, 
VZPOSTAVLJENEM NA PODLAGI ČLENA 42 
POGODBE O EVROPSKI UNIJI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  člena 42(6) in člena 46 Pogodbe o Evropski uniji,  
OB SKLICEVANJU  na dejstvo, da Unija uresni čuje skupno zunanjo in varnostno politiko na podlagi 
doseženega pri vse bolj usklajenem delovanju držav članic,  
OB SKLICEVANJU  na dejstvo, da je skupna varnostna in obrambna politika sestavni del skupne zunanje 
in varnostne politike; da Unija z njo dobiva operativne zmogljivosti, oprte na civilna in vojaška 
sredstva; da Unija lahko ta sredstva uporabi zunaj Unije v okviru misij iz člena 43 Pogodbe o 
Evropski uniji za ohranjanje miru, prepre čevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu 
z na čeli Ustanovne listine Združenih narodov; da je k izvajanju nalog treba pristopiti z uporabo 
zmogljivosti, ki jih zagotovijo države članice v skladu z na čelom „enovitosti sil“,  
OB SKLICEVANJU  na dejstvo, da skupna varnostna in obrambna politika ne vpliva na posebno naravo 
varnostne in obrambne politike dolo čenih držav članic,  
OB SKLICEVANJU  na dejstvo, da skupna varnostna in obrambna politika Unije upošteva obveznosti iz 
Severnoatlantske pogodbe tistih držav č lanic, ki vidijo uresni čitev svoje skupne obrambe v Organi ­
zaciji Severnoatlantske pogodbe, ki ostaja temelj skupne obrambe njenih članic ter je združljiva s 
skupno varnostno in obrambno politiko, vzpostavljeno v tem okviru,  
V PREPRI ČANJU , da bo odloč nejša vloga Unije v varnostnih in obrambnih zadevah prispevala k 
vitalnosti prenovljenega Atlantskega zavezništva v skladu z dogovorom, znanim kot „Berlin plus“,  
ODLO ČENE poskrbeti za to, da bo Unija sposobna v celoti prevzemati odgovornosti v mednarodni 
skupnosti,  
OB UGOTOVITVI , da Organizacija Združenih narodov lahko zahteva pomo č Unije pri nujnem izvajanju 
misij na podlagi VI. in VII. poglavja Ustanovne listine Združenih narodov,  
OB UGOTOVITVI , da bodo za krepitev skupne varnostne in obrambne politike potrebna prizadevanja 
držav članic na podro čju zmogljivosti,  
ZAVEDAJO Č SE , da so za zač etek nove stopnje v razvoju skupne varnostne in obrambne politike 
potrebna odlo čna prizadevanja pripravljenih držav članic,  
OB SKLICEVANJU  na pomen popolne vklju čenosti visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in 
varnostno politiko v dejavnosti, povezane s stalnim strukturnim sodelovanjem,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/275
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Pri stalnem strukturnem sodelovanju iz člena 42(6) Pogodbe o Evropski uniji lahko sodeluje vsaka 
država članica, ki se zaveže od dneva za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe:  
(a) bolj intenzivno razvijati lastne obrambne zmogljivosti s krepitvijo nacionalnih prispevkov in po 
potrebi s sodelovanjem, kjer je to primerno, v ve čnacionalnih silah, v najpomembnejših evropskih 
programih opremljanja in v dejavnostih Agencije za podro čje razvoja obrambnih zmogljivosti, 
raziskav, nabave in oborožitve (Evropska obrambna agencija), in  
(b) da bo najpozneje do leta 2010 sposobna zagotoviti, na nacionalni ravni ali kot sestavni del 
ve čnacionalnih skupin sil, namenske bojne enote za na črtovane misije, strukturirane na takti čni 
ravni kot taktič ne grupacije, s podpornimi elementi, vklju čno s transportom in logistiko, ki bodo 
v roku 5 do 30 dni sposobne izvesti naloge iz člena 43 Pogodbe o Evropski uniji, predvsem kot 
odgovor na zahteve Organizacije Združenih narodov, in ki bodo oskrbovane za za četno obdobje 
30 dni, ki se lahko podaljša na najmanj 120 dni.  
Člen 2 
Za dosego ciljev iz člena 1 se države članice, ki sodelujejo v stalnem strukturnem sodelovanju, 
zavežejo, da bodo: 
(a) sodelovale od za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe, da bi dosegle dogovorjene cilje glede višine 
odhodkov za naložbe v obrambno opremo in te cilje redno preverjale ob upoštevanju varnost ­
nega okolja in mednarodnih odgovornosti Unije;  
(b) med seboj, kolikor je mogo če, prilagodile svoje obrambne sisteme, zlasti z usklajenim ugota ­
vljanjem vojaških potreb, združevanjem in po potrebi s specializacijo svojih obrambnih sredstev 
in zmogljivosti ter spodbujanjem sodelovanja pri usposabljanju in logisitki;  
(c) sprejele konkretne ukrepe za krepitev razpoložljivosti, interoperabilnosti, prožnosti in spos ­
obnosti razmeš čanja sil, zlasti z oblikovanjem skupnih ciljev glede uporabe sil, vključ no z 
morebitnim preverjanjem nacionalnih postopkov odlo čanja;  
(d) sodelovale, da bi zagotovile sprejetje potrebnih ukrepov za zapolnitev vrzeli ugotovljenih v 
okviru „Mehanizma razvoja zmogljivosti“ tudi z ve čdržavnim pristopom in brez poseganja v 
naloge v okviru Organizacije Severnoatlantske pogodbe;SL C 83/276 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
(e) sodelovale, kjer je to primerno, pri razvoju ve čjih skupnih ali evropskih programov opremljanja v 
okviru Evropske obrambne agencije.  
Člen 3  
Evropska obrambna agencija prispeva k redni oceni prispevkov sodelujo čih držav članic glede 
zmogljivosti, predvsem prispevkov, danih v skladu z merili, ki se med drugim dolo čijo na podlagi 
člena 2, in o tem poro ča vsaj enkrat letno. Ocena lahko rabi kot podlaga za priporo čila in sklepe 
Sveta, sprejete v skladu s členom 46 Pogodbe o Evropski uniji.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/277
PROTOKOL (št. 11)  
O ČLENU 42 POGODBE O EVROPSKI UNIJI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB ZAVEDANJU  potrebe po izvajanju določ b člena 42(2) Pogodbe o Evropski uniji v polnem obsegu,  
SPRI ČO tega, da politika Unije v skladu s členom 42 ne posega v posebno naravo varnostne in 
obrambne politike posameznih držav članic in spoštuje obveznosti iz Severnoatlantske pogodbe tistih 
držav članic, ki vidijo uresni čevanje svoje skupne obrambe v Natu, ter da je združljiva s skupno 
varnostno in obrambno politiko, vzpostavljeno v tem okviru,  
DOGOVORILE  o naslednji dolo čbi, ki je priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Evropska unija pripravi skupaj z Zahodnoevropsko unijo ureditev za okrepljeno sodelovanje med 
njima.SL C 83/278 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 12)  
O POSTOPKU V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  dolo čiti podrobnosti postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Referen čne vrednosti iz č lena 126(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije so:  
— 3 % za razmerje med na črtovanim ali dejanskim javnofinan čnim primanjkljajem in bruto 
doma čim proizvodom po tržnih cenah;  
— 60 % za razmerje med javnim dolgom in bruto doma čim proizvodom po tržnih cenah.  
Člen 2 
V členu 126 navedene pogodbe in v tem protokolu:  
— vlada pomeni vlado v širšem smislu, to so centralna, regionalna ali lokalna vlada in skladi 
socialnega zavarovanja razen trgovinskih dejavnosti, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu 
integriranih gospodarskih ra čunov;  
— primanjkljaj pomeni neto zadolževanje, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu integriranih 
gospodarskih ra čunov; 
— investicija pomeni bruto pove čanje trajnih sredstev, kakor je opredeljeno v Evropskem sistemu 
integriranih gospodarskih ra čunov;  
— dolg pomeni stanje skupnega bruto dolga v nominalni vrednosti ob koncu leta, potem ko je 
konsolidiran med sektorji države v širšem smislu in znotraj njih, kakor je opredeljeno v prvi 
alinei.  
Člen 3  
Da bi zagotovili u činkovitost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so po tem postopku 
vlade držav č lanic odgovorne za primanjkljaj sektorja države v širšem smislu, kakor je opredeljeno vSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/279
prvi alinei člena 2. Države članice zagotovijo, da jim nacionalni postopki na prora čunskem podro čju 
omogo čajo izpolnjevanje obveznosti na tem podro čju, ki izhajajo iz Pogodb. Države članice redno in 
brez odlašanja poroč ajo Komisiji o na črtovanih in dejanskih primanjkljajih ter o ravni dolga.  
Člen 4  
Statisti čne podatke za uporabo tega protokola zagotovi Komisija.SL C 83/280 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 13)  
O KONVERGEN ČNIH MERILIH  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  dolo čiti podrobnosti konvergen čnih meril, ki vodijo Unijo pri sprejemanju odlo čitev za 
prenehanje odstopanj za države č lanice z odstopanjem iz člena 140 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Merilo stabilnosti cen iz prve alinee člena 140(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije pomeni, da 
ima država članica trajno stabilne cene in povpre čno stopnjo inflacije, zabeleženo v enem letu pred 
pregledom, ki ne presega za ve č kakor 1,5-odstotne to čke stopnje inflacije najve č treh držav č lanic z 
najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Višina inflacije se izra čuna z uporabo indeksa 
cen življenjskih potrebš čin na primerljivi osnovi, upoštevaje razlike v definicijah posameznih držav.  
Člen 2 
Merilo prora čunskega stanja iz druge alinee člena 140(1) navedene pogodbe pomeni, da v času 
pregleda država članica ni predmet sklepa Sveta iz člena 126(6) navedene pogodbe o obstoju 
čezmernega primanjkljaja.  
Člen 3 
Merilo sodelovanja v mehanizmu deviznega te čaja evropskega monetarnega sistema iz tretje alinee 
člena 140(1) navedene pogodbe pomeni, da je država članica upoštevala normalne meje nihanja, 
predvidene z mehanizmom deviznega te čaja evropskega monetarnega sistema brez hujših napetosti 
vsaj zadnji dve leti pred pregledom. Država članica v tem času zlasti ni na lastno pobudo devalvirala 
dvostranskega osrednjega te čaja svoje valute glede na euro.  
Člen 4  
Merilo konvergence obrestnih mer iz četrte alinee člena 140(1) navedene pogodbe pomeni, da ima 
država članica v enem letu pred pregledom tako povpre čno dolgoro čno nominalno obrestno mero, 
ki ne presega za ve č kakor 2 odstotni to čki dolgoro čne obrestne mere v najve č treh državahSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/281
članicah z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Obrestne mere se izra čunajo na 
podlagi dolgoroč nih državnih obveznic ali primerljivih vrednostnih papirjev, upoštevaje razlike v 
definicijah posameznih držav.  
Člen 5 
Statisti čne podatke za uporabo tega protokola zagotovi Komisija.  
Člen 6  
Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom, ECB ter z ekonomsko- 
finan čnim odborom soglasno sprejme ustrezne predpise, s katerimi podrobno opredeli konvergen čna 
merila iz člena 140 navedene pogodbe, ki nato nadomestijo ta protokol.SL C 83/282 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 14)  
O EUROSKUPINI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
V ŽELJI  spodbujati pogoje za hitrejšo gospodarsko rast v Evropski uniji in v ta namen razvijati vse 
tesnejše usklajevanje ekonomskih politik na euroobmo čju, 
ZAVEDAJO Č SE  potrebe po oblikovanju posebnih dolo čb za okrepljen dialog med državami članicami, 
katerih valuta je euro, dokler euro ne postane valuta vseh držav članic Unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Ministri držav članic, katerih valuta je euro, se sestajajo neuradno. Ti sestanki se skli čejo po potrebi, 
da se razpravlja o vprašanjih, povezanih s posebnimi odgovornostmi, ki jih delijo v zvezi z enotno 
valuto. Komisija sodeluje na sestankih. Evropska centralna banka je povabljena, da sodeluje na sestankih, ki jih pripravijo predstavniki ministrov, odgovornih za finance držav članic, katerih valuta 
je euro, in Komisija.  
Člen 2
 
Ministri držav članic, katerih valuta je euro, z ve čino teh držav članic za dve leti in pol izvolijo 
predsednika.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/283
PROTOKOL (št. 15)  
O NEKATERIH DOLO ČBAH, KI SE NANAŠAJO NA 
ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN 
SEVERNA IRSKA  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB SPOZNANJU,  da Združeno kraljestvo ni primorano niti zavezano sprejeti euro, če njegova vlada in 
parlament o tem ne sprejmeta posebne odlo čitve,  
OB DEJSTVU,  da je vlada Združenega kraljestva 16. oktobra 1996 in 30. oktobra 1997 uradno 
obvestila Svet, da ne namerava sodelovati v tretji fazi ekonomske in monetarne unije,  
OB UPOŠTEVANJU  prakse vlade Združenega kraljestva, da financira svoje zadolževanje s prodajo dolga 
zasebnemu sektorju,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
1. Združeno kraljestvo ni obvezano sprejeti euro, če Sveta uradno ne obvesti o tem namenu.  
2. Za Združeno kraljestvo se, ob upoštevanju uradnega obvestila, ki ga je vlada Združenega kraljestva 
dala Svetu 16. oktobra 1996 in 30. oktobra 1997, uporabljajo odstavki 3 do 8 in 10.  
3. Združeno kraljestvo ohrani svoje pristojnosti na podro čju monetarne politike v skladu z nacio ­
nalnim pravom.  
4. Za Združeno kraljestvo se ne uporablja drugi odstavek člena 119, člen 126 (1), (9) in (11), člen 
127 (1) do (5), člen 128, členi 130, 131, 132, 133, 138 in 140(3), člen 219, člen 282(2), razen 
prvega in drugega stavka, člen 282(5) in člen 283 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 121(2) 
te pogodbe se ne uporablja za Združeno kraljestvo glede sprejetja delov širših ekonomsko-politi čnih 
smernic, ki se na splošno nanašajo na euroobmo čje. V teh dolo čbah sklicevanje na Unijo ali države 
članice ne vklju čuje Združenega kraljestva, sklicevanje na nacionalne centralne banke pa ne vklju čuje 
Bank of England.  
5. Združeno kraljestvo si prizadeva, da bi se izognilo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju.  
Za Združeno kraljestvo se še naprej uporabljata člena 143 in 144 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije. Člena 134(4) in 142 se za Združeno kraljestvo uporabljata, kakor da bi zanj veljalo odstopanje.SL C 83/284 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
6. Glasovalna pravica Združenega kraljestva za odlo čitve Sveta iz členov, navedenih v to čki 4, in v 
primerih iz prvega pododstavka člena 139(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, miruje. V ta 
namen se uporabljata drugi in tretji pododstavek člena 139(4) navedene pogodbe.  
Združeno kraljestvo tudi nima pravice sodelovati pri imenovanju predsednika, podpredsednika in 
drugih članov Izvršilnega odbora ECB iz drugega pododstavka člena 283(2) navedene pogodbe.  
7. Za Združeno kraljestvo se ne uporabljajo členi 3, 4, 6, 7, 9.2, 10.1, 10.3, 11.2, 12.1, 14, 16, 18, 
19, 20, 22, 23, 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34 in 49 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih 
bank in Evropske centralne banke („Statut“).  
V teh členih sklicevanje na Unijo ali države članice ne vklju čuje Združenega kraljestva, sklicevanje na 
nacionalne centralne banke ali delni čarje pa ne vklju čuje Bank of England.  
Sklicevanje na „vpisani kapital ECB“ v členih 10.3 in 30.2 Statuta ne vklju čuje vpisanega kapitala 
Bank of England.  
8. Člen 141(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členi 43 do 47 Statuta veljajo ne glede na to, 
ali obstaja država članica z odstopanjem, ob upoštevanju naslednjih sprememb:  
(a) Sklicevanje na naloge ECB in EMI v členu 43 vklju čuje tiste naloge, ki jih je še treba opraviti po 
uvedbi eura, če bi se Združeno kraljestvo odlo čilo, da ne sprejme eura.  
(b) Poleg nalog iz člena 46 ECB tudi svetuje in sodeluje pri pripravi katere koli odlo čitve glede 
Združenega kraljestva, ki jo Svet sprejme v skladu z odstavkoma 9(a) in (c).  
(c) Bank of England vpla ča svoj delež vpisanega kapitala v ECB kot prispevek za stroške poslovanja 
ECB na enaki podlagi kakor nacionalne centralne banke držav članic z odstopanjem.  
9. Združeno kraljestvo lahko kadar koli uradno sporo či svojo namero, da sprejme euro. V takem 
primeru velja naslednje:  
(a) Združeno kraljestvo ima pravico sprejeti euro le, če izpolnjuje potrebne pogoje. Svet na zahtevo 
Združenega kraljestva ter pod pogoji in v skladu s postopkom iz člena 140 (1) in (2) Pogodbe o 
delovanju Evropske unije odlo či, ali so potrebni pogoji izpolnjeni.  
(b) Bank of England vpla ča svoj vpisani kapital, prenese na ECB devizne rezerve in prispeva v njene 
rezerve na enaki podlagi kakor nacionalna centralna banka države članice, katere odstopanje je 
bilo odpravljeno.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/285
(c) Pod pogoji in v skladu s postopkom iz člena 140(3) navedene pogodbe Svet sprejme vse druge 
odlo čitve, ki so potrebne, da se Združenemu kraljestvu omogo či sprejetje eura.  
Če Združeno kraljestvo sprejme euro skladno z dolo čbami tega protokola, odstavki 3 do 8 prenehajo 
veljati.  
10. Ne glede na člen 123 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člen 21.1 statuta lahko vlada 
Združenega kraljestva ohrani svoj na čin zbiranja prora čunskih sredstev Ways and Means pri Bank of 
England, če in dokler Združeno kraljestvo ne uvede eura.SL C 83/286 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 16)  
O NEKATERIH DOLO ČBAH, KI SE NANAŠAJO NA 
DANSKO  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU , da danska ustava vsebuje dolo čbe, po katerih bi na Danskem lahko razpisali 
referendum preden se ta država odpove svojemu odstopanju,  
OB DEJSTVU , da je vlada Danske 3. novembra 1993 uradno obvestila Svet, da ne namerava sodelovati 
v tretji fazi ekonomske in monetarne unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
1. Ob upoštevanju uradnega obvestila, ki ga je vlada Danske dala Svetu 3. novembra 1993, za 
Dansko velja odstopanje. Izjema uč inkuje tako, da se za Dansko uporabljajo vsi členi in dolo čbe te 
pogodbe in statuta ESCB in ECB, v katerih je navedeno odstopanje.  
2. Kar zadeva odpravo izjeme, se postopek iz člena 140 Pogodbe o delovanju Evropske unije sproži 
samo na zahtevo Danske.  
3. Z odpravo izjeme se dolo čbe tega protokola prenehajo uporabljati.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/287
PROTOKOL (št. 17)  
O DANSKI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  urediti nekatere posebne probleme, ki se nanašajo na Dansko,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Dolo čbe člena 14 Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne 
banke ne vplivajo na pravico nacionalne banke Danske, da opravlja svoje sedanje naloge v zvezi s 
tistimi deli Kraljevine Danske, ki niso del Unije.SL C 83/288 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 18)  
O FRANCIJI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  upoštevati posebnost, ki se nanaša na Francijo,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Francija ohrani posebno pravico do denarne emisije na Novi Kaledoniji, v Francoski Polineziji ter na 
otokih Wallis in Futuna pod pogoji, ki jih dolo ča njeno nacionalno pravo, in je edina pooblaš čena za 
dolo čanje te čaja franka CFP.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/289
PROTOKOL (št. 19)  
O SCHENGENSKEM PRAVNEM REDU, VKLJU ČENEM V OKVIR 
EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UGOTOVITVI , da so bile dolo čbe schengenskega pravnega reda, ki ga sestavljajo sporazumi o 
postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, ki so jih podpisale nekatere države č lanice Evropske 
unije dne 14. junija 1985 in 19. junija 1990 v Schengnu, pa tudi z njimi povezani sporazumi in 
predpisi, sprejeti na njihovi podlagi, z Amsterdamsko pogodbo z dne 2. oktobra 1997 vklju čene v 
okvir Evropske unije,  
V ŽELJI  ohraniti schengenski pravni red, kot se je nadgrajeval od za četka veljavnosti Amsterdamske 
pogodbe, in ta pravni red nadgrajevati, da bi prispeval k uresni čevanju cilja nuditi državljanom Unije 
obmo čje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja,  
OB UPOŠTEVANJU  posebnega stališ ča Danske,  
OB UPOŠTEVANJU  dejstva, da Irska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ne sode ­
lujeta pri vseh dolo čbah schengenskega pravnega reda, pri čemer pa bi se jima kljub temu moralo 
omogo čiti, da sprejmeta v celoti ali le delno druge dolo čbe tega pravnega reda,  
OB SPOZNANJU , da je zato treba uporabiti dolo čbe Pogodb, ki se nanašajo na tesnejše sodelovanje med 
nekaterimi državami članicami,  
OB UPOŠTEVANJU  potrebe po ohranjanju posebnega odnosa z Republiko Islandijo in Kraljevino 
Norveško, ki ju skupaj z nordijskimi državami, članicami Evropske unije, zavezujejo dolo čbe 
Nordijske unije potnih listin,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nem čija, 
Republika Estonija, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, 
Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika 
Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portu ­
galska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska in Kraljevina Švedska so pooblaš čene za izvajanje tesnejšega medsebojnega sodelovanja na podro čjih dolo čb, ki jih 
dolo či Svet in sestavljajo „schengenski pravni red“. To sodelovanje poteka v institucionalnem in 
pravnem okviru Evropske unije ter ob upoštevanju ustreznih dolo čb Pogodb.SL C 83/290 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 2 
Schengenski pravni red se uporablja v državah č lanicah iz člena 1 brez poseganja v člen 3 Akta o 
pristopu z dne 16. aprila 2003 ter člen 4 Akta o pristopu z dne 25. aprila 2005. Svet nadomesti 
izvršni odbor, ustanovljen s Schengenskimi sporazumi.  
Člen 3 
Sodelovanje Danske pri sprejemanju ukrepov, ki pomenijo nadgradnjo schengenskega pravnega reda, 
ter izvajanje in uporabo teh ukrepov na Danskem, urejajo ustrezne dolo čbe Protokola o stališ ču 
Danske.  
Člen 4 
Irska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska lahko kadar koli zaprosita, da se 
nekatere ali vse dolo čbe schengenskega pravnega reda uporabljajo tudi zanju.  
Svet odlo ča o takšni prošnji s soglasjem svojih članov iz člena 1 in predstavnika vlade zadevne 
države.  
Člen 5 
1. Predloge in pobude na podlagi schengenskega pravnega reda urejajo ustrezne dolo čbe Pogodb.  
Če Irska ali Združeno kraljestvo v razumnem roku uradno pisno ne obvesti Sveta, da se želi 
priklju čiti podro čju sodelovanja, se šteje, da je bila odobritev iz člena 329 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije dana državam članicam iz člena 1 ter Irski ali Združenemu kraljestvu, kadar se ena od 
obeh držav želi priklju čiti zadevnim podro čjem sodelovanja.  
2. Če se šteje, da sta Irska ali Združeno kraljestvo poslala uradno obvestilo v skladu z odlo čitvijo 
iz člena 4, pa lahko ne glede na to uradno pisno obvestita Svet v roku treh mesecev, da ne želita 
sodelovati pri takšnem predlogu ali pobudi. V takšnem primeru Irska ali Združeno kraljestvo ne 
sodelujeta pri njunem sprejemanju. Od tega uradnega obvestila je postopek za sprejetje ukrepa na 
podlagi schengenskega pravnega reda prekinjen do zaklju čka postopka iz odstavka 3 oziroma 4 ali 
do umika uradnega obvestila kadar koli med postopkom.  
3. Za državo članico, ki je poslala uradno obvestilo iz odstavka 2, se odlo čitev, ki jo je Svet sprejel 
v skladu s členom 4, preneha uporabljati z za četkom veljavnosti predlaganega ukrepa, kolikor Svet to 
šteje za potrebno ter pod pogoji, ki jih Svet dolo či v sklepu, sprejetem s kvalificirano več ino na 
predlog Komisije. Tak sklep se sprejme v skladu z naslednjimi merili: Svet si prizadeva, daSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/291
v kar najve čji možni meri ohrani sodelovanje zadevne države članice, ne da bi bilo pri tem resno 
ogroženo delovanje razli čnih delov schengenskega pravnega reda v praksi in ob spoštovanju njihove 
povezanosti. Komisija predloži svoj predlog čimprej po uradnem obvestilu iz odstavka 2. Svet ukrepa 
v roku štirih mesecev od predložitve predloga Komisije, tudi po sklicu dveh zaporednih sej, če je to 
potrebno. 
4. Če po izteku obdobja štirih mesecev Svet ne sprejme sklepa, lahko država članica nemudoma 
zahteva, da se zadeva predloži Evropskemu svetu. V takšnem primeru Evropski svet na predlog 
Komisije na svojem naslednjem zasedanju s kvalificirano ve čino sprejme sklep v skladu z merili iz 
odstavka 3.  
5. Če do konca postopka iz odstavka 3 ali 4 Svet oziroma Evropski svet ne sprejme sklepa, 
začasna prekinitev postopka za sprejetje ukrepa na podlagi schengenskega pravnega reda, preneha. Če 
je ta ukrep sprejet naknadno, se za zadevno državo članico odlo čitev, ki jo je Svet sprejel v skladu s 
členom 4, preneha uporabljati z za četkom veljavnosti tega ukrepa, in sicer v obsegu in pod pogoji, ki 
jih dolo či Komisija, razen če država članica ne umakne svojega uradnega obvestila iz odstavka 2 pred 
sprejetjem ukrepa. Komisija odlo či do dne tega sprejetja. Pri sprejemanju odlo čitve Komisija upošteva 
merila iz odstavka 3.  
Člen 6 
Republika Islandija in Kraljevina Norveška se pridružita izvajanju schengenskega pravnega reda in 
njegovega nadaljnjega razvoja. V ta namen se dolo čijo ustrezni postopki v sporazumu, ki ga sklene 
Svet s temi državami s soglasno odlo čitvijo svojih članov iz člena 1. Sporazum vklju čuje tudi dolo čbe 
o prispevku Islandije in Norveške ob morebitnih finan čnih posledicah izvajanja tega protokola. 
Svet sklene s soglasno odlo čitvijo lo čen sporazum z Islandijo in Norveško zaradi dolo čitve pravic in 
obveznosti med Irsko in Združenim kraljestvom Velik a Britanija in Severna Irska na eni ter Islandijo 
in Norveško na drugi strani na tistih podro čjih schengenskega pravnega reda, ki veljajo za te države.  
Člen 7  
Za namene pogajanj glede sprejema novih držav članic v Evropsko unijo se schengenski pravni red in 
nadaljnji ukrepi, ki jih sprejmejo institucije v okviru podro čja njegove uporabe, štejejo za pravni red, 
ki ga morajo vse države kandidatke za sprejem prevzeti v celoti.SL C 83/292 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 20)  
O UPORABI NEKATERIH VIDIKOV ČLENA 26 
POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE ZA 
ZDRUŽENO KRALJESTVO IN IRSKO  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  urediti nekatera vprašanja glede Združenega kraljestva in Irske,  
OB UPOŠTEVANJU  dolgoletnega obstoja posebne potovalne ureditve med Združenim kraljestvom in 
Irsko,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Združeno kraljestvo lahko ne glede na člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije, druge 
dolo čbe navedene pogodbe ali Pogodbe o Evropski uniji, katere koli ukrepe, sprejete na podlagi teh 
pogodb, ali mednarodne pogodbe, ki so jih sklenile Unija ali Unija in njene države članice z eno ali 
ve č tretjimi državami, izvaja na svojih mejah z drugimi državami članicami takšno kontrolo oseb, ki 
želijo vstopiti v Združeno kraljestvo, kakršna se mu zdi potrebna zaradi:  
(a) preverjanja pravice do vstopa v Združeno kraljestvo državljanov držav članic, ter njihovih vzdr ­ 
ževancev, ki uresni čujejo svoje pravice po pravu Unije, pa tudi državljanov drugih držav, ki jim te 
pravice pripadajo na podlagi sporazuma, ki zavezuje Združeno kraljestvo, in  
(b) odlo čitve o tem, ali naj se drugim osebam izda dovoljenje za vstop v Združeno kraljestvo.  
Člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali katera koli druga dolo čba navedene pogodbe 
ali Pogodbe o Evropski uniji ali kateri koli ukrep, sprejeti na njuni podlagi, v ni čemer ne posegajo v 
pravico Združenega kraljestva sprejeti ali izvajati takšne kontrole. Sklicevanje na Združeno kraljestvo 
v tem členu vklju čuje ozemlja, za katerih zunanje odnose je odgovorno Združeno kraljestvo.  
Člen 2  
Združeno kraljestvo in Irska lahko med seboj še naprej sklepata dogovore o gibanju oseb med 
njunima ozemljema („skupno potovalno obmo čje“), pri čemer v celoti spoštujeta pravice oseb iz 
to čke (a) prvega odstavka člena 1 tega protokola. Temu ustrezno se med veljavnostjo takšnihSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/293
dogovorov za Irsko uporabljajo dolo čbe člena 1 tega protokola pod enakimi pogoji kakor za 
Združeno kraljestvo. Člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije, katera koli druga dolo čba 
navedene pogodbe ali Pogodbe o Evropski uniji ali kateri koli ukrep, sprejet na njuni podlagi, v 
ni čemer ne vplivajo na takšne dogovore.  
Člen 3 
Druge države članice lahko na svojih mejah ali na kateri koli to čki vstopa na njihovo ozemlje izvajajo 
takšno kontrolo oseb, ki želijo vstopiti na njihovo ozemlje iz Združenega kraljestva ali s katerega koli ozemlja, za katerega zunanje odnose je za enake namene, navedene v členu 1 tega protokola, 
odgovorno Združeno kraljestvo, ali iz Irske, dokler se dolo čbe člena 1 tega protokola uporabljajo 
za Irsko.
 
Člena 26 in 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali katera koli druga dolo čba navedene pogodbe 
ali Pogodbe o Evropski uniji ali kateri koli ukrep, sprejet na njuni podlagi, v ni čemer ne posegajo v 
pravico drugih držav članic sprejeti ali izvajati takšne kontrole.SL C 83/294 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 21)  
O STALIŠČ U ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IN IRSKE GLEDE OBMO ČJA 
SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO , da bi uredile nekatera vprašanja glede Združenega kraljestva in Irske,  
OB UPOŠTEVANJU  Protokola o uporabi nekaterih vidikov člena 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
za Združeno kraljestvo in Irsko,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Ob upoštevanju člena 3 Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejemanju ukrepov Sveta, 
predlaganih v skladu z naslovom V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije. Soglasje članov 
Sveta, razen predstavnikov vlad Združenega kraljestva in Irske, je potrebno za tiste sklepe Sveta, ki 
morajo biti sprejeti soglasno.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina dolo či v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
Člen 2 
Na podlagi člena 1 in ob upoštevanju členov 3, 4 in 6 za Združeno kraljestvo ali Irsko niso 
zavezujo če niti se v njiju ne uporabljajo dolo čbe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju 
Evropske unije, ukrepi, sprejeti v skladu s tem naslovom, pa tudi nobena dolo čba katerega koli 
mednarodnega sporazuma, ki ga je Unija sklenila na podlagi tega naslova, niti odlo čbe Sodiš ča 
Evropske unije glede razlage takih dolo čb ali ukrepov; te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe v ni čemer ne 
vplivajo na pristojnosti, pravice in obveznosti teh držav; prav tako te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe, 
kolikor se uporabljajo za Združeno kraljestvo ali Irsko, v ni čemer ne vplivajo na pravni red Skupnosti 
ali pravni red Unije niti niso sestavni del prava Unije.  
Člen 3  
1. Združeno kraljestvo ali Irska lahko predsednika Sveta v treh mesecih po predložitvi predloga ali 
pobude Svetu v skladu z naslovom V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije uradno pisno 
obvesti, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi predlaganega ukrepa, kar se ji nato dovoli.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/295
Soglasje članov Sveta, razen tistih č lanov, ki takega uradnega obvestila niso predložili, je potrebno za 
tiste sklepe Sveta, ki morajo biti sprejeti soglasno. Ukrep, sprejet na podlagi tega odstavka, je 
zavezujo č za vse države članice, ki so sodelovale pri njegovem sprejetju.  
Z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 70 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se dolo čijo pogoji za 
udeležbo Združenega kraljestva in Irske pri ocenjevanju v zvezi s podro čji, ki jih ureja naslov V 
tretjega dela navedene pogodbe.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina dolo či v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
2. Če ukrepa iz odstavka 1 ni mogo če sprejeti skupaj z Združenim kraljestvom ali Irsko v 
razumnem roku, lahko Svet tak ukrep sprejme v skladu s členom 1 brez udeležbe Združenega 
kraljestva ali Irske. V tem primeru se uporabi člen 2.  
Člen 4 
Združeno kraljestvo ali Irska lahko kadar koli po sprejetju ukrepa Sveta na podlagi naslova V tretjega 
dela Pogodbe o delovanju Evropske unije uradno obvesti Svet in Komisijo o svoji nameri, da želi sprejeti ta ukrep. V tem primeru se smiselno uporabi postopek iz člena 331(1) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
Člen 4a 
1. Dolo čbe tega protokola se uporabljajo za Združeno kraljestvo in Irsko tudi v primeru ukrepov, 
ki se predlagajo ali sprejmejo v skladu z naslov om V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske 
unije in spreminjajo obstoje č ukrep, ki ju zavezuje.  
2. Vendar pa lahko Svet v primerih, ko na predlog Komisije ugotovi, da zaradi nesodelovanja 
Združenega kraljestva ali Irske pri spremenjeni razli čici obstoje čega ukrepa uporaba tega ukrepa za 
druge države članice ali Unijo ni ve č mogo ča, pozove zadevno državo, naj pošlje uradno obvestilo v 
skladu s členom 3 oziroma 4. Za namene člena 3 za čne te či dodaten rok dveh mesecev od datuma 
takšne ugotovitve Sveta.
 
Če Združeno kraljestvo ali Irska po izteku zadevnega roka dveh mesecev od ugotovitve Sveta ne 
pošljeta uradnega obvestila v skladu s členom 3 oziroma členom 4, obstoje či ukrep zanju ni ve č 
zavezujo č oziroma se zanju ne uporablja, razen če zadevna država članica ni poslala uradnega 
obvestila v skladu s členom 4 pred za četkom veljavnosti ukrepa o spremembi. Ta dolo čba za čne 
učinkovati z za četkom veljavnosti ukrepa o spremembi oziroma z iztekom roka dveh mesecev, kar 
nastopi pozneje.SL C 83/296 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Za namene tega odstavka, Svet, po poglobljeni razpravi o zadevi odlo ča s kvalificirano ve čino svojih 
članov, ki predstavljajo države članice, ki sodelujejo ali so sodelovale pri sprejetju ukrepa o spre ­
membi. Kvalificirana ve čina v Svetu je opredeljena v členu 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske 
unije.  
3. Svet lahko s kvalificirano ve čino na predlog Komisije dolo či, da Združeno kraljestvo ali Irska 
nosita morebitne neposredne finan čne posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale zaradi prenehanja 
njunega sodelovanja pri obstoje čem ukrepu.  
4. Ta člen ne posega v člen 4.  
Člen 5 
Država članica, ki je ne zavezuje ukrep, sprejet na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o 
delovanju Evropske unije, ne nosi nobenih finan čnih posledic tega ukrepa razen stroškov, ki nasta ­
nejo za poslovanje institucij, razen če vsi člani Sveta po posvetovanju z Evropskim parlamentom 
soglasno ne odlo čijo druga če. 
Člen 6 
V primerih iz tega protokola, kjer Združeno kraljestvo ali Irsko zavezuje ukrep, ki ga je Svet sprejel 
na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, se v zvezi s tem ukrepom za 
to državo uporabljajo ustrezne dolo čbe Pogodb.  
Člen 6a 
Pravila dolo čena na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z obdelavo osebnih 
podatkov v državah članicah pri opravljanju dejavnosti s podro čja uporabe poglavij 4 ali 5 naslova V 
tretjega dela navedene pogodbe, ne zavezujejo Združenega kraljestva ali Irske, če ju ne zavezujejo 
pravila Unije, ki urejajo oblike pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ali policijskega sode ­
lovanja, v okviru katerih je treba upoštevati dolo čbe, sprejete na podlagi člena 16.  
Člen 7  
Členi 3, 4 in 4a ne posegajo v Protokol o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske 
unije.  
Člen 8  
Irska lahko uradno pisno obvesti Svet o svoji želji, da zanjo ta protokol ne bi ve č veljal. V tem 
primeru se za Irsko uporabljajo obi čajne pogodbene dolo čbe.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/297
Člen 9  
V primeru Irske se ta protokol ne uporablja za člen 75 Pogodbe o delovanju Evropske unije.SL C 83/298 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 22)  
O STALIŠČ U DANSKE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB SKLICEVANJU  na sklep voditeljev držav ali vlad, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta v 
Edinburghu dne 12. decembra 1992, o nekaterih problemih, ki jih je Danska izpostavila glede 
Pogodbe o Evropski uniji,  
OB UPOŠTEVANJU  stališ ča Danske glede državljanstva, ekonomske in monetarne unije, obrambne 
politike ter pravosodja in notranjih zadev, zapisanega v sklepu iz Edinburgha,  
OB ZAVEDANJU  dejstva, da bo nadaljevanje pravnega režima, ki izhaja iz sklepa iz Edinburgha, v 
okviru Pogodb ob čutno omejilo sodelovanje Danske na pomembnih podro čjih sodelovanja Unije in 
da je v interesu Unije, da zagotovi celovitost pravnega reda na obmo čju svobode, varnosti in pravice,  
V ŽELJI , da bi zato oblikovali pravni okvir, ki bo Danski omogo čal sodelovanje pri sprejemanju 
ukrepov, predlaganih na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, in 
ob pozdravljanju namere Danske, da kadar je mogo če izkoristi to možnost v skladu s svojimi 
ustavnimi dolo čbami,  
OB UPOŠTEVANJU , da Danska ne bo prepre čevala drugim državam članicam nadaljnjega razvoja 
njihovega sodelovanja glede ukrepov, ki niso zavezujo či za Dansko,  
OB UPOŠTEVANJU  člena 3 Protokola o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske 
unije,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
DEL I  
Člen 1 
Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi naslova V tretjega dela 
Pogodbe o delovanju Evropske unije. Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je 
potrebno za tiste sklepe Sveta, ki morajo biti sprejeti soglasno.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina dolo či v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/299
Člen 2 
Za Dansko niso zavezujo če niti se zanjo ne uporabljajo dolo čbe naslova V tretjega dela Pogodbe o 
delovanju Evropske unije, ukrepi, sprejeti na podlagi navedenega naslova, dolo čbe mednarodnih 
sporazumov, ki jih je Unija sklenila na podlagi navedenega naslova, niti odlo čbe Sodiš ča Evropske 
unije glede razlage takšnih dolo čb ali ukrepov oziroma ukrepov, ki so bili spremenjeni ali se lahko 
spremenijo na podlagi navedenega naslova. Takšne dolo čbe, ukrepi ali sklepi v ni čemer ne vplivajo na 
pristojnosti, pravice in obveznosti Danske. Prav tako te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe, kolikor se 
uporabljajo za Dansko, v ni čemer ne vplivajo na pravni red Skupnosti in Unije niti niso sestavni 
del prava Unije. Zlasti akti Unije na podro čju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v 
kazenskih zadevah, sprejeti pred za četkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, in ki so spremenjeni, so 
za Dansko zavezujo či v nespremenjeni obliki in se zanjo uporabljajo prav takšni.  
Člen 2a 
Člen 2 tega protokola se uporablja tudi glede pravil, ki so dolo čena na podlagi člena 16 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v državah članicah pri opravljanju 
dejavnosti s podro čja uporabe poglavij 4 ali 5 naslova V tretjega dela navedene pogodbe.  
Člen 3 
Danska ne nosi nobenih finan čnih posledic ukrepov iz člena 1, razen stroškov, ki nastanejo za 
poslovanje institucij.  
Člen 4 
1. Danska se v 6 mesecih po tem, ko je Svet sprejel ukrep glede predloga ali pobude za 
nadgraditev schengenskega pravnega reda in ki izhaja iz tega dela Protokola, odlo či, ali bo ta 
ukrep prenesla v svoje notranje pravo. Če se odlo či, da bo to storila, bo na podlagi tega ukrepa 
nastala obveznost po mednarodnem pravu med Dansko in drugimi državami članicami, ki jih ukrep 
zavezuje.  
2. Če se Danska odloč i, da ne bo prenesla ukrepa Sveta, kakor je navedeno v odstavku 1, države 
članice, ki jih ta ukrep zavezuje, in Danska, preu čijo, katere ukrepe je treba sprejeti.  
DEL II  
Člen 5  
V zvezi z ukrepi, ki jih Svet sprejme na podlagi člena 26(1), člena 42 in 43 do 46 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki 
zadevajo obrambo. Zato Danska ne sodeluje pri njihovem sprejetju. Danska ne bo nasprotovalaSL C 83/300 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
drugim državam članicam, da še naprej razvijajo njihovo sodelovanje na tem področ ju. Danska ni 
dolžna prispevati k financiranju odhodkov, ki nastanejo pri poslovanju zaradi takšnih ukrepov in tudi 
ni zavezana Uniji dajati na razpolago svoje vojaške zmogljivosti.  
Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je potrebno za tiste akte Sveta, za katere je 
potrebno soglasje.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina dolo či v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
DEL III  
Člen 6 
Členi 1, 2 in 3 se ne uporabljajo za ukrepe, ki dolo čajo tretje države, katerih državljani morajo imeti 
ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum, ali za ukrepe glede enotne oblike vizumov.  
DEL IV  
Člen 7 
Danska lahko v skladu s svojimi ustavnimi pravili kadar koli obvesti druge države članice, da ne želi 
ve č v celoti ali delno uporabljati tega protokola. V tem primeru bo Danska v celoti uporabljala vse 
ustrezne veljavne ukrepe, ki so bili sprejeti v okviru Evropske unije.  
Člen 8 
1. Danska lahko kadar koli in brez poseganja v člen 7 v skladu s svojimi ustavnimi dolo čbami 
uradno obvesti druge države članice, da se s prvim dnem v mesecu po uradnem obvestilu beseda 
„priloga“ nadomesti z besedo „DEL I“ in členi priloge postanejo členi dela I tega protokola. V tem 
primeru se členi 5 do 8 tega protokola ustrezno preštevil čijo. 
2. Šest mesecev od za četka u činkovanja uradnega obvestila iz odstavka 1 celoten schengenski 
pravni red in ukrepi, sprejeti kot nadgrajevanje tega pravnega reda, ki so bili do takrat zavezujo či za 
Dansko kot mednarodnopravna obveznost, postanejo del prava Unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/301
PRILOGA  
Člen 1 
V skladu s členom 3 Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi naslova V tretjega dela 
Pogodbe o delovanju Evropske unije. Soglasje članov Sveta, razen predstavnika danske vlade, je potrebno za tiste akte 
Sveta, za katere je potrebno soglasje.  
Za namene tega člena se kvalificirana ve čina opredeli v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Člen 2 
Na podlagi člena 1 in ob upoštevanju členov 3, 4 in 8 za Dansko niso zavezujo če niti se zanjo ne uporabljajo dolo čbe 
naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, ukrepi, sprejeti na podlagi na podlagi navedenega naslova, 
določ be mednarodnih sporazumov, ki jih je Unija sklenila na podlagi navedenega poglavja, niti odlo čbe Sodiš ča Evropske 
unije glede razlage takšnih dolo čb ali ukrepov. Te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe v ni čemer ne vplivajo na pristojnosti, 
pravice in obveznosti Danske. Prav tako te dolo čbe, ukrepi ali odlo čbe, kolikor se uporabljajo za Dansko, v ni čemer ne 
vplivajo na pravni red Skupnosti in Unije niti niso sestavni del prava Unije.  
Člen 3 
1. Danska lahko v treh mesecih po predstavitvi predloga ali pobude Svetu na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe 
o delovanju Evropske unije pisno uradno obvesti predsednika Sveta, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi predlaga ­
nega ukrepa, kar se ji nato tudi dovoli.  
2. Če ob sodelovanju Danske ukrepa iz odstavka 1 ni mogo če sprejeti v razumnem roku, lahko Svet sprejme ukrep iz 
odstavka 1 v skladu s členom 1 brez sodelovanja Danske. V tem primeru se uporabi člen 2. 
Člen 4 
Danska lahko kadar koli po sprejetju ukrepa na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije 
uradno obvesti Svet in Komisijo o svoji nameri, da želi sprejeti ta ukrep. V tem primeru se smiselno uporabi postopek iz 
člena 331(1) navedene pogodbe.  
Člen 5 
1. Dolo čbe tega protokola se uporabljajo za Dansko pri ukrepih, ki se predlagajo ali sprejmejo v skladu s tretjim delom 
naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije in ki spreminjajo obstoje č ukrep, ki jo zavezuje.  
2. Vendar pa lahko Svet v primerih, ko na predlog Komisije ugotovi, da zaradi nesodelovanja Danske pri spremenjeni 
razli čici obstoje čega ukrepa uporaba tega ukrepa za druge države članice ali Unijo ni ve č mogo ča, pozove Dansko, naj 
pošlje uradno obvestilo v skladu s členom 3 oziroma 4. Za namene člena 3 za čne te či dodaten rok dveh mesecev od 
datuma takšne ugotovitve Sveta.SL C 83/302 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Če po izteku zadevnega roka dveh mesecev od ugotovitve Sveta Danska ne pošlje uradnega obvestila v skladu s členom 3 
oziroma členom 4, obstoje či ukrep zanjo ni ve č zavezujo č oziroma se zanjo ne uporablja, razen če ni poslala uradnega 
obvestila v skladu s členom 4 pred za četkom veljavnosti ukrepa o spremembi. Ta določ ba za čne u činkovati z za četkom 
veljavnosti ukrepa o spremembi oziroma z iztekom roka dveh mesecev, kar je pozneje.  
Za namene tega odstavka Svet po poglobljeni razpravi o zadevi odlo ča s kvalificirano ve čino svojih članov, ki predsta ­
vljajo države članice, ki sodelujejo ali so sodelovale pri sprejetju ukrepa o spremembi. Kvalificirana ve čina v Svetu se 
opredeli v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
3. Svet lahko s kvalificirano ve čino na predlog Komisije dolo či, da Danska nosi morebitne neposredne finan čne 
posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale zaradi prenehanja njenega sodelovanja pri obstoje čem ukrepu.  
4. Ta člen ne posega v člen 4.  
Člen 6 
1. Uradno obvestilo iz člena 4 se predloži najpozneje šest mesecev po kon čnem sprejetju ukrepa o nadgradnji 
schengenskega pravnega reda.  
Če Danska uradnega obvestila glede ukrepa, ki nadgrajuje schengenski pravni red, ne predloži v skladu s členoma 3 in 4, 
države članice, za katere je tak ukrep zavezujo č, in Danska preu čijo ukrepe, ki jih je treba sprejeti.  
2. Uradno obvestilo na podlagi člena 3, ki se nanaša na ukrepe o nadgradnji schengenskega pravnega reda, se šteje za 
nepreklicno uradno obvestilo na podlagi člena 3 te priloge glede na vse druge predloge ali pobude, namenjene za 
nadgradnjo tega ukrepa, kolikor tak predlog ali pobuda nadgrajuje schengenski pravni red.  
Člen 7 
Pravila, ki so dolo čena na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v 
državah članicah pri opravljanju dejavnosti s podro čja uporabe poglavij 4 ali 5 naslova V tretjega dela navedene pogodbe, 
Danske ne zavezujejo, če je ne zavezujejo pravila Unije o tistih oblikah pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ali 
policijskega sodelovanja, v okviru katerih je treba upoštevati predpise, sprejete na podlagi č lena 16.  
Člen 8 
Če je v primerih iz tega dela ukrep, ki ga Svet sprejme na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske 
unije, za Dansko zavezujo č, se v zvezi z zadevnim ukrepom zanjo uporabljajo ustrezne dolo čbe navedene pogodbe.  
Člen 9 
Če ukrep, sprejet na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, za Dansko ni zavezujo č, ne nosi 
nobenih finan čnih posledic tega ukrepa, razen stroškov, ki nastanejo pri poslovanju institucij, razen če Svet po posve ­
tovanju z Evropskim parlamentom soglasno ne odlo či druga če.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/303
PROTOKOL (št. 23)  
O ZUNANJIH ODNOSIH DRŽAV ČLANIC GLEDE PREHODA ZUNA ­
NJIH MEJA  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  potrebe držav članic, da zagotovijo u činkovito kontrolo na svojih zunanjih mejah, 
ki se, kadar je to primerno, izvaja v sodelovanju s tretjimi državami,  
DOGOVORILE  o naslednji dolo čbi, ki je priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Dolo čbe o ukrepih glede prehoda zunanjih meja, ki so vklju čene v člen 77(2)(b) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije, ne posegajo v pristojnost držav članic glede pogajanja ali sklepanja sporazumov s 
tretjimi državami, če so v skladu s pravom Unije in drugimi ustreznimi mednarodnimi sporazumi.SL C 83/304 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 24)  
O AZILU ZA DRŽAVLJANE DRŽAV ČLANIC 
EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
KER Unija v skladu s členom 6(1) Pogodbe o Evropski uniji priznava pravice, svoboš čine in na čela iz 
Listine o temeljnih pravicah;  
KER so v skladu s členom 6(3) Pogodbe o Evropski uniji temeljne pravice, kakršne zagotavlja 
Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin, kot splošna na čela sestavni 
del prava Unije;  
KER je Sodiš če Evropske unije pristojno za zagotovitev tega, da Unija pri razlagi in uporabi člena 6(1) 
in (3) Pogodbe o Evropski uniji spoštuje pravo;  
KER mora v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji vsaka evropska država ob vložitvi prošnje 
za članstvo v Uniji spoštovati vrednote, navedena v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji;  
OB UPOŠTEVANJU  tega, da člen 7 Pogodbe o Evropski uniji vzpostavlja mehanizem za mirovanje 
nekaterih pravic, če država članica huje in vztrajno krši te vrednote;  
OB SKLICEVANJU  na poseben status in varstvo, ki ju uživa vsak državljan države članice kot državljan 
Unije in ki ju zagotavljajo države članice v skladu z dolo čbami drugega dela Pogodbe o delovanju 
Evropske unije;  
OB UPOŠTEVANJU , da Pogodbi vzpostavljata obmo čje brez notranjih meja in vsakemu državljanu Unije 
zagotavljata pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic;  
V ŽELJI  prepre čiti, da bi se institut azila uporabljal za druga čne namene, kakor je bilo predvideno;  
KER ta protokol upošteva namen in cilje Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu 
beguncev;SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/305
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Edini člen 
Zaradi ravni varstva temeljnih pravic in svoboš čin v državah članicah Evropske unije se države 
članice za vse pravne in prakti čne namene glede azilnih zadev med seboj obravnavajo kot varne 
izvorne države. Zato se lahko vsaka prošnja za azil, ki jo vloži državljan ene od držav članic, v drugi 
državi članici upošteva ali sprejme v postopek le v naslednjih primerih:  
(a) če država članica, katere državljan je prosilec, po za četku veljavnosti Amsterdamske pogodbe 
uporabi določ be člena 15 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin ter 
sprejme ukrepe, na podlagi katerih obveznosti iz te konvencije na njenem ozemlju ne veljajo;  
(b) če je bil sprožen postopek iz člena 7(1) Pogodbe o Evropski uniji in dokler Svet ali, kjer je to 
primerno, Evropski svet, ne odlo či glede države članice, katere državljan je prosilec;  
(c) če je Svet sprejel sklep v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji glede države članice, 
katere državljan je prosilec, ali če je Evropski svet sprejel sklep v skladu s členom 7(2) navedene 
pogodbe glede države članice, katere državljan je prosilec;  
(d) če država članica sprejme enostranski sklep glede prošnje državljana druge države članice; v 
takšnem primeru se nemudoma obvesti Svet; pri obravnavanju prošnje se izhaja iz domneve, 
da je o čitno neutemeljena, ne da bi pri tem kakor koli in ne glede na primer vplivali na 
pristojnost odlo čanja države članice.SL C 83/306 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 25)  
O IZVAJANJU DELJENIH PRISTOJNOSTI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Edini člen 
Kadar Unija ukrepa na posameznem podro čju, potem glede na člen 2(2) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije o deljenih pristojnostih, zajema obseg izvajanja pristojnosti le elemente, ki jih ureja 
zadevni akt Unije, in torej ne zajema celotnega podro čja.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/307
PROTOKOL (št. 26)  
O STORITVAH SPLOŠNEGA POMENA  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  da se poudari pomembnost storitev splošnega pomena,  
DOGOVORILE  o naslednjih razlagalnih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi 
o delovanju Evropske unije:  
Člen 1 
Skupne vrednote Unije glede storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 14 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije zajemajo zlasti:  
— bistveno vlogo in široko polje proste presoje nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri 
zagotavljanju, naro čanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, in sicer č im 
bolj v skladu s potrebami uporabnikov;  
— raznolikost storitev splošnega gospodarskega pomena ter razlike v potrebah in željah uporab ­
nikov, ki lahko izvirajo iz razli čnih geografskih, socialnih ali kulturnih okoliš čin; 
— visoko raven kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti, enako obravnavo ter spodbujanje 
splošnega dostopa in pravic uporabnikov.  
Člen 2 
Dolo čbe Pogodb nikakor ne vplivajo na pristojnost držav članic, da zagotavljajo, naro čajo in orga ­
nizirajo negospodarske storitve splošnega pomena.SL C 83/308 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 27)  
O NOTRANJEM TRGU IN KONKURENCI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  dejstva, da notranji trg iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji vklju čuje sistem, s 
katerim se prepre čuje izkrivljanje konkurence,  
DOGOVORILE , da 
v ta namen Unija po potrebi ukrepa v okviru dolo čb Pogodb, zlasti člena 352 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
Ta protokol je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/309
PROTOKOL (št. 28)  
O EKONOMSKI, SOCIALNI IN TERITORIALNI 
KOHEZIJI  
VISOKE POGODBENICE 
OB SKLICEVANJU  na to, da člen 3 Pogodbe o Evropski uniji med drugimi cilji vklju čuje cilj spodbujati 
ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in solidarnost med državami č lanicami ter da je v to čki 
(c) člena 4(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ekonomska, socialna in teritorialna kohezija 
našteta med področ ji deljene pristojnosti Unije,  
OB UPOŠTEVANJU,  da vse dolo čbe naslova XVIII tretjega dela o ekonomski, socialni in teritorialni 
koheziji dajejo pravno podlago za utrditev in nadaljnji razvoj dejavnosti Unije na podro čju 
ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, skupaj z ustanovitvijo novega sklada;  
OB SKLICEVANJU  na to, da člen 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije predvideva ustanovitev 
Kohezijskega sklada,  
OB UGOTAVLJANJU,  da Evropska investicijska banka posoja visoke in čedalje višje zneske v korist 
revnejših regij;  
GLEDE NA  željo po ve čji prožnosti ureditve za dodel jevanje sredstev iz strukturnih skladov;  
GLEDE NA  željo po določ anju razli čnih ravni udeležbe Unije pri programih in projektih v nekaterih 
državah;  
GLEDE NA  predlog, da se pri sistemu virov lastnih sredstev bolj upošteva sorazmerna uspešnost držav 
članic;  
PONOVNO POTRJUJEJO,  da je spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije bistvenega 
pomena za polni razvoj in trajen uspeh Unije;  
PONOVNO POTRJUJEJO  svoje prepri čanje, da bi morali strukturni skladi še naprej imeti pomembno 
vlogo pri doseganju ciljev Unije na podro čju kohezije;  
PONOVNO POTRJUJEJO  svoje prepri čanje, da bi morala Evropska investicijska banka še naprej namenjati 
ve čino svojih sredstev za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, in izjavljajo, da so 
pripravljene ponovno preu čiti potrebe Evropske investicijske banke po kapitalu takoj, ko bo to za ta 
namen potrebno;  
SE STRINJAJO,  da bo Kohezijski sklad, zagotovil finan čne prispevke Unije za projekte na podro čju 
okolja in vseevropskih omrežij v tistih državah č lanicah z BNP na prebivalca, manjšim od 90 % 
povpre čja Unije, ki imajo program za izpolnjevanje ekonomskih konvergen čnih meril iz člena 126 
Pogodbe o delovanju Evropske unije;SL C 83/310 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
IZRAŽAJO  svoj namen dopustiti ve čjo stopnjo prožnosti pri dodeljevanju sredstev iz strukturnih 
skladov za specifi čne potrebe, ki niso predvidene v sedanji ureditvi strukturnih skladov;  
IZRAŽAJO  svojo pripravljenost dolo čiti razli čne ravni udeležbe Unije pri programih in projektih 
strukturnih skladov, da bi se tako izognile prevelikemu naraš čanju prora čunskih odhodkov v manj 
uspešnih državah članicah;  
PRIZNAVAJO,  da je treba redno spremljati napredek pri doseganju ekonomske, socialne in teritorialne 
kohezije ter izražajo svojo pripravljenost preu čiti vse potrebne ukrepe v tej zvezi;  
IZRAŽAJO  svoj namen bolj upoštevati sposobnost posameznih držav članic, da prispevajo v sistem 
virov lastnih sredstev, in za manj uspešne države članice preu čiti, kako popraviti nazadujo če elemente 
v sedanjem sistemu virov lastnih sredstev;  
SE STRINJAJO,  da se ta protokol priloži Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske 
unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/311
PROTOKOL (št. 29)  
O SISTEMU JAVNE RADIOTELEVIZIJE V DRŽAVAH 
ČLANICAH  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU  neposredne povezanosti sistema javne radiotelevizije v državah članicah z demo ­
krati čnimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe in potrebo po ohranitvi medijske 
pluralnosti,  
DOGOVORILE  o naslednjih razlagalnih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o 
delovanju Evropske unije:  
Dolo čbe Pogodb ne posegajo v pristojnost držav članic glede financiranja storitev javne radiotelevi ­
zije, če je takšno financiranje odobreno radiotelevizijskim zavodom za opravljanje javne službe, kakor 
jo naloži, opredeli in organizira vsaka država č lanica, in če ne vpliva na trgovinske pogoje in 
konkurenco v Uniji do te mere, da bi bilo to v nasprotju s skupnimi interesi, pri čemer je treba 
upoštevati zagotavljanje teh javnih storitev.SL C 83/312 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 30)  
O UPORABI LISTINE EVROPSKE UNIJE O TEMELJNIH PRAVICAH 
NA POLJSKEM IN V ZDRUŽENEM 
KRALJESTVU  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU , da Unija v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji priznava pravice, svoboš čine in na čela 
iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,  
OB UPOŠTEVANJU , da je treba Listino uporabljati dosledno v skladu z dolo čbami navedenega člena 6 in 
naslova VII Listine,  
OB UPOŠTEVANJU , da navedeni člen 6 zahteva, da sodiš ča Poljske in Združenega kraljestva Listino 
uporabljajo in razlagajo dosledno v skladu s pojasnili iz navedenega člena,  
OB UPOŠTEVANJU , da Listina vsebuje pravice in na čela,  
OB UPOŠTEVANJU , da Listina potrjuje tako dolo čbe civilnega in politi čnega zna čaja kot tudi ekonom ­
skega in socialnega zna čaja,  
OB UPOŠTEVANJU , da Listina ponovno potrjuje pravice, svoboš čine in na čela, priznane v Uniji, in jih še 
bolj poudarja, a ne ustvarja novih pravic ali na čel, 
OPOZARJAJO Č na obveznosti Poljske in Združenega kraljestva iz Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o 
delovanju Evropske unije in prava Unije na splošno,  
OB UPOŠTEVANJU  želje Poljske in Združenega kraljestva, da se podrobneje pojasnijo nekateri vidiki 
uporabe Listine,  
IN ZATO V ŽELJI , da se pojasni uporaba Listine v zvezi z zakoni in drugimi predpisi Poljske in 
Združenega kraljestva ter njena iztožljivost na Poljskem in v Združenem kraljestvu,  
OB ZAGOTOVILU , da sklicevanja na izvajanje posameznih dolo čb Listine v tem protokolu nikakor ne 
posegajo v izvajanje drugih dolo čb Listine,  
OB ZAGOTOVILU , da ta protokol ne posega v uporabo Listine v drugih državah članicah,  
OB PONOVNI POTRDITVI , da ta protokol ne posega v druge obveznosti Poljske in Združenega kraljestva 
iz Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in prava Unije na splošno,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/313
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
1. Listina ne širi pristojnosti Sodiš ča Evropske unije ali sodiš č Poljske oziroma Združenega kralje ­
stva, za razsojanje glede združljivosti zakonov in drugih predpisov, prakse ali upravnih ukrepov 
Poljske ali Združenega kraljestva s temeljnimi pravicami, svoboš činami in na čeli, ki so z Listino 
potrjeni.  
2. Zlasti pa – in da bi izklju čili vsakršen dvom – nobena dolo čba naslova IV Listine ne ustvarja 
iztožljivih pravic v razmerju do Poljske ali do Združenega kraljestva, razen če nista Poljska ali 
Združeno kraljestvo predvidela takšnih pravice v svoji nacionalni zakonodaji.  
Člen 2  
Če se posamezna dolo čba Listine nanaša na nacionalno prakso in pravo, se v razmerju do Poljske ali 
do Združenega kraljestva uporablja le v obsegu, v katerem so pravice in na čela iz Listine priznani v 
pravu ali praksi Poljske ali Združenega kraljestva.SL C 83/314 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 31)  
O UVOZU NAFTNIH PROIZVODOV, RAFINIRANIH 
NA NIZOZEMSKIH ANTILIH, V EVROPSKO UNIJO  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
V ŽELJI,  da bi podrobneje dolo čile ureditev blagovne menjave, ki se uporablja za uvoz naftnih 
proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Evropsko unijo,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
Ta protokol se uporablja za naftne proizvode po tarifnih številkah 27.10, 27.11, 27.12 in ex 27.13 
(parafin, vosek iz nafte ali bituminoznih materialov, parafinski odpadki) in 27.14 Bruseljske nomen ­
klature, uvoženih za potrošnjo v državah članicah.  
Člen 2 
Države članice se obvezujejo, da bodo za naftne proizvode, rafinirane na Nizozemskih Antilih, 
odobrile carinske ugodnosti, ki izhajajo iz pridružitve Nizozemskih Antilov k Uniji pod pogoji, 
predvidenimi s tem protokolom. Te dolo čbe veljajo ne glede na to, kakšne predpise so prvotno 
uporabljale države članice.  
Člen 3  
1. Če Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo ugotovi, da uvoz naftnih proiz ­
vodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo v skladu z ureditvijo iz člena 2 zgoraj povzro ča 
dejanske težave na trgu ene ali ve č držav članic, odlo či, da zadevne države uvedejo, pove čajo ali 
ponovno uvedejo carine, ki veljajo za ta uvoz v takem obsegu in za obdobje, potrebno za soo čenje s 
temi razmerami. Stopnje tako uvedenih, pove čanih ali ponovno uvedenih carin ne smejo presegati 
carin, ki se uporabljajo za iste proizvode za tretje države.  
2. Dolo čbe iz prejšnjega odstavka se lahko uporabljajo v vseh primerih, ko uvoz naftnih proiz ­
vodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo doseže dva milijona ton letno.  
3. Svet je obveš čen o odloč itvah, ki jih sprejme Komisija v skladu s prejšnjimi odstavki, pa tudi o 
odlo čitvah, s katerimi se zavrne zahteva posamezne države članice. Svet lahko o njih razpravlja na 
zahtevo države članice in jih lahko kadar koli spremeni ali ponovno uvede.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/315
Člen 4 
1. Če država članica oceni, da uvoz naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, ki se 
izvaja neposredno ali prek druge države članice v skladu z ureditvijo iz člena 2 zgoraj, povzroč ajo 
dejanske težave na njenem trgu in da je za soo čenje z njimi nujno takojšnje ukrepanje, lahko 
samostojno odlo či, da za ta uvoz uvede carine, katerih stopnja ne sme presegati carin, ki se uporab ­
ljajo za iste proizvode za tretje države. O tej odlo čitvi obvesti Komisijo, ki v enem mesecu odlo či, ali 
lahko država te ukrepe ohrani ali jih mora spremeniti ali odpraviti. Za takšno odlo čitev Komisije 
veljajo dolo čbe odstavka 3 člena 3.  
2. Če uvoz naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, ki se izvaja neposredno ali 
prek druge države članice v skladu z ureditvijo iz člena 2 zgoraj v eno ali ve č držav članic Evropske 
unije, v enem koledarskem letu presegajo koli čine, navedene v prilogi tega protokola, velja, da so 
ukrepi, ki jih v skladu z odstavkom 1 morebiti sprejmejo ta ali te države članice za teko če leto, 
zakoniti. Potem, ko se prepri ča, da so bile predvidene koli čine dosežene, Komisija sprejete ukrepe 
sprejme v vednost. V tem primeru druge države o tem ne obvestijo Sveta.  
Člen 5 
Če se Unija odlo či uvesti koli činske omejitve za uvoz naftnih proizvodov katerega koli porekla, se te 
omejitve lahko enako uporabljajo tudi za uvoz teh proizvodov, ki izvirajo z Nizozemskih Antilov. V 
tem primeru se Nizozemskim Antilom zagotovi preferencialna obravnava glede na tretje države.  
Člen 6  
1. Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo soglasno revidira dolo čbe členov 
2 do 5 ob sprejetju skupne definicije izvora za naftne proizvode s poreklom iz tretjih in pridruženih 
držav ali ob sprejetju sklepov v okviru skupne trgovinske politike za zadevne proizvode ali ob 
oblikovanju skupne energetske politike.  
2. Vendar je treba ob taki reviziji za Nizozemske Antile v vsakem primeru ohraniti prednosti 
enakovrednega obsega v ustrezni obliki in za koli čino najmanj dveh milijonov in pol ton naftnih 
proizvodov.  
3. Obveznosti Unije glede prednosti enakovrednega obsega iz odstavka 2 tega člena se po potrebi 
lahko razporedijo po državah, ob upoštevanju koli čin, navedenih v prilogi tega protokola.SL C 83/316 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Člen 7 
Komisijo se zaradi izvajanja tega protokola zadolži, da spremlja razvoj uvoza naftnih proizvodov, 
rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v države članice. Države članice v skladu z upravnim postopkom, 
ki ga priporoč i Komisija, sporo čijo vse koristne informacije Komisiji, ki zagotovi njihovo razširjanje.  
PRILOGA K PROTOKOLU  
Za izvajanje odstavka 2 člena 4 Protokola o uvozu naftnih proizvodov, rafiniranih na Nizozemskih Antilih, v Unijo so 
pogodbenice sklenile, da se količ ina 2 milijona ton antilskih naftnih proizvodov razdeli med države članice na naslednji 
na čin: 
Nem čija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  625 000 tone  
Belgijsko-luksemburška ekonomska unija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  200 000 ton 
Francija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  75 000 ton 
Italija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  100 000 ton 
Nizozemska . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  1 000 000 tonSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/317
PROTOKOL (št. 32)  
O PRIDOBITVI NEPREMI ČNIN NA DANSKEM  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
Z ŽELJO  urediti nekatere posebne probleme, ki se nanašajo na Dansko,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Ne glede na dolo čbe Pogodb lahko Danska ohrani obstoje čo zakonodajo o pridobitvi sekundarnih 
prebivališ č.SL C 83/318 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 33)  
O ČLENU 157 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
DOGOVORILE  o naslednji dolo čbi, ki je priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
V členu 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije dodatki iz poklicnega sistema socialne varnosti 
niso osebni prejemki, če in kolikor se nanašajo na obdobja zaposlitve pred 17. majem 1990, razen 
pri delavcih ali tistih, ki omenjene dodatke zahtevajo in so pred tem datumom vložili tožbo ali 
sprožili enakovreden postopek po veljavnem nacionalnem pravu.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/319
PROTOKOL (ŠT. 34)  
O POSEBNI UREDITVI ZA GRENLANDIJO  
Edini člen 
1. Obravnava pri uvozu proizvodov grenlandskega porekla v Unijo, za katere velja skupna tržna 
ureditev za ribiške proizvode, ob upoš tevanju mehanizmov skupne tržne ureditve vklju čuje oprostitev 
pla čila carin in dajatev z enakim u činkom ter izklju čuje koli činske omejitve ali ukrepe z enakim 
učinkom, če so možnosti dostopa do grenlandskih ribolovnih obmo čij, priznane v Uniji na podlagi 
sporazuma med Unijo in pristojnim organom za Grenlandijo, za Unijo zadovoljive.  
2. Vsi ukrepi v zvezi z uvoznim režimom za take proizvode, tudi tisti, ki se nanašajo na sprejetje 
takih ukrepov, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije.SL C 83/320 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 35)  
O ČLENU 40.3.3 IRSKE USTAVE  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
DOGOVORILE  o naslednji dolo čbi, priloženi Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske 
unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:  
Nobena določ ba Pogodb ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ali 
pogodb ali aktov, ki te pogodbe spreminjajo ali dopolnjujejo, ne vpliva na uporabo člena 40.3.3 
irske ustave na Irskem.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/321
PROTOKOL (št. 36)  
O PREHODNI UREDITVI  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UPOŠTEVANJU , da je treba zaradi ureditve prehoda z institucionalnih dolo čb Pogodb, veljavnih pred 
začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, na dolo čbe iz navedene pogodbe dolo čiti prehodne 
dolo čbe, 
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju 
Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:  
Člen 1 
V tem protokolu pomeni izraz „Pogodbe“ Pogodbo o Evropski uniji, Pogodbo o delovanju Evropske 
unije in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.  
NASLOV I  
DOLO ČBE O EVROPSKEM PARLAMENTU  
Člen 2 
Evropski svet pred volitvami v Evropski parlament 2009 v skladu z drugim pododstavkom člena 
14(2) Pogodbe o Evropski uniji pravo časno sprejme Sklep o sestavi Evropskega parlamenta.  
Do konca parlamentarnega mandata 2004–2009 ostaneta sestava in število č lanov Evropskega 
parlamenta enaka sestavi in številu ob za četku veljavnosti Lizbonske pogodbe.  
NASLOV II  
DOLO ČBE O KVALIFICIRANI VE ČINI 
Člen 3  
1. V skladu s členom 16(4) Pogodbe o Evropski uniji za čnejo dolo čbe tega člena in dolo čbe člena 
238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije glede dolo čitve kvalificirane ve čine v Evropskem svetu in 
Svetu u činkovati 1. novembra 2014.  
2. Med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017 lahko pri sprejemanju odlo čitve s kvalificirano 
ve čino član Sveta zahteva, da se ta odlo čitev sprejme s kvalificirano ve čino, kakor je dolo čena v 
odstavku 3. V tem primeru se uporabita odstavka 3 in 4.SL C 83/322 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
3. Ne glede na drugi pododstavek člena 235(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije veljajo do 
31. oktobra 2014 naslednje dolo čbe: 
Pri odlo čanju Evropskega sveta in Sveta s kvalificirano ve čino se glasovi članov ponderirajo na 
naslednji na čin: 
Belgija 12  
Bolgarija 10  
Češka  12  
Danska  7  
Nem čija 29  
Estonija  4  
Irska  7  
Gr čija 12  
Španija 27  
Francija  29  
Italija  29  
Ciper 4  
Latvija 4  
Litva 7  Luksemburg  4  
Madžarska  12 
Malta 3  
Nizozemska  13  
Avstrija  10 
Poljska  27 
Portugalska  12 
Romunija  14 
Slovenija  4  
Slovaška 7  
Finska  7  
Švedska  10 
Združeno kraljestvo  29  
Kadar Pogodbi določ ata, da morajo biti odlo čitve sprejete na predlog Komisije, je za sprejetje 
potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo ve čino članov. V drugih primerih je za sprejetje 
odlo čitev potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članov.  
Član Evropskega sveta ali Sveta lahko zahteva, da se, kadar Evropski svet ali Svet sprejema akt s 
kvalificirano ve čino, preveri, ali države č lanice, ki tvorijo to kvalificirano ve čino, predstavljajo najmanj 
62 % celotnega prebivalstva Unije. Če se izkaže, da ta pogoj ni izpolnjen, se akt ne sprejme.  
4. Kadar vsi člani Sveta ne glasujejo, in sicer takrat, ko je predvidena kvalificirana ve čina, oprede ­
ljena v skladu s členom 238(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, se do 31. oktobra 2014 
opredeli kot isti delež ponderiranih glasov in isti delež števila članov Sveta ter po potrebi isti odstotek 
prebivalstva zadevnih držav članic, kakor je dolo čeno v odstavku 3 tega člena.  
NASLOV III  
DOLO ČBE O SESTAVAH SVETA  
Člen 4  
Do zač etka veljavnosti Sklepa o dolo čitvi seznama iz prvega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o 
Evropski uniji lahko Svet zaseda v sestavah, dolo čenih v drugem in tretjem pododstavku navedenega 
odstavka, ter v drugih sestavah, katerih seznam se dolo či s sklepom Sveta za splošne zadeve, ki 
odlo ča z navadno ve čino.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/323
NASLOV IV  
DOLOČ BE O KOMISIJI, VKLJU ČNO Z VISOKIM PREDSTAVNIKOM UNIJE ZA ZUNANJE 
ZADEVE IN VARNOSTNO POLITIKO  
Člen 5 
Člani Komisije, ki opravljajo funkcijo na dan za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe, še naprej 
opravljajo to funkcijo do izteka svojega mandata. Vendar pa na dan imenovanja visokega predstav ­
nika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, mandat člana, ki ima isto državljanstvo kot 
visoki predstavnik, preneha.  
NASLOV V  
DOLO ČBE O GENERALNEM SEKRETARJU SVETA, VISOKEM PREDSTAVNIKU ZA 
SKUPNO ZUNANJO IN VARNOSTNO POLITIKO TER O NAMESTNIKU GENERALNEGA 
SEKRETARJA SVETA  
Člen 6 
Mandata generalnega sekretarja Sveta, visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno poli ­
tiko, in namestnika generalnega sekretarja Sveta prenehata na dan za četka veljavnosti Lizbonske 
pogodbe. Svet imenuje generalnega sekretarja v skladu s členom 240(2) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.  
NASLOV VI  
DOLOČ BE O POSVETOVALNIH ORGANIH  
Člen 7 
Do zač etka veljavnosti sklepa iz člena 301 Pogodbe o delovanju Evropske unije je razdelitev števila 
članov Ekonomsko-socialnega odbora naslednja:  
Belgija 12  
Bolgarija  12  
Češka  12  
Danska  9  
Nem čija 24  
Estonija  7  
Irska  9  
Gr čija 12  Španija  21 
Francija  24  
Italija  24 
Ciper  6  
Latvija 7  
Litva 9  
Luksemburg  6  
Madžarska  12SL C 83/324 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Malta 5  
Nizozemska  12  
Avstrija  12  
Poljska  21  
Portugalska  12  
Romunija  15  Slovenija  7  
Slovaška 9  
Finska  9  
Švedska  12 
Združeno kraljestvo  24  
Člen 8 
Do zač etka veljavnosti sklepa iz člena 305 Pogodbe o delovanju Evropske unije je razdelitev števila 
članov Odbora regij naslednja:  
Belgija 12  
Bolgarija 12  
Češka  12  
Danska  9  
Nem čija 24  
Estonija  7  
Irska  9  
Gr čija 12  
Španija 21  
Francija  24  
Italija  24  
Ciper 6  
Latvija 7  
Litva 9  
Luksemburg  6  Madžarska  12 
Malta 5  
Nizozemska  12  
Avstrija  12 
Poljska  21 
Portugalska  12 
Romunija  15 
Slovenija  7  
Slovaška 9  
Finska  9  
Švedska  12 
Združeno kraljestvo  24  
NASLOV VII  
PREHODNE DOLO ČBE O AKTIH, SPREJETIH NA PODLAGI NASLOVOV V IN VI 
POGODBE O EVROPSKI UNIJI PRED ZA ČETKOM VELJAVNOSTI LIZBONSKE 
POGODBE  
Člen 9 
Akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti na podlagi Pogodbe o Evropski uniji pred 
začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni u činek, dokler se ne razveljavijo, razglasijo 
za ni čne ali spremenijo zaradi izvajanja Pogodb. Isto velja za sporazume, sklenjene med državami 
članicami na podlagi Pogodbe o Evropski uniji.  
Člen 10  
1. Kot prehodni ukrep so pristojnosti institucij v zvezi z akti Unije na podro čju policijskega in 
pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetimi pred za četkom veljavnosti Lizbonske 
pogodbe, na dan za četka veljavnosti navedene pogodbe naslednje: pristojnosti Komisije na podlagiSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/325
člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije se ne uporabljajo in pristojnosti Sodiš ča Evropske 
unije na podlagi naslova VI Pogodbe o Evropski uniji pred za četkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 
ostanejo nespremenjene, tudi če so bile priznane na podlagi člena 35(2) navedene Pogodbe o 
Evropski uniji.  
2. Za spremembe aktov iz odstavka 1 so glede teh aktov in za države članice, za katere se bodo ti 
spremenjeni akti uporabljali, pristojnosti institucij iz istega odstavka dolo čene v Pogodbah.  
3. Prehodni ukrep iz odstavka 1 v vsakem primeru preneha u činkovati pet let po za četku veljav ­
nosti Lizbonske pogodbe.  
4. Združeno kraljestvo lahko najpozneje šest mesecev pred iztekom prehodnega obdobja iz 
odstavka 3 uradno obvesti Svet, da v zvezi z akti iz odstavka 1 ne priznava pristojnosti institucij 
iz odstavka 1, kakor so dolo čene v Pogodbah. Če Združeno kraljestvo pošlje takšno uradno obvestilo, 
se vsi akti iz odstavka 1 zanj prenehajo uporabljati z iztekom prehodnega obdobja iz odstavka 3. Ta 
pododstavek se ne uporablja v zvezi s spremenjenimi akti, ki se uporabljajo za Združeno kraljestvo, kakor je navedeno v odstavku 2.  
Svet s kvalificirano ve čino na predlog Komisije dolo či iz tega izhajajo čo potrebno in prehodno 
ureditev. Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejemanju tega sklepa. Kvalificirana ve čina v Svetu 
se dolo či v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Svet lahko s kvalificirano ve čino na predlog Komisije sprejme tudi sklep, s katerim dolo či, da 
Združeno kraljestvo nosi morebitne neposredne finan čne posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale 
zaradi prenehanja njegovega sodelovanja pri teh aktih.
 
5. Združeno kraljestvo lahko kadar koli pozneje uradno obvesti Svet, da želi sodelovati pri aktih, 
ki so se zanj prenehali uporabljati v skladu s prvim pododstavkom odstavka 4. V tem primeru se 
uporabijo ustrezne dolo čbe Protokola o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske 
unije, oziroma dolo čbe Protokola o stališ ču Združenega kraljestva in Irske glede obmo čja svobode, 
varnosti in pravice. Pristojnosti institucij glede teh aktov so pristojnosti, kot so dolo čene v Pogodbah. 
Če institucije Unije in Združeno kraljestvo ukrepajo na podlagi ustreznega protokola, si prizadevajo, 
da v kar najve čji možni meri ponovno vzpostavijo sodelovanje Združenega kraljestva v pravnem redu 
Unije v zvezi z obmo čjem svobode, varnosti in pravice, ne da bi pri tem resno ogrozile delovanje 
razli čnih delov tega reda v praksi in ob spoštovanju njihove povezanosti.SL C 83/326 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PROTOKOL (št. 37)  
O FINAN ČNIH POSLEDICAH IZTEKA POGODBE 
O USTANOVITVI EVROPSKE SKUPNOSTI ZA 
PREMOG IN JEKLO TER O RAZISKOVALNEM 
SKLADU ZA PREMOG IN JEKLO  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB SKLICEVANJU  na to, da so bila vsa sredstva in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo, 
obstoje ča na dan 23. julija 2002, prenesena na Evropsko skupnost 24. julija 2002,  
OB UPOŠTEVANJU  želje, da se ta sredstva uporabijo za raziskave v sektorjih, ki so povezani s premo ­
govništvom in jeklarsko industrijo ter ob upoštevanju potrebe, da se v tej zvezi predvidijo nekateri 
posebni predpisi,  
DOGOVORILE  o naslednjih dolo čbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju 
Evropske unije:  
Člen 1 
1. Neto vrednost teh sredstev in obveznosti, prikazanih v bilanci stanja ESPJ z dne 23. julija 2002, 
se ob upoštevanju morebitnega pove čanja ali zmanjšanja zaradi likvidacijskih postopkov obravnava 
kot sredstva, namenjena za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko indu ­
strijo, imenovana „ESPJ v likvidaciji“. Ob zaklju čku likvidacije se sredstva imenujejo „Sredstva Razi ­
skovalnega sklada za premog in jeklo“.  
2. Prihodki iz teh sredstev, imenovani „Raziskovalni sklad za premog in jeklo“, se v skladu z 
dolo čbami tega protokola in akti, sprejetimi na njegovi podlagi, uporabljajo izklju čno za raziskave v 
sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, ki potekajo zunaj raziskovalnega 
okvirnega programa.  
Člen 2  
Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta sprejme vse 
predpise, ki so potrebni za izvajanje tega protokola, vklju čno z bistvenimi na čeli. 
Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme ukrepe, s katerimi 
dolo či več letne finan čne smernice za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo 
ter tehni čnih smernic za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/327
Člen 3  
Razen če ni v tem protokolu in aktih, sprejetih na njegovi podlagi, dolo čeno druga če, se uporabljajo 
dolo čbe Pogodb.SL C 83/328 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
PRILOGESL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/329

PRILOGA I  
SEZNAM IZ ČLENA 38 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE  
– 1 –  – 2 – 
Številka Bruseljske 
nomenclature  Poimenovanje  
Poglavje 1  Žive živali  
Poglavje 2  Meso in užitni klavni čni izdelki  
Poglavje 3  Ribe, raki in mehkužci  
Poglavje 4  Mleko in mleč ni izdelki; pti čja jajca; naravni med  
Poglavje 5  
5.04 Živalska čreva, mehurji in želodci živali (razen ribjih), celi ali v kosih  
5.15 Proizvodi živalskega porekla, ki niso navedeni ne zajeti na drugem mestu; 
mrtve živali iz 1. ali 3. poglavja, neuporabne za človeško prehrano  
Poglavje 6  Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano 
cvetje in okrasno listje  
Poglavje 7  Užitne vrtnine in nekateri koreni in gomolji  
Poglavje 8  Užitno sadje in oreš čki; lupine agrumov ali dinj in lubenic  
Poglavje 9  Kava, čaj in za čimbe, razen maté čaja (št. 09.03)  
Poglavje 10  Žita  
Poglavje 11  Proizvodi mlinske industrije; slad in škrob; gluten; inulin  
Poglavje 12  Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in plodovi; industrijske in 
zdravilne rastline; slama in krma  
Poglavje 13  
ex 13.03  Pektin  
Poglavje 15  
15.01  Masti in druge praši čje maš čobe, stiskane ali topljene;perutninske 
maš čobe 
15.02 Mašč obe živali vrste goved, ovac in koz; surove ali topljene (vklju čno 
„premier jus“)  
15.03 Stearin iz užitne praši čje masti, oleostearin, olje iz užitne praši čje masti; 
olje iz loja in oleo-olje, neemulgirani, nemešani ali kako druga če pripra ­
vljeni  
15.04 Masti in olja rib in morskih sesalcev, pre čiščeni ali nepre čiščeni 
15.07  Nehlapna rastlinska olja, teko ča ali trdna, surova, rafinirana ali pre čiščena 
15.12  Živalske ali rastlinske masti in olja, hidrogenirani, rafinirani ali nerafini ­
rani, toda nadalje nepredelaniSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/331
– 1 –  – 2 – 
Številka Bruseljske 
nomenclature  Poimenovanje  
15.13  Margarine, preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora  
15.17  Ostanki, dobljeni pri predelavi maš čob ali voskov živalskega ali rastlin ­
skega izvora  
Poglavje 16  Izdelki iz mesa, rib, rakov ali mehkužcev  
Poglavje 17  
17.01  Sladkor iz sladkorne pese in sladkornega trsa, v trdnem stanju  
17.02  Drugi sladkorji; sirupi; umetni med in mešanice umetnega in naravnega 
medu; karamelni sladkor  
17.03  Melase, z dodatkom ali brez dodatka barvil  
17.05 (*)  Sladkorji, sirupi in melase, z dodatki za aromatiziranje ali barvili, razen 
sadnih sokov, ki vsebujejo poljubno maso dodanega sladkorja  
Poglavje 18  
18.01  Kakav v zrnu, cel ali zdrobljen, surov ali pražen  
18.02  Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava  
Poglavje 20  Proizvodi iz vrtnin, sadja, lupinastega sadja ali drugih delov rastlin  
Poglavje 22  
22.04  Grozdni mošt, delno fermentiran, katerega fermentacija je ustavljena brez 
dodajanja alkohola 
22.05  Vino iz svežega grozdja; grozdni mošt, katerega fermentacija je ustavljena 
z dodajanjem alkohola  
22.07  Druge fermentirane pija če (npr. jabol čnik, hruškovec in medica)  
ex 22.08 (*) 
ex 22.09 (*)  Etanol in destilirane pija če, denaturirane in nedenaturirane, s katero koli 
vsebnostjo etanola, pridelane iz kmetijskih proizvodov iz Priloge I k 
Pogodbi, razen likerjev in drugih alkoholnih pija č in mešanih alkoholnih 
pripravkov - esenc - za proizvodnjo pija č 
22.10 (*)  Kis in nadomestki kisa  
Poglavje 23  Ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena krma za živali  
Poglavje 24  
24.01  Nepredelan tobak; toba čni odpadki 
Poglavje 45  
45.01  Pluta, naravna, surova ali enostavno obdelana; zdrobljena, drobljena ali 
zmleta pluta; odpadki pluteSL C 83/332 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
– 1 –  – 2 – 
Številka Bruseljske 
nomenclature  Poimenovanje  
Poglavje 54  
54.01  Lan, surov ali predelan, toda nepreden; laneno predivo in odpadki 
(vklju čno z odpadki preje in razvlaknjenimi tekstilnimi surovinami)  
Poglavje 57  
57.01  Konoplja (Cannabis sativa), surova ali predelana, toda nepredena; kono ­
pljeno predivo in odpadki (vklju čno z odpadki preje in razvlaknjenimi 
tekstilnimi surovinami)  
(*) Vnos dodan s členom 1 Uredbe št. 7a Sveta Evropske gospodarske skupnosti z dne 
18. decembra 1959 (UL št. 7, 30.1.1961, str. 71/61)SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/333
PRILOGA II  
ČEZMORSKE DRŽAVE IN OZEMLJA, ZA KATERE SE UPORABLJAJO DOLO ČBE 
ČETRTEGA DELA POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE  
— Grenlandija,  
— Nova Kaledonija in pridružena obmo čja, 
— Francoska Polinezija,  
— Francoska južna in antarkti čna ozemlja,  
— Walliški in Futunski otoki,  
— Mayotte, 
— Saint Pierre in Miquelon,  
— Aruba,  
— Nizozemski Antili:  
— Bonaire, 
— Curaçao, 
— Saba, — Sint Eustatius,  
— Sint Maarten,  
— Anguilla,  
— Kajmanski otoki,  
— Falklandski otoki,  
— Južna Georgia in otoki Južni Sandwich,  
— Montserrat,  
— Pitcairn,  
— Sveta Helena in pridružena obmo čja, 
— Britansko antarkti čno ozemlje,  
— Britansko ozemlje Indijskega oceana,  
— Otoki Turks in Caicos,  
— Britanski Deviški otoki,
 
— Bermudi.SL C 83/334 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
IZJAVE,  
PRILOŽENE SKLEPNI LISTINI MEDVLADNE KONFERENCE, KI JE 
SPREJELA LIZBONSKO POGODBO,  
podpisano 13. decembra 2007SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/335

A. IZJAVE V ZVEZI Z DOLO ČBAMI POGODB  
1. Izjava v zvezi z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah  
Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je pravno zavezujo ča, potrjuje temeljne pravice, ki jih 
zagotavlja Konvencija o varstvu č lovekovih pravic in temeljnih svoboš čin in izhajajo iz skupnih 
ustavnih tradicij držav članic.  
Listina ne razširja podro čja uporabe prava Unije čez pristojnosti Unije, niti ne ustvarja novih pristoj ­
nosti ali nalog Unije, kakor tudi ne spreminja pristojnosti in nalog, opredeljenih v Pogodbah.  
2. Izjava o členu 6(2) Pogodbe o Evropski uniji 
Konferenca se dogovori, da se pristop Unije k Evropski konvenciji o varstvu č lovekovih pravic in 
temeljnih svoboš čin uredi tako, da se ohranijo posebnosti pravnega reda Unije. V zvezi s tem 
Konferenca ugotavlja, da obstaja redni dialog med Sodiš čem Evropske unije in Evropskim sodiš čem 
za človekove pravice; ta dialog bi se s pristopom Evropske unije k tej konvenciji lahko okrepil.  
3. Izjava o členu 8 Pogodbe o Evropski uniji 
Unija bo upoštevala poseben položaj ozemeljsko majhnih držav, ki z njo vzdržujejo posebne 
sosedske odnose.  
4. Izjava o sestavi Evropskega parlamenta  
Italiji se dodeli dodatni sedež v Evropskem parlamentu.  
5. Izjava o politi čnem soglasju Evropskega sveta glede osnutka sklepa 
o sestavi Evropskega parlamenta  
Evropski svet bo dal politi čno soglasje glede spremenjenega osnutka sklepa o sestavi Evropskega 
parlamenta za parlamentarni mandat 2009-2014, ki bo temeljil na predlogu Evropskega parlamenta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/337
6. Izjava o členih 15(5) in (6), 17(6) in (7) ter 18 Pogodbe o Evropski uniji  
Pri izbiri oseb, ki naj bi opravljale funkcijo predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije in 
visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, je treba ustrezno upoštevati 
potrebo po spoštovanju geografske in demografske raznolikosti Unije in njenih držav članic.  
7. Izjava o členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 238(2) Pogodbe 
o delovanju Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da bo Svet na dan podpisa Lizbonske pogodbe sprejel Sklep o izvajanju člena 
16(4) Pogodbe o Evropski uniji in člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki bo za čel 
veljati z za četkom veljavnosti navedene pogodbe. Besedilo osnutka tega sklepa se glasi, kot sledi:  
Osnutek Sklepa Sveta  
o izvajanju člena 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in člena 238(2) Pogodbe o 
delovanju Evropske unije med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017 ter od 
1. aprila 2017 naprej  
SVET EVROPSKE UNIJE JE –  
ob upoštevanju naslednjega:  
(1) Sprejeti bi bilo treba dolo čbe, ki bodo omogo čile nemoten prehod s sistema odlo čanja v Svetu s 
kvalificirano ve čino, kakor je opredeljen v členu 3(3) Protokola o prehodni ureditvi in se bo še 
naprej uporabljal do 31. oktobra 2014, na sistem glasovanja po členu 16(4) Pogodbe o 
Evropski uniji in členu 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se bo uporabljal od 
1. novembra 2014, vklju čno s posebnimi določ bami iz člena 3(2) navedenega protokola za 
prehodno obdobje do 31. marca 2017.  
(2) Opozoriti je treba na prakso Sveta, v skladu s katero si po najboljših mo čeh prizadeva okrepiti 
demokrati čno legitimnost pravnih aktov, ki se sprejemajo s kvalificirano ve čino –SL C 83/338 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
SKLENIL:  
Oddelek 1  
Dolo čbe, ki se bodo uporabljale med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017  
Člen 1 
Če člani Sveta, ki med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017 predstavljajo:  
(a) najmanj tri četrtine prebivalstva ali  
(b) najmanj tri četrtine držav č lanic, 
potrebnih za manjšino, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, kakor izhaja iz uporabe prvega podod ­
stavka člena 16(4) Pogodbe o Evropski uniji ali člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, 
nasprotujejo, da bi Svet sprejel akt s kvalificirano ve čino, Svet o zadevi razpravlja.  
Člen 2 
Svet med to razpravo stori vse, kar lahko, da bi v razumnem roku in brez poseganja v obvezne roke, 
dolo čene s pravom Unije, dosegel zadovoljivo rešitev pri obravnavi pomislekov članov Sveta iz člena 
1. 
Člen 3 
V ta namen predsednik Sveta ob pomo či Komisije in ob upoštevanju poslovnika Sveta stori vse 
potrebno, da omogo či širšo podlago za soglasje v Svetu. Člani Sveta mu pri tem pomagajo.  
Oddelek 2  
Dolo čbe, ki se uporabljajo od 1. aprila 2017  
Člen 4  
Če člani Sveta, ki od 1. aprila 2017 predstavljajo:  
(a) najmanj 55 % prebivalstva ali  
(b) najmanj 55 % držav članic,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/339
potrebnih za manjšino, ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve, kakor izhaja iz uporabe prvega podod ­
stavka člena 16(4) Pogodbe o Evropski uniji ali člena 238(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, 
nasprotujejo, da bi Svet sprejel akt s kvalificirano ve čino, Svet o zadevi razpravlja.  
Člen 5 
Svet med to razpravo stori vse, kar lahko, da bi v razumnem roku in brez poseganja v obvezne roke, 
dolo čene s pravom Unije, dosegel zadovoljivo rešitev pri obravnavi pomislekov članov Sveta iz člena 
4. 
Člen 6 
V ta namen predsednik Sveta s pomo čjo Komisije in ob upoštevanju poslovnika Sveta stori vse 
potrebno, da omogo či širšo podlago za soglasje v Svetu. Člani Sveta mu pri tem pomagajo.  
Oddelek 3  
Za četek veljavnosti  
Člen 7 
Ta sklep zač ne veljati na dan za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe.  
8. Izjava o prakti čnih ukrepih, ki jih je treba v zvezi s predsedovanjem 
v Evropskem svetu in Svetu za zunanje zadeve sprejeti ob za četku 
veljavnosti Lizbonske pogodbe  
Če bi Lizbonska pogodba za čela veljati po 1. januarju 2009, Konferenca poziva na eni strani 
pristojne organe države članice, ki bo v tistem šestmese čnem obdobju predsedovala Svetu in na 
drugi strani osebo, ki bo izvoljena za predsednika Evropskega sveta ter osebo, ki bo imenovana za 
visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, da v sodelovanju z naslednjo 
predsedujo čo ekipo, sprejmejo potrebne in konkretne ukrepe za u činkovito predajo vsebinskih in 
organizacijskih del predsedovanja v Evropskem svetu in Svetu za zunanje zadeve.SL C 83/340 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
9. Izjava o členu 16(9) Pogodbe o Evropski uniji o Sklepu Evropskega 
sveta o predsedovanju v Svetu  
Konferenca izjavlja, da bi moral Svet takoj po podpisu Lizbonske pogodbe za četi pripravljati Sklep o 
dolo čitvi postopkov za izvajanje Sklepa o predsedovanju v Svetu in o njem v šestih mesecih dose či 
politi čno soglasje. Besedilo osnutka sklepa Evropskega sveta, ki bo sprejet na dan za četka veljavnosti 
navedene pogodbe, se glasi, kakor sledi:  
Osnutek Sklepa Evropskega sveta  
o predsedovanju v Svetu  
Člen 1 
1. Svetu, razen Svetu za zunanje zadeve, predsedujejo vnaprej dolo čene skupine treh držav članic 
za obdobje 18 mesecev. Skupine so sestavljene po na čelu enakopravne rotacije med državami 
članicami ob upoštevanju njihove raznolikosti in geografskega ravnovesja v Uniji.  
2. Vsak član skupine izmeni čno predseduje za obdobje šestih mesecev vsem sestavam Sveta, razen 
Svetu za zunanje zadeve. Drugi člani skupine pomagajo predsedstvu na podlagi skupnega programa 
pri izpolnjevanju vseh njegovih obveznosti. Člani skupine se lahko med seboj dogovorijo za 
druga čno ureditev.  
Člen 2 
Odboru stalnih predstavnikov vlad držav članic predseduje predstavnik države članice, ki predseduje 
Svetu za splošne zadeve.  
Politi čnemu in varnostnemu odboru predseduje predstavnik visokega predstavnika Unije za zunanje 
zadeve in varnostno politiko.  
Predsedstvo pripravljalnih organov sestav Sveta, razen Sveta za zunanje zadeve, pripada članu 
skupine, ki predseduje ustrezni sestavi, razen če ni v skladu s členom 4 dolo čeno druga če. 
Člen 3  
Svet za splošne zadeve, v sodelovanju s Komisijo, zagotavlja v okviru ve čletnega na črtovanja uskla ­
jeno in kontinuirano delo razli čnih sestav Sveta. Predsedujo če države članice ob pomo či generalnega 
sekretariata Sveta ukrenejo vse potrebno za organizacijo in nemoten potek dela Sveta.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/341
Člen 4 
Svet sprejme Sklep o ukrepih za izvajanje tega sklepa.  
10. Izjava o členu 17 Pogodbe o Evropski uniji  
Konferenca meni, da bi morala Komisija, v kateri ne bo ve č državljanov vseh držav članic, posebno 
pozornost nameniti potrebi po zagotavljanju popolne preglednosti v odnosih z vsemi državami 
članicami. Skladno s tem bi morala Komisija vzdrževati tesne stike z vsemi državami članicami, 
ne glede na to, ali je kateri od članov Komisije njihov državljan, ali ne, in v tej zvezi posebno 
pozornost nameniti potrebi po izmenjavi informacij z vsemi državami članicami in posvetovanju z 
njimi.  
Konferenca prav tako meni, da bi morala Komisija sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi bi v celoti 
zagotovila upoštevanje politi čne, socialne in gospodarske stvarnosti v vseh državah članicah, tudi 
tistih, ki med člani Komisije nimajo svojega državljana. Pri tem bi moralo biti z ustrezno organi ­
zacijsko ureditvijo zagotovljeno tudi upoštevanje stališ č teh držav članic. 
11. Izjava o členu 17(6) in (7) Pogodbe o Evropski uniji  
Konferenca meni, da sta Evropski parlament in Evropski svet v skladu z dolo čbami Pogodb skupaj 
odgovorna za nemoten potek postopka za izvolitev predsednika Evropske komisije. Pred odlo čitvijo 
Evropskega sveta predstavniki Evropskega parlamenta in Evropskega sveta tako opravijo potrebna 
posvetovanja v okviru, ki velja za najprimernejšega. V skladu s prvim pododstavkom člena 17(7) se 
ta posvetovanja osredoto čijo na strokovne izkušnje kandidatov za funkcijo predsednika Komisije, pri 
čemer se upoštevajo volitve v Evropski parlament. Podrobnosti teh posvetovanj se lahko v pravem 
času določ ijo v dogovoru med Evropskim parlamentom in Evropskim svetom.  
12. Izjava o členu 18 Pogodbe o Evropski uniji  
1. Konferenca izjavlja, da se bodo v skladu s členom 18 Pogodbe o Evropski uniji in členom 5 
Protokola o prehodni ureditvi v okviru pripravljalnega dela za imenovanje visokega predstavnika 
Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko – ki bo na dan za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe 
– katerega mandat bo trajal od tega dne do izteka mandata Komisije, ki bo na ta dan opravljala 
funkcijo, vzpostavili ustrezni stiki z Evropskim parlamentom.  
2. Konferenca poleg tega poudarja, da bo visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno 
politiko, katerega mandat se bo za čel novembra 2009 v istem času in za enako obdobje kot 
naslednja Komisija, imenovan v skladu s členi 17 in 18 Pogodbe o Evropski uniji.SL C 83/342 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
13. Izjava o skupni zunanji in varnostni politiki 
Konferenca poudarja, da dolo čbe iz Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno 
politiko, vklju čno z ustanovitvijo urada visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno 
politiko ter vzpostavitvijo službe za zunanjepoliti čno delovanje, ne vplivajo na obstoje če pristojnosti 
držav članic glede oblikovanja in izvajanja njihove zunanje politike niti glede njihovih nacionalnih 
predstavništev v tretjih državah in pri mednarodnih organizacijah.  
Konferenca prav tako opozarja, da dolo čbe, ki urejajo skupno politiko na podro čju varnosti in 
obrambe, ne vplivajo na posebno naravo varnostne in obrambne politike posameznih držav članic.  
Poudarja, da bodo za Evropsko unijo in njene države članice še naprej zavezujo če dolo čbe Ustanovne 
listine Združenih narodov in zlasti primarna odgovornost Varnostnega sveta in njegovih članic za 
ohranjanje miru in varnosti v svetu.  
14. Izjava o skupni zunanji in varnostni politiki 
Konferenca poleg posebnih pravil in postopkov iz člena 24(1) Pogodbe o Evropski uniji poudarja, da 
dolo čbe v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, tudi v zvezi z visokim predstavnikom Unije 
za zunanje zadeve in varnostno politiko ter službo za zunanjepolitič no delovanje, ne bodo vplivale 
na obstoje čo pravno podlago, pristojnosti in pooblastila posamezne države članice v zvezi z obli ­
kovanjem in izvajanjem njene zunanje politike, njeno nacionalno diplomatsko službo, odnose s 
tretjimi državami in udeležbo v mednarodnih organizacijah, vklju čno s članstvom države članice v 
Varnostnem svetu Združenih narodov.  
Konferenca tudi ugotavlja, da dolo čbe v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko Komisiji ne 
podeljujejo novih pooblastil za sprejemanje pobud o sklepih ali pove čujejo vloge Evropskega parla ­
menta.  
Konferenca prav tako opozarja, da dolo čbe o skupni evropski politiki na podro čju varnosti in 
obrambe ne vplivajo na posebno naravo varnostne in obrambne politike posameznih držav članic.  
15. Izjava o členu 27 Pogodbe o Evropski uniji  
Konferenca izjavlja, da bi morali generalni sekretar Sveta, visoki predstavnik za skupno zunanjo in 
varnostno politiko, Komisija in države članice takoj po podpisu Lizbonske pogodbe, za četi pripra ­
vljalno delo za ustanovitev evropske službe za zunanje delovanje.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/343
16. Izjava o členu 55(2) Pogodbe o Evropski uniji 
Konferenca meni, da možnost prevoda Pogodb v jezike iz člena 55(2) prispeva k uresni čevanju cilja 
spoštovanja bogate kulturne in jezikovne raznolikosti Unije, kot je dolo čeno v četrtem pododstavku 
člena 3(3). V tej zvezi Konferenca potrjuje, da je Unija zavezana kulturni raznolikosti Evrope in da bo 
še naprej namenjala posebno pozornost tem in drugim jezikom.  
Konferenca predlaga tistim državam članicam, ki želijo uporabiti možnost iz člena 55(2), da v šestih 
mesecih po podpisu Lizbonske pogodbe Svetu sporo čijo jezik ali jezike, v katere bosta Pogodbi 
prevedeni.  
17. Izjava o primarnosti  
Konferenca opozarja, da imajo v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodiš ča Evropske unije pogodbe in 
pravo, ki jih Unija sprejme na podlagi Pogodb, prednost pred pravom držav članic, in sicer pod 
pogoji, dolo čenimi v navedeni sodni praksi.  
Konferenca je poleg tega sklenila, da bo tej sklepni list ini priloženo mnenje pravne službe Sveta o 
primarnosti iz dokumenta 11197/07 (JUR 260):  
„Mnenje pravne službe Sveta  
z dne 22. junija 2007  
Iz sodne prakse Sodiš ča izhaja, da je primarnost prava Evropske skupnosti temeljno na čelo zakonodaje Skup ­
nosti. Sodišč e meni, da je to na čelo nelo čljivo povezano s posebno naravo Evropske skupnosti. Ko je bila izre čena 
prva sodba te ustaljene sodne prakse (Costa/ENEL  ( 1 ), 15. julij 1964, zadeva 6/64), Pogodba takšne primar ­
nosti ni omenjala. To velja še danes. Dejstvo, da na čelo primarnosti ne bo vklju čeno v prihodnjo pogodbo, 
nikakor ne spreminja obstoja tega na čela in sedanje sodne prakse Sodiš ča. 
___________  
( 1 ) ‚Iz tega sledi (…), da nacionalne pravne dolo čbe ne morejo prevladati nad pravom, ki izhaja iz pogodbe, avtonomnega pravnega 
vira, zaradi njegove posebne in izvirne narave, ne glede na njihovo obliko, ne da bi pri tem to pravo izgubilo lastnost prava 
Skupnosti in ne da bi bila postavljena pod vprašaj sama pravna podlaga Skupnosti. ‘“ 
18. Izjava o razmejitvi pristojnosti  
Konferenca poudarja, da v skladu s sistemom delitve pristojnosti med Unijo in državami članicami, ki 
je dolo čen v Pogodbi o Evropski uniji in v Pogodbi o delovanju Evropske unije, države članice 
ohranijo vse pristojnosti, ki niso s Pogodbama dodeljene Uniji.SL C 83/344 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Če ima Unija po Pogodbah na dolo čenem podro čju deljeno pristojnost z državami č lanicami, države 
članice izvajajo svojo pristojnost, kolikor Unija svoje pristojnosti ne izvaja ali se je odlo čila, da jo bo 
prenehala izvajati. Do slednjega pride, ko se pristojne institucije Unije odlo čijo razveljaviti posamezen 
zakonodajni akt, zlasti da bi bolje zagotovile stalno spoštovanje na čel subsidiarnosti in sorazmer ­
nosti. Svet lahko na pobudo enega ali ve č članov (predstavnikov držav članic) in v skladu s členom 
241 Pogodbe o delovanju Evropske unije zahteva, da Komisija vloži predloge za razveljavitev zako ­
nodajnega akta. Konferenca pozdravlja izjavo Komisije, da bo tem zahtevam namenila posebno 
pozornost. 
Prav tako se lahko predstavniki vlad držav članic, ki se sestanejo na medvladni konferenci, v skladu z 
rednim postopkom za spremembo Pogodb iz člena 48(2) do (5) Pogodbe o Evropski uniji odlo čijo 
spremeniti Pogodbi ter pove čati ali zmanjšati pristojnosti, dodeljene Uniji s tema pogodbama.  
19. Izjava o členu 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca se strinja, da se bo Unija v svojih splošnih prizadevanjih za odpravo neenakosti med 
ženskami in moškimi v okviru svojih razli čnih politik skušala boriti proti vsem oblikam nasilja v 
družini. Države članice morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za prepre čevanje in kaznovanje teh 
kaznivih dejanj ter za podporo in zaš čito žrtev.  
20. Izjava o členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca izjavlja, da je treba pri vsakem sprejemanju pravil o varstvu osebnih podatkov na podlagi 
člena 16, ki bi lahko neposredno vplivala na nacionalno varnost, to ustrezno upoštevati. Opozarja, 
da so v zakonodaji, ki se trenutno uporablja (glej zlasti Direktivo 95/46/ES), glede tega predvidene 
posebne izjeme.  
21. Izjava o varstvu osebnih podatkov na podro čju pravosodnega 
sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja  
Konferenca priznava, da bi lahko bila zaradi posebne narave pravosodnega sodelovanja v kazenskih 
zadevah in policijskega sodelovanja na teh področ jih potrebna posebna pravila o varstvu osebnih 
podatkov in o prostem pretoku takih podatkov na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/345
22. Izjava o členih 48 in 79 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca meni, da bi se morali ustrezno upoštevati interesi zadevne države članice, kadar bi 
osnutek zakonodajnega akta na podlagi člena 79(2) lahko ogrozil pomembne vidike sistema socialne 
varnosti te države članice, vklju čno z njegovim obsegom, stroški ali finan čno strukturo, ali vplival na 
finan čno uravnoteženost tega sistema, kot je dolo čeno v drugem odstavku člena 48.  
23. Izjava o drugem odstavku člena 48 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca opozarja, da v tem primeru Evropski svet v skladu s členom 15(4) Pogodbe o Evropski 
uniji odlo ča soglasno.  
24. Izjava o pravni osebnosti Evropske unije  
Konferenca potrjuje, da dejstvo, da je Evropska unija pravna oseba, Unije nikakor ne pooblaš ča za 
opravljanje zakonodajne funkcije ali ukrepanje izven pristojnosti, ki so jih države članice Uniji 
dodelile s Pogodbama.  
25. Izjava o členih 75 in 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca opozarja, da spoštovanje temeljnih pravic in svoboš čin pomeni predvsem namenjanje 
primerne pozornosti varstvu in spoštovanju na zakonu temelje čih pravic zadevnih fizič nih oseb ali 
subjektov. V ta namen in za zagotovitev temeljitega sodnega nadzora nad odlo čitvami, s katerimi so 
fizi čne osebe ali subjekti izpostavljeni omejevalnim ukrepom, morajo take odlo čitve temeljiti na 
jasnih in razloč nih merilih. Ta merila morajo biti prilagojena posebnostim posameznega omejeval ­
nega ukrepa.  
26. Izjava o nesodelovanju države članice pri ukrepu iz naslova V tretjega 
dela Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da bo v primeru, ko se država članica odlo či, da ne bo sodelovala pri ukrepu iz 
naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, Svet temeljito razpravljal o morebitnih 
posledicah in u činkih nesodelovanja zadevne države č lanice pri tem ukrepu.  
Poleg tega lahko vsaka država č lanica od Komisije zahteva, da na podlagi člena 116 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije obravnava nastali položaj.  
Prejšnja odstavka ne vplivata na možnost posamezne države č lanice, da to zadevo predloži Evrop ­
skemu svetu.SL C 83/346 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
27. Izjava o drugem pododstavku člena 85(1) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije  
Konferenca meni, da bi morala biti v uredbah iz drugega pododstavka člena 85(1) Pogodbe o 
delovanju Evropske unije upoštevana nacionalna pravila in praksa v zvezi z uvedbo kazenskih 
preiskav. 
28. Izjava o členu 98 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca ugotavlja, da je treba dolo čbe člena 98 uporabljati v skladu s sedanjo prakso. Besedilo „ti 
ukrepi, potrebni za nadomestilo gospodarske škode, ki jo je delitev Nem čije povzro čila v gospodar ­
stvu nekaterih obmo čij Zvezne republike, prizadetih zaradi te delitve“, se razlaga v skladu z obstoje čo 
sodno prakso Sodiš ča Evropske unije.  
29. Izjava o členu 107(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca ugotavlja, da je treba člen 107(2)(c) razlagati v skladu z obstoje čo sodno prakso Sodiš ča 
Evropske unije glede uporabe teh dolo čb za pomo č, dodeljeno nekaterim obmo čjem Zvezne repub ­
like Nem čije, ki jih je prizadela delitev Nem čije. 
30. Izjava o členu 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca v zvezi s členom 126 potrjuje, da gospodarska in prorač unska politika Unije in držav 
članic temelji na dvigu potenciala rasti in zagotavljanju stabilnega prora čunskega stanja. Pakt stabil ­
nosti in rasti je pomemben instrument za dosego teh ciljev.  
Konferenca potrjuje zavezanost dolo čbam Pakta stabilnosti in rasti kot okviru za usklajevanje 
prora čunskih politik državah članic.  
Konferenca potrjuje, da je sistem, ki temelji na pravilih, najboljše zagotovilo za izpolnjevanje obvez ­
nosti in enakovredno obravnavo vseh držav članic. 
V tem okviru Konferenca potrjuje zavezanost ciljem lizbonske strategije: ustvarjanju novih delovnih 
mest, strukturnim reformam in socialni koheziji.  
Cilj Unije je dose či uravnoteženo gospodarsko rast in stabilnost cen. Zato mora gospodarska in 
prora čunska politika v času šibke gospodarske rasti dolo čiti ustrezne prednostne cilje glede gospodar ­
skih reform, inovacij, konkuren čne sposobnosti ter krepitve zasebnih naložb in potrošnje. To bi se 
moralo kazat v usmeritvi prora čunskih odlo čitev na nacionalni ravni in na ravni Unije, zlastiSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/347
s prestrukturiranjem javnofinan čnih prihodkov in odhodkov, pri čemer se ohrani prora čunska disci ­
plina v skladu s Pogodbama ter Paktom stabilnosti in rasti.  
Prora čunski in gospodarski izzivi, s katerimi se sre čujejo države članice, poudarjajo pomen uč inkovite 
prora čunske politike v celotnem gospodarskem ciklu.  
Konferenca se dogovori, da bi morale države članice obdobja gospodarske oživitve dejavno uporabiti 
za konsolidacijo javnih financ in izboljšanje svojega prora čunskega stanja. Cilj tega je, da se v 
obdobju gospodarskega vzpona postopoma doseže prora čunski presežek, ki omogo ča potrebni 
manevrski prostor za obvladovanje gospodarskega zastoja, s čimer se prispeva k dolgoro čni vzdrž ­
nosti javnih financ.  
Države članice z zanimanjem pri čakujejo morebitne predloge Komisije in nadaljnje prispevke držav 
članic v zvezi z vprašanjem, kako okrepiti in bolje razložiti izvajanje Pakta stabilnosti in rasti. Države 
članice bodo sprejele vse potrebne ukrepe za dvig potenciala rasti svojega gospodarstva. K uresni če­
vanju tega cilja bi lahko prispevalo tudi boljše usklajevanje gospodarske politike. Ta izjava ne dolo ča 
vnaprej prihodnje razprave o Paktu stabilnosti in rasti.  
31. Izjava o členu 156 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca potrjuje, da so podro čja politik iz člena 156, ve činoma v pristojnosti držav članic. 
Spodbujevalni in usklajevalni ukrepi, ki jih je treba sprejeti na ravni Unije v skladu s tem členom, 
so dopolnilne narave. Njihov namen je krepitev sodelovanja med državami članicami in ne usklaje ­
vanje nacionalnih sistemov. To ne vpliva na obstoje ča jamstva in prakse posameznih držav članic 
glede odgovornosti socialnih partnerjev.  
Ta izjava ne vpliva na dolo čbe pogodb, s katerimi se na Unijo prenašajo pristojnosti, vklju čno z 
dolo čbami na socialnem področ ju. 
32. Izjava o členu 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da je treba, kadar bi nacionalni standardi, ki vplivajo na notranji trg, onemogo čali 
zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi, v ukrepih, sprejetih na podlagi člena 168(4)(c), 
upoštevati skupna vprašanja varnosti in kot cilj dolo čiti visoke standarde kakovosti in varnosti.SL C 83/348 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
33. Izjava o členu 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca meni, da lahko sklicevanje na otoška obmo čja iz člena 174 velja tudi za otoške države 
kot celote, pod pogojem, da so izpolnjena potrebna merila.  
34. Izjava o členu 179 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca se dogovori, da bo delovanje Unije na podro čju raziskav in tehnološkega razvoja 
ustrezno upoštevalo temeljne usmeritve in odlo čitve raziskovalnih politik držav članic.  
35. Izjava o členu 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca meni, da člen 194 ne vpliva na pravico držav članic, da sprejmejo ukrepe, ki so potrebni 
za zagotovitev njihove oskrbe z energijo pod pogoji iz člena 347.  
36. Izjava o členu 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije o pogajanjih 
in sklepanju mednarodnih sporazumov držav članic v zvezi z obmo čjem 
svobode, varnosti in pravice  
Konferenca potrjuje, da se lahko države članice pogajajo in sklepajo sporazume s tretjimi državami ali 
mednarodnimi organizacijami na podro čjih iz poglavij 3, 4 in 5 naslova V tretjega dela, kolikor so ti 
sporazumi v skladu s pravom Unije.  
37. Izjava o členu 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Brez poseganja v ukrepe Unije za izpolnitev njene zaveze solidarnosti do države članice, ki je žrtev 
teroristi čnega napada, naravne nesre če ali nesre če, ki jo je povzro čil človek, nobena od dolo čb člena 
222 ne vpliva na pravico druge države članice, da izbere najustreznejša sredstva za izpolnitev lastne 
zaveze solidarnosti do te države članice.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/349
38. Izjava o členu 252 Pogodbe o delovanju Evropske unije o številu 
generalnih pravobranilcev Sodiš ča 
Konferenca izjavlja, da v primeru, če Sodiš če v skladu s prvim odstavkom člena 252 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije zahteva, da se število generalnih pravobranilcev pove ča za tri (z osem na 
enajst), Svet soglasno odobri takšno pove čanje.  
V takšnem primeru se Konferenca strinja, da bo Poljska, tako kot že zdaj Nem čija, Francija, Italija, 
Španija in Združeno kraljestvo, imela stalnega generalnega pravobranilca in ne bo ve č sodelovala pri 
sistemu rotacije, sedanji sistem rotacije pa bo namesto treh generalnih pravobranilcev zajemal pet 
generalnih pravobranilcev.  
39. Izjava o členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca se seznani z namero Komisije, da se bo pri pripravi osnutkov delegiranih aktov na 
podro čju finan čnih storitev v skladu z ustaljeno prakso še naprej posvetovala s strokovnjaki, ki jih 
bodo imenovale države članice.  
40. Izjava o členu 329 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca izjavlja, da lahko države članice ob vložitvi prošnje za vzpostavitev okrepljenega sode ­
lovanja navedejo, ali nameravajo že v tej fazi uporabiti člen 333, ki predvideva možnost glasovanja s 
kvalificirano ve čino, ali redni zakonodajni postopek.  
41. Izjava o členu 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da se sklicevanje na cilje Unije v členu 352(1) Pogodbe o delovanju Evropske 
unije nanaša na cilje iz člena 3(2) in (3) Pogodbe o Evropski uniji in na cilje iz člena 3(5) navedene 
pogodbe v zvezi z zunanjim delovanjem po petem delu Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zato je 
izklju čeno, da bi bil ukrep na podlagi člena 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije namenjen zgolj 
uresni čevanju ciljev iz člena 3(1) Pogodbe o Evropski uniji. Konferenca v zvezi s tem ugotavlja, da se 
v skladu s členom 31(1) Pogodbe o Evropski uniji na podro čju skupne zunanje in varnostne politike 
ne morejo sprejemati zakonodajni akti.SL C 83/350 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
42. Izjava o členu 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
Konferenca poudarja, da v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodiš ča Evropske unije člen 352 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije, ki je sestavni del institucionalnega sistema, temelje čega na na čelu dode ­
ljenih pristojnosti, ne more biti podlaga za širitev obsega pristojnosti Unije prek splošnega okvira, ki 
izhaja iz vseh dolo čb Pogodb, zlasti tistih, v katerih so opredeljene naloge in dejavnosti Unije. V 
nobenem primeru se ta č len ne more uporabiti kot podlaga za sprejetje dolo čb, ki bi posledi čno 
bistveno spremenile Pogodbi, ne da bi se pri tem uporabil postopek, ki je v Pogodbah dolo čen za ta 
namen.  
43. Izjava o členu 355(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Visoke pogodbenice se strinjajo, da bo Evropski svet na podlagi člena 355(6) sprejel sklep, s katerim 
bo spremenjen položaj Mayotta v razmeju do Unije, tako da bo to ozemlje postalo najbolj oddaljena 
regija v smislu člena 355(1) in člena 349, bodo francoske oblasti obvestile Evropski svet in Komisijo, 
da to dopušč a zadnje stanje glede notranjega statusa otoka.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/351
B. IZJAVE O PROTOKOLIH, PRILOŽENIH POGODBAMA  
44. Izjava o členu 5 Protokola o schengenskem pravnem redu, 
vklju čenem v okvir Evropske unije  
Konferenca ugotavlja, da lahko država članica, ki je v skladu s členom 5(2) Protokola o schengen ­
skem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske unije, poslala uradno obvestilo, da ne želi sode ­
lovati pri predlogu ali pobudi, kadar koli pred sprejetjem ukrepa na podlagi schengenskega pravnega 
reda, to uradno obvestilo umakne.  
45. Izjava o členu 5(2) Protokola o schengenskem pravnem redu, 
vklju čenem v okvir Evropske unije  
Konferenca izjavlja, da bo Svet, vedno ko ga bosta Združeno kraljestvo ali Irska obvestila o namenu, 
da ne bosta sodelovala pri ukrepu na podlagi schengenskega pravnega reda, v katerem sicer sode ­
lujeta, podrobno razpravljal o morebitnih posledicah nesodelovanja teh držav članic pri tem ukrepu. 
Razprava v Svetu bi morala potekati ob upoštevanju navodil Komisije o razmerju med predlogom in 
schengenskim pravnim redom.  
46. Izjava o členu 5(3) Protokola o schengenskem pravnem redu, 
vklju čenem v okvir Evropske unije  
Konferenca opozarja, da lahko Komisija, č e Svet po prvi temeljiti razpravi o zadevi ne sprejme sklepa, 
Svetu predloži spremenjeni predlog, o katerem naj bi Svet v roku štirih mesecev vnovi č podrobno 
razpravljal.  
47. Izjava o členu 5(3), (4) in (5) Protokola o schengenskem pravnem 
redu, vklju čenem v okvir Evropske unije  
Konferenca ugotavlja, da je lahko v pogojih, ki bodo opredeljeni v sklepu iz odstavkov 3, 4 ali 5 
Protokola o schengenskem pravnem redu, vklju čenem v okvir Evropske unije, dolo čeno, da zadevna 
država članica nosi morebitne neposredne finan čne posledice, ki bi nujno in neizogibno nastale 
zaradi prenehanja njenega sodelovanja v nekaterih ali vseh delih pravnega reda, na katere se nanaša 
sklep Sveta sprejet v skladu s členom 4 navedenega protokola.SL C 83/352 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
48. Izjava v zvezi s Protokolom o stališ ču Danske 
V zvezi s pravnimi akti, ki jih mora sprejeti Svet sam ali skupaj z Evropskim parlamentom in 
vsebujejo dolo čbe, ki se uporabljajo za Dansko, hkrati pa dolo čbe, ki se zanjo ne uporabljajo, ker 
temeljijo na pravni podlagi, za katero se uporablja prvi del Protokola o stališ ču Danske, Konferenca 
ugotavlja, da Danska izjavlja, da ne bo uporabila svoje glasovalne pravice za prepre čitev sprejetja 
dolo čb, ki se zanjo ne uporabljajo.  
Poleg tega Konferenca ugotavlja, da na podlagi njene izjave o členu 222 Danska izjavlja, da bo njeno 
sodelovanje pri ukrepih ali pravnih aktih na podlagi člena 222 potekalo v skladu s prvim in drugim 
delom Protokola o stališ ču Danske.  
49. Izjava o Italiji 
Konferenca se seznani z dejstvom, da je Protokol o Italiji, ki je bil leta 1957 priložen Pogodbi o 
ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in spremenjen ob sprejetju Pogodbe o Evropski uniji, 
dolo čal: 
„VISOKE POGODBENICE SO SE –  
V ŽELJI, da bi uredile nekatere posebne probleme, ki zadevajo Italijo, –  
DOGOVORILE o naslednjih dolo čbah, ki so priloga k tej pogodbi:  
DRŽAVE ČLANICE SKUPNOSTI  
SE SEZNANIJO z dejstvom, da italijanska vlada izvaja desetletni program gospodarskega razvoja za 
uravnovešenje strukturnih neskladij italijanskega gospodarstva, zlasti z opremljanjem manj razvitih 
obmo čij južne Italije in otokov ter z ustvarjanjem novih delovnih mest za odpravljanje brezposel ­
nosti,  
OPOZARJAJO na to, da so na čela in cilje tega programa italijanske vlade preu čile in odobrile 
organizacije za mednarodno sodelovanje, katerih članice so,  
PRIZNAVAJO, da je doseganje ciljev italijanskega programa v njihovem skupnem interesu,  
SE DOGOVORIJO, da z namenom olajšati italijanski vladi izpolnitev te naloge priporo čijo insti ­
tucijam Skupnosti uporabo vseh sredstev in postopkov iz te pogodbe, zlasti ustrezno uporabo 
sredstev Evropske investicijske banke in Evropskega socialnega sklada,SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/353
SO MNENJA, da bi morale institucije Skupnosti pri uporabi te pogodbe upoštevati obremenitve 
italijanskega gospodarstva v naslednjih letih in izkoristiti priložnost, da se prepre či ustvarjanje 
nevarnih napetosti, zlasti v pla čilni bilanci ali ravni zaposlenosti, ki bi lahko ogrozile uporabo te 
pogodbe v Italiji,  
PRIZNAVAJO, da je zlasti pri uporabi členov 109h in 109i treba zagotoviti, da ukrepi, ki se jih 
zahteva od italijanske vlade, ne ogrozijo izvajanja njenega programa gospodarskega razvoja in 
zviševanja življenjske ravni prebivalstva.“  
50. Izjava o členu 10 Protokola o prehodni ureditvi  
Konferenca poziva Evropski parlament, Svet in Komisijo, da si v okviru svojih pristojnosti v ustreznih 
primerih in po možnosti v petih letih, predvidenih v členu 10(3) Protokola o prehodni ureditvi, 
prizadevajo za sprejetje pravnih aktov, ki spreminjajo ali nadomeš čajo akte iz člena 10(1) navedenega 
protokola.SL C 83/354 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
C. IZJAVE DRŽAV ČLANIC  
51. Izjava Kraljevine Belgije o nacionalnih parlamentih  
Belgija pojasnjuje, da v skladu z njenim ustavnim pravom tako predstavniški dom in senat zveznega 
parlamenta kot tudi parlamentarne skupš čine skupnosti in regij glede na pristojnosti, ki jih izvaja 
Unija, delujejo kot sestavni del nacionalnega parlamentarnega sistema ali kot domovi nacionalnega 
parlamenta.  
52. Izjava Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike 
Nemč ije, Helenske republike, Kraljevine Španije, Italijanske republike, 
Republike Ciper, Republike Litve, Velikega vojvodstva Luksemburg, 
Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Avstrije, Romunije, 
Republike Slovenije in Slovaške republike o simbolih Evropske unije  
Belgija, Bolgarija, Nem čija, Gr čija, Španija, Italija, Ciper, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, 
Avstrija, Romunije, Slovenija in Slovaška izjavljajo, da bodo simboli, to je zastava, ki predstavlja 
krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi, himna z naslovom „Oda radosti“ iz Devete 
simfonije Ludwiga van Beethovna, geslo „Združena v raznolikosti“, euro kot valuta Evropske unije in 
Dan Evrope 9. maj, tudi v prihodnje zanje simboli skupne pripadnosti državljanov Evropski uniji in njihove povezave z njo.  
53. Izjava Češke republike o Listini Evropske unije o temeljnih pravicah  
1. Češka republika opozarja, da se dolo čbe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah uporabljajo 
za institucije in organe Evropske unije ob ustreznem upoštevanju na čela subsidiarnosti in razmejitve 
pristojnosti med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, kakor je potrjeno v Izjavi št. 18 o 
razmejitvi pristojnosti. Poudarja, da se te dolo čbe za države članice uporabljajo le pri izvajanju prava 
Unije, ne pa pri sprejemanju in izvajanju nacionalnega prava neodvisno od prava Unije.
 
2. Češka republika prav tako poudarja, da listina ne razširja podro čja uporabe prava Unije in Uniji 
ne dodeljuje novih pristojnosti. Listina ne zožuje podro čja uporabe nacionalnega prava in ne omejuje 
sedanjih pristojnosti nacionalnih organov na tem podro čju.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/355
3. Češka republika poudarja, da je treba temeljne pravice in na čela, kolikor so v tej listini priznana 
in izhajajo iz skupnih ustavnih tradicij držav članic, razlagati skladno s temi tradicijami.  
4. Nadalje poudarja, da se nobena dolo čba te listine ne sme razlagati kot omejevanje ali ogrožanje 
človekovih pravic in temeljnih svoboš čin, ki jih na njihovem področ ju uporabe priznavajo pravo 
Unije in mednarodni sporazumi, katerih pogodbenica je Unija ali vse države članice, zlasti Evropska 
konvencija o varstvu č lovekovih pravic in temeljnih svoboš čin, ter ustave držav članic.  
54. Izjava Zvezne republike Nem čije, Irske, Republike Madžarske, 
Republike Avstrije in Kraljevine Švedske  
Nem čija, Irska, Madžarska, Avstrija in Švedska ugotavljajo, da bistvene dolo čbe Pogodbe o ustanovitvi 
Evropske skupnosti za atomsko energijo od za četka njene veljavnosti niso bile bistveno spremenjene 
in jih je treba posodobiti. Zato podpirajo zamisel o čimprejšnjem sklicu Konference predstavnikov 
vlad držav članic.  
55. Izjava Kraljevine Španije in Združenega kraljestva Velika Britanija in 
Severna Irska  
Pogodbi se uporabljata za Gibraltar kot evropsko ozemlje, za katerega zunanje odnose je odgovorna 
država članica. To ne pomeni nikakršnih sprememb stališ č zadevnih držav članic. 
56. Izjava Irske o členu 3 Protokola o stališč u Združenega kraljestva in 
Irske glede obmo čja svobode, varnosti in pravice  
Irska potrjuje svojo zavezanost Uniji kot obmo čju svobode, varnosti in pravice, ki spoštuje temeljne 
pravice ter razli čne pravne sisteme in tradicije držav članic, v katerih je državljanom zagotovljena 
visoka raven varnosti.  
Zato izjavlja, da je trdno odlo čena uveljavljati pravico iz člena 3 Protokola o stališ ču Združenega 
kraljestva in Irske glede obmo čja svobode, varnosti in pravice ter čim dejavneje sodelovati pri 
sprejemanju ukrepov iz naslova IV tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
Irska bo čim dejavneje sodelovala zlasti pri ukrepih na podro čju policijskega sodelovanja.SL C 83/356 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Poleg tega opozarja, da lahko v skladu s členom 8 Protokola uradno pisno obvesti predsednika Sveta 
o svoji želji, da zanjo ta protokol ne bi ve č veljal. V treh letih po za četku veljavnosti Pogodbe 
namerava ponovno preu čiti izvajanje teh dolo čb. 
57. Izjava Italijanske republike o sestavi Evropskega parlamenta  
Italija ugotavlja, da Evropski parlament v skladu s členoma 10 in 14 Pogodbe o Evropski uniji 
sestavljajo predstavniki državljanov Unije, ki so zastopani proporcionalno upadajo če. 
Italija nadalje ugotavlja, da so v skladu s členom 9 Pogodbe o Evropski uniji in členom 20 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije državljani Unije vse osebe z državljanstvom ene od držav članic.  
Italija zato meni, da morajo biti brez poseganja v odlo čitev v zvezi z mandatnim obdobjem 
2009–2014 v vsakem sklepu o sestavi Evropskega parlamenta, ki ga sprejme Evropski svet na 
pobudo Evropskega parlamenta in z njegovo odobritvijo, upoštevana na čela iz prvega pododstavka 
člena 14(2).  
58. Izjava Republike Latvije, Republike Madžarske in Republike Malte 
o črkovanju imena enotne valute v Pogodbah  
Ne da bi to vplivalo na poenoteno črkovanje imena enotne valute Evropske unije v Pogodbah, kakor 
je odtisnjeno na bankovcih in kovancih, Latvija, Madžarska in Malta izjavljajo, da črkovanje imena 
enotne valute, vklju čno z njegovimi izpeljankami, ki se uporabljajo v latvijskem, madžarskem in 
malteškem besedilu pogodb, nikakor ne vpliva na veljavna pravila latvijskega, madžarskega in malte ­ 
škega jezika.  
59. Izjava Kraljevine Nizozemske o členu 312 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije  
Kraljevina Nizozemska bo soglašala z odlo čitvijo iz drugega pododstavka člena 312(2) Pogodbe o 
delovanju Evropske Unije, ko bo revizija uredbe iz tretjega odstavka člena 311 navedene pogodbe 
Nizozemski zagotovila zadovoljivo rešitev za njen pretirano negativen položaj neto pla čnice v 
prora čun Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/357
60. Izjava Kraljevine Nizozemske o členu 355 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije  
Kraljevina Nizozemska izjavlja, da bo pobuda za sklep iz člena 355(6), namenjena spremembi 
položaja Nizozemskih Antilov in/ali Arube v razm erju do Unije, predložena le na podlagi odlo čitve, 
sprejete v skladu s statusom Kraljevine Nizozemske.  
61. Izjava Poljske v zvezi z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah  
Listina nikakor ne posega v pravico držav č lanic, da opravljajo zakonodajno funkcijo na podro čju 
javne morale, družinskega prava ter varstva človekovega dostojanstva in spoštovanja človekove 
telesne in duševne celovitosti.  
62. Izjava Poljske v zvezi s Protokolom o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih 
pravicah za Poljsko in Združeno kraljestvo  
Poljska izjavlja, da ob upoštevanju tradicije, povezane s socialnim gibanjem „Solidarnost“, in njego ­
vega pomembnega prispevka v boju za socialne pravice in pravice delavcev v celoti spoštuje socialne 
pravice in pravice delavcev, dolo čene v pravu Evropske unije, zlasti pa tiste, ki so potrjene v naslovu 
IV Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.  
63. Izjava Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska 
o opredelitvi izraza „državljani“  
Združeno kraljestvo v zvezi s Pogodbama in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko 
energijo ter s katerim koli aktom, ki izhaja iz teh pogo db ali v skladu s temi pogodbami ostaja v 
veljavi, ponovno poudarja izjavo z dne 31. decembra 1982 o opredelitvi izraza „državljani“, pri 
čemer pa je treba izraz „državljani britanskih odvisnih ozemelj“ razumeti kot „državljani britanskih 
čezmorskih ozemelj“.  
64. Izjava Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska 
o volilni pravici za volitve v Evropski parlament  
Združeno kraljestvo ugotavlja, da namen člena 14 Pogodbe o Evropski uniji in drugih dolo čb Pogodb 
ni spremeniti podlage volilne pravice za volitve v Evropski parlament.SL C 83/358 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
65. Izjava Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska o 
členu 75 Pogodbe o delovanju Evropske unije  
Združeno kraljestvo v celoti podpira odlo čne ukrepe glede sprejetja finan čnih sankcij za prepre če­
vanje terorizma in z njim povezanih dejavnosti ter boj proti njim. Združeno kraljestvo zato izjavlja, 
da namerava uveljavljati pravico iz člena 3 Protokola o stališ ču Združenega kraljestva in Irske glede 
obmo čja svobode, varnosti in pravice ter sodelovati pri sprejemanju vseh predlogov po členu 75 
Pogodbe o delovanju Evropske unije.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/359

PREGLEDNICA PREŠTEVIL ČENJA  (*) 
Pogodba o Evropski uniji  
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
NASLOV I - SKUPNE DOLO ČBE NASLOV I - SKUPNE DOLO ČBE 
Člen 1  Člen 1  
Člen 2  
Člen 2  Člen 3  
Člen 3 (razveljavljen) (  1 ) 
Člen 4  
Člen 5 (  2 ) 
Člen 4 (razveljavljen) (  3 ) 
Člen 5 (razveljavljen) (  4 ) 
Člen 6  Člen 6  
Člen 7  Člen 7  
Člen 8  
NASLOV II - DOLO ČBE, KI SPREMINJAJO 
POGODBO O USTANOVITVI EVROPSKE 
GOSPODARSKESKUPNOSTI Z NAMENOM 
USTANOVITI EVROPSKO SKUPNOST  NASLOV II - DOLO ČBE O DEMOKRATI ČNIH 
NA ČELIH  
Člen 8 (razveljavljen) (  5 ) Člen 9  
Člen 10 (  6 ) 
( 1 ) Nadomeš čen z vsebino člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in 
členov 13(1), in 21(3), drugi pododstavek Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Pogodba 
EU). 
( 2 ) Nadomeš čen z vsebino člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: 
Pogodba ES). 
( 3 ) Nadomeš čen z vsebino člena 15). 
( 4 ) Nadomeš čen z vsebino člena 13(2). 
( 5 ) Člen 8 Pogodbe EU, ki je veljal pred za četkom veljavnosti Lizbonske pogodbe (v nadaljnjem besedilu: 
sedanja Pogodba EU), je spremenil Pogodbo ES. Te spremembe so vnešene v to zadnjo pogodbo in člen 
8 je razveljavljen. Njegova številka se uporabi, da se vstavi nova dolo čba. 
( 6 ) Odstavek 4 vsebinsko nadomesti prvi pododstavek člena 191 Pogodbe ES.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/361  
(*) Ti dve preglednici izhajata iz preglednic, predvidenih v členu 5 Lizbonske pogodbe, razen srednje 
kolone, ki je ponazarjala števil čenje členov po Lizbonski pogodbi.
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
Člen 11  
Člen 12  
NASLOV III - DOLO ČBE, KI SPREMINJAJO 
POGODBO O USTANOVITVI EVROPSKE 
SKUPNOSTI ZA PREMOG IN JEKLO  NASLOV III - DOLO ČBE O INSTITUCIJAH  
Člen 9 (razveljavljen) (  7 ) Člen 13  
Člen 14 (  8 ) 
Člen 15 (  9 ) 
Člen 16 (  10 ) 
Člen 17 (  11 ) 
Člen 18  
Člen 19 (  12 ) 
NASLOV IV - DOLO ČBE, KI SPREMINJAJO 
POGODBO O USTANOVITVI EVROPSKE 
SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO  NASLOV IV - DOLO ČBE O OKREPLJENEM 
SODELOVANJU 
Člen 10 (razveljavljavljen) (  13 ) 
Členi 27a do 27e (nadomeš čeni) 
Členi 40 do 40b (nadomeš čeni) 
Členi 43 do 45 (nadomeš čeni) Člen 20 (  14 ) 
( 7 ) Člen 9 sedanje Pogodbe EU spreminja Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo. 
Ta zadnja pogodba je prenehala veljati 23. julija 2002. Člen 9 je razveljavljen in njegova številka se 
uporabi, da se tam vstavi nova dolo čba. 
( 8 ) — Odstavka 1 in 2 nadomestita vsebinsko člen 189 Pogodbe ES; 
— odstavki 1 do3 vsebinsko nadomestijo odstavke1 do 3 člena 190 Pogodbe ES; 
— odstavek 1 vsebinsko nadomesti prvi pododstavek člena 192 Pogodbe ES; 
— odstavek 4 vsebinsko nadomesti prvi pododstavek člena 197 Pogodbe ES. 
( 9 ) Vsebinsko nadomesti člen 4. 
( 10 ) — Odstavek 1 vsebinsko nadomesti prvo in drugo alineo člena 202 Pogodbe ES; 
— odstavka 2 in 9 vsebinsko nadomestita člen 203 Pogodbe ES; 
— odstavka 4 in 5 vsebinsko nadomestita odstavke 2 in 4 člena 205 Pogodbe ES. 
( 11 ) — Odstavek 1 vsebinsko nadomesti člen 211 Pogodbe ES; 
— odstavki 3 in 7 vsebinsko nadomestijo člen 214 Pogodbe ES; 
— odstavek 6 vsebinsko nadomesti odstavke 1, 3 in 4 člena 217 Pogodbe ES. 
( 12 ) — Vsebinsko nadomesti člen 220 Pogodbe ES; 
— prvi pododstavek odstavka 2 vsebinsko nadomesti prvi pododstavek člena 221 Pogodbe ES. 
( 13 ) Člen 10 sedanje Pogodbe EU spreminja Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo. 
Te spremembe so vnešene v to zadnjo pogodbo in člen 10 je razveljavljen. Njegova številka se 
uporabi, da se tam vstavi nova dolo čba. 
( 14 ) Nadomesti tudi člena 11 in 11a Pogodbe ES.SL C 83/362 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
NASLOV V - DOLO ČBE O SKUPNI ZUNANJI 
IN VARNOSTNI POLITIKI NASLOV V - SPLOŠNE DOLO ČBE O ZUNA ­
NJEM DELOVANJU UNIJE IN POSEBNE 
DOLO ČBE O SKUPNI ZUNANJI IN VARNO ­
STNI POLITIKI  
Poglavje 1 - Splošne dolo čbe o zunanjem 
delovanju Unije  
Člen 21  
Člen 22  
Poglavje 2 - Posebne dolo čbe o Skupni zunanji 
in varnostni politiki  
Oddelek 1 - Skupne dolo čbe 
Člen 23  
Člen 11  Člen 24  
Člen 12  Člen 25  
Člen 13  Člen 26  
Člen 27  
Člen 14  Člen 28  
Člen 15  Člen 29  
Člen 22  (prestavljen)  Člen 30  
Člen 23  (prestavljen)  Člen 31  
Člen 16  Člen 32  
Člen 17 (prestavljen)  Člen 42 
Člen 18  Člen 33  
Člen 19  Člen 34  
Člen 20  Člen 35  
Člen 21  Člen 36  
Člen 22 (prestavljen)  Člen 30 
Člen 23 (prestavljen)  Člen 31 
Člen 24  Člen 37SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/363
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
Člen 25  Člen 38  
Člen 39  
Člen 47 (prestavljen) Člen 40  
Člen 26 (razveljavljen)  
Člen 27 (razveljavljen)  
Člen 27a (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20 
Člen 27b (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20 
Člen 27c (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20  
Člen 27d (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20  
Člen 27e (nadomeš čen) (  15 ) Člen 20  
Člen 28  Člen 41  
Oddelek 2 - Dolo čbe o Skupni varnostni in 
obrambni politiki  
Člen 17 (prestavljen) Člen 42  
Člen 43  
Člen 44  
Člen 45  
Člen 46  
NASLOV VI - DOLO ČBE O POLICIJSKEM IN 
PRAVOSODNEM SODELOVANJU V KAZEN ­
SKIH ZADEVAH (razveljavljen) (  16 ) 
Člen 29 (nadomeš čen) (  17 ) 
Člen 30 (nadomeš čen) (  18 ) 
Člen 31 (nadomeš čen) (  19 ) 
( 15 ) Členi 27a do 27e sedanje Pogodbe EU z dolo čbami o okrepljenem sodelovanju so nadomeš čeni s členi 
326 do 334 PDEU. 
( 16 ) Naslov VI sedanje Pogodbe EU z dolo čbami o policijskem in pravosodnem sodelovanju na kazenskem 
podro čju, se nadomesti z dolo čbami poglavij 1,4 in 5 naslova IV (preštevil čen V) tretjega dela PDEU. 
( 17 ) Nadomeš čen s členom 67 PDEU. 
( 18 ) Nadomeš čen s členoma 87 in 88 PDEU. 
( 19 ) Nadomeš čen s členi 82, 83 in 85 PDEU.SL C 83/364 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
Člen 32 (nadomeš čen) (  20 ) 
Člen 33 (nadomeš čen) (  21 ) 
Člen 34 (razveljavljen)  
Člen 35 (razveljavljen)  
Člen 36 (nadomeš čen) (  22 ) 
Člen 37 (razveljavljen)  
Člen 38 (razveljavljen)  
Člen 39 (razveljavljen)  
Člen 40 (nadomeš čen) (  23 ) Člen 20 
Člen 40a (nadomeš čen) (  23 ) Člen 20 
Člen 40b (nadomeš čen) (  23 ) Člen 20 
Člen 41 (razveljavljen)  
Člen 42 (razveljavljen)  
NASLOV VII - DOLO ČBE O OKREPLJENEM 
SODELOVANJU (razveljavljen) (  24 ) NASLOV IV - DOLO ČBE O OKREPLJENEM 
SODELOVANJU 
Člen 43 (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
Člen 43a (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
Člen 43b (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
Člen 44 (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
Člen 44a (razveljavljen) (  24 ) Člen 20 
Člen 45 (nadomeš čen) (  24 ) Člen 20 
NASLOV VIII - KON ČNE DOLO ČBE NASLOV VI - KON ČNE DOLO ČBE 
Člen 46 (razveljavljen)  
Člen 47  
( 20 ) Nadomeš čen s členom 89 PDEU. 
( 21 ) Nadomeš čen s členom 72 PDEU. 
( 22 ) Nadomeš čen s člen 71 PDEU. 
( 23 ) Členi 40 do 40b sedanje Pogodbe EU z dolo čbami o okrepljenem sodelovanju so nadomeš čeni s členi 
326 do 334 PDEU. 
( 24 ) Členi 43 do 45 in naslov VII sedanje Pogodbe EU z dolo čbami o okrepljenem sodelovanju so 
nadomešč eni s členi 326 do 334 PDEU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/365
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji Novo števil čenje po Pogodbi o Evropski uniji  
Člen 47 (prestavljen)  Člen 40  
Člen 48  Člen 48  
Člen 49  Člen 49  
Člen 50  
Člen 51  
Člen 52  
Člen 50 (razveljavljen)  
Člen 51  Člen 53  
Člen 52  Člen 54  
Člen 53  Člen 55  
Pogodba o delovanju Evropske unije  
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
PRVI DEL - NA ČELA  PRVI DEL - NA ČELA  
Člen 1 (razveljavljen)  
Člen 1  
Člen 2 (razveljavljen) (  25 ) 
Naslov I - Vrste in podro čja pristojnosti Unije  
Člen 2  
Člen 3  
Člen 4  
Člen 5  
Člen 6  
Naslov II - Splošne določ be 
( 25 ) Nadomeš čen z vsebino člena 3 Pogodbe EU.SL C 83/366 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 7  
Člen 3, odstavek 1 (razveljavljen) (  26 ) 
Člen 3, odstavek 2  Člen 8  
Člen 4 (prestavljen)  Člen 119  
Člen 5 (nadomeš čen) (  27 ) 
Člen 9  
Člen 10  
Člen 6  Člen 11  
Člen 153, odstavek 2 (prestavljen)  Člen 12  
Člen 13 (  28 ) 
Člen 7 (razveljavljen) (  29 ) 
Člen 8 (razveljavljen) (  30 ) 
Člen 9 (razveljavljen)  
Člen 10 (razveljavljen) (  31 ) 
Člen 11 (nadomeš čen) (  32 ) Členi 326 do 334  
Člen 11a (nadomeš čen) (  32 ) Členi 326 do 334  
Člen 12 (prestavljen)  Člen 18 
Člen 13 (prestavljen)  Člen 19 
Člen 14 (prestavljen)  Člen 26 
Člen 15 (prestavljen)  Člen 27 
Člen 16  Člen 14  
Člen 255 (prestavljen)  Člen 15  
Člen 286 (nadomeš čen) Člen 16  
( 26 ) Nadomeš čen z vsebino členov 3 do 6 Pogodbe EU. 
( 27 ) Nadomeš čen z vsebino člena 5 Pogodbe EU. 
( 28 ) Vstavljena dolo čba iz Protokola o zaš čiti dobrega po čutja živali. 
( 29 ) Nadomeš čen z vsebino člena 13 Pogodbe EU. 
( 30 ) Nadomeš čen z vsebino člena 13 Pogodbe EU in odstavka 1 člena 282 PDEU. 
( 31 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 3 člena 4 Pogodbe EU . 
( 32 ) Nadomeš čen tudi s členom 20 Pogodbe EU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/367
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 17  
DRUGI DEL - DRŽAVLJANSTVO UNIJE  DRUGI DEL - NEDISKRIMINACIJA IN DRŽA ­
VLJANSTVO UNIJE  
Člen 12 (prestavljen) Člen 18  
Člen 13 (prestavljen) Člen 19  
Člen 17  Člen 20  
Člen 18  Člen 21  
Člen 19  Člen 22  
Člen 20  Člen 23  
Člen 21  Člen 24  
Člen 22  Člen 25  
TRETJI DEL - POLITIKE SKUPNOSTI TRETJI DEL - NOTRANJE POLITIKE IN UKREPI 
UNIJE  
Naslov I - Notranji trg  
Člen 14 (prestavljen) Člen 26  
Člen 15 (prestavljen) Člen 27  
Naslov I - Prosti pretok blaga  Naslov II - Prosti pretok blaga  
Člen 23  Člen 28  
Člen 24  Člen 29  
Poglavje 1 - Carinska unija  Poglavje 1 - Carinska unija  
Člen 25  Člen 30  
Člen 26  Člen 31  
Člen 27  Člen 32  
Tretji del, Naslov X, Carinsko sodelovanje (presta ­
vljen) Poglavje 2 - Carinsko sodelovanje  
Člen 135 (prestavljen)  Člen 33  
Poglavje 2 - Prepoved koli činskih omejitev med 
državami članicami  Poglavje 3 - Prepoved koli činskih omejitev med 
državami članicami  
Člen 28  Člen 34SL C 83/368 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 29  Člen 35  
Člen 30  Člen 36  
Člen 31  Člen 37  
Naslov II - Kmetijstvo  Naslov III - Kmetijstvo in ribištvo  
Člen 32  Člen 38  
Člen 33  Člen 39  
Člen 34  Člen 40  
Člen 35  Člen 41  
Člen 36  Člen 42  
Člen 37  Člen 43  
Člen 38  Člen 44  
Naslov III - Prosti pretok oseb, storitev in 
kapitala Naslov IV - Prosti pretok oseb, storitev in kapitala 
Poglavje 1 - Delavci  Poglavje 1 - Delavci  
Člen 39  Člen 45  
Člen 40  Člen 46  
Člen 41  Člen 47  
Člen 42  Člen 48  
Poglavje 2 - Pravica do ustanavljanja  Poglavje 2 - Pravica do ustanavljanja  
Člen 43  Člen 49  
Člen 44  Člen 50  
Člen 45  Člen 51  
Člen 46  Člen 52  
Člen 47  Člen 53  
Člen 48  Člen 54  
Člen 294 (prestavljen) Člen 55  
Poglavje 3 - Storitve  Poglavje 3 - Storitve  
Člen 49  Člen 56SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/369
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 50  Člen 57  
Člen 51  Člen 58  
Člen 52  Člen 59  
Člen 53  Člen 60  
Člen 54  Člen 61  
Člen 55  Člen 62  
Poglavje 4 - Kapital in pla čila Poglavje 4 - Kapital in pla čila 
Člen 56  Člen 63  
Člen 57  Člen 64  
Člen 58  Člen 65  
Člen 59  Člen 66  
Člen 60 (prestavljen)  Člen 75  
Naslov IV - Vizumi, azil, priseljevanje in druge 
politike v zvezi s prostim gibanjemoseb  Naslov IV - Obmo čje svobode, varnosti in 
pravice 
Poglavje 1 - Splošne dolo čbe 
Člen 61  Člen 67 (  33 ) 
Člen 68  
Člen 69  
Člen 70  
Člen 71 (  34 ) 
Člen 64, odstavek 1 (nadomeš čen) Člen 72 (  35 ) 
Člen 73  
Člen 66 (nadomeš čen) Člen 74  
Člen 60 (prestavljen) Člen 75  
Člen 76  
( 33 ) Nadomesti tudi člen 29 sedanje Pogodbe EU. 
( 34 ) Nadomesti člen 36 sedanje Pogodbe EU. 
( 35 ) Nadomesti tudi člen 33 sedanje Pogodbe EU.SL C 83/370 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Poglavje 2 - Politika glede mejne kontrole, azila 
in priseljevanja  
Člen 62  Člen 77  
Člen 63, to čki 1 in 2in Člen 64, odstavek 2 (  36 ) Člen 78  
Člen 63, to čki 3 in 4  Člen 79  
Člen 80  
Člen 64, odstavek 1 (nadomeš čen) Člen 72 
poglavje 3 - Pravosodno sodelovanje v civilnih 
zadevah 
Člen 65  Člen 81  
Člen 66 (nadomeš čen) Člen 74 
Člen 67 (razveljavljen)  
Člen 68 (razveljavljen)  
Člen 69 (razveljavljen)  
Poglavje 4 - Pravosodno sodelovanje v kazen ­
skih zadevah  
Člen 82 (  37 ) 
Člen 83 (  37 ) 
Člen 84  
Člen 85 (  37 ) 
Člen 86  
Poglavje 5 - Policijsko sodelovanje  
Člen 87 (  38 ) 
Člen 88 (  38 ) 
Člen 89 (  39 ) 
( 36 ) Odstavka 1 in 2 člena 63 Pogodbe ES sta nadomeš čena z odstavkoma1 in 2 člena 78 PDEU in 
odstavek 2 člena 64 je nadomeš čen z odstavkom 3 člena 78 PDEU. 
( 37 ) Nadomesti člen 31 sedanje Pogodbe EU. 
( 38 ) Nadomesti člen 30 sedanje Pogodbe EU. 
( 39 ) Nadomesti člen 32 sedanje Pogodbe EU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/371
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Naslov V - Prevoz  Naslov VI - Prevoz  
Člen 70  Člen 90  
Člen 71  Člen 91  
Člen 72  Člen 92  
Člen 73  Člen 93  
Člen 74  Člen 94  
Člen 75  Člen 95  
Člen 76  Člen 96  
Člen 77  Člen 97  
Člen 78  Člen 98  
Člen 79  Člen 99  
Člen 80  Člen 100  
Naslov VI - Skupna pravila o konkurenci, 
obdav čitvi in približevanju zakonodaje  Naslov VI - Skupna pravila o konkurenci, obdav čitvi in približevanju zakonodaje  
Poglavje 1 - Pravila o konkurenci  Poglavje 1 - Pravila o konkurenci  
Oddelek 1 - Pravila za podjetja  Oddelek 1 - Pravila za podjetja  
Člen 81  Člen 101  
Člen 82  Člen 102  
Člen 83  Člen 103  
Člen 84  Člen 104  
Člen 85  Člen 105  
Člen 86  Člen 106  
Oddelek 2 - Državne pomo či Oddelek 2 - Državne pomoč i 
Člen 87  Člen 107  
Člen 88  Člen 108  
Člen 89  Člen 109  
poglavje 2 - Dav čne dolo čbe Poglavje 2 - Dav čne dolo čbeSL C 83/372 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 90  Člen 110  
Člen 91  Člen 111  
Člen 92  Člen 112  
Člen 93  Člen 113  
Poglavje 3 - Približevanje zakonodaje  Poglavje 3 - Približevanje zakonodaje  
Člen 95 (prestavljen) Člen 114  
Člen 94 (prestavljen) Člen 115  
Člen 96  Člen 116  
Člen 97  Člen 117  
Člen 118  
Naslov VII - Ekonomska in monetarna politika  Naslov VIII - Ekonomska in monetarna politika  
Člen 4 (prestavljen) Člen 119  
Poglavje 1 - Ekonomska politika  Poglavje 1 - Ekonomska politika  
Člen 98  Člen 120  
Člen 99  Člen 121  
Člen 100  Člen 122  
Člen 101  Člen 123  
Člen 102  Člen 124  
Člen 103  Člen 125  
Člen 104  Člen 126  
Poglavje 2 - Monetarna politika  Poglavje 2 - Monetarna politika  
Člen 105  Člen 127  
Člen 106  Člen 128  
Člen 107  Člen 129  
Člen 108  Člen 130  
Člen 109  Člen 131  
Člen 110  Člen 132SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/373
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 111, odstavki 1 do 3 in 5 (prestavljeni)  Člen 219  
Člen 111, odstavek 4 (prestavljen)  Člen 138  
Člen 133  
Poglavje 3 - Institucionalne določ be Poglavje 3 - Institucionalne dolo čbe 
Člen 112 (prestavljen)  Člen 283  
Člen 113 (prestavljen)  Člen 284  
Člen 114  Člen 134  
Člen 115  Člen 135  
Poglavje 4 - Dolo čbe za države članice, katerih 
valuta je euro  
Člen 136  
Člen 137  
Člen 111, odstavek 4 (prestavljen ) Člen 138  
Poglavje 4 - Prehodne dolo čbe Poglavje 5 - Prehodne dolo čbe 
Člen 116 (razveljavljen)  
Člen 139  
Člen 117, odstavki 1, 2, šesta alinea, ter 3 do 9 
(razveljavljeni)  
Člen 117, odstavek 2, prvih pet alinej (presta ­
vljene)  Člen 141, odstavek 2  
Člen 121, odstavek 1 (prestavljen) 
Člen 122, odstavek 2, drugi stavek (prestavljen) 
Člen 123, odstavek 5 (prestavljen)  Člen 140 (  40 ) 
Člen 118 (razveljavljen)  
Člen 123, odstavek 3 (prestavljen) 
Člen 117, odstavek 2, prvih pet alinej (prestavljene)  Člen 141 (  41 ) 
( 40 ) — Odstavek 1 člena 140 povzame odstavek 1 člena 121; 
— Odstavek 2 člena 140 povzame drugi stavek odstavka 2 člena 122; 
— Odstavek 3 člena 140 povzame odstavek 5 člena 123. 
( 41 ) — Odstavek 1 člena 141 povzame odstavek 3 člena 123; 
— Odstavek 2 člena 141 povzame prvih pet alinej odstavka 2 člena 117.SL C 83/374 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 124, odstavek 1 (prestavljen)  Člen 142  
Člen 119  Člen 143  
Člen 120  Člen 144  
Člen 121, odstavek 1 (prestavljen)  Člen 140, odstavek 1  
Člen 121, odstavki 2 do 4 (razveljavljeni)  
Člen 122, odstavki 1, 2, prvi stavek, 3, 4, 5 in 
6 (razveljavljeni)  
Člen 122, odstavek 2, drugi stavek (prestavljen)  Člen 140, odstavek 2, prvi pododstavek 
Člen 123, odstavki 1, 2 in 4 (razveljavljeni)  
Člen 123, odstavek 3 (prestavljen)  Člen 141, odstavek 1  
Člen 123, odstavek 5 (prestavljen)  Člen 140, odstavek 3  
Člen 124, odstavek 1 (prestavljen)  Člen 142  
Člen 124, odstavek 2 (razveljavljen)  
Naslov VIII - Zaposlovanje  Naslov IX - Zaposlovanje  
Člen 125  Člen 145  
Člen 126  Člen 146  
Člen 127  Člen 147  
Člen 128  Člen 148  
Člen 129  Člen 149  
Člen 130  Člen 150  
Naslov IX - Skupna trgovinska politika 
(prestavljen)  Peti del, Naslov II, Skupna trgovinska politika  
Člen 131 (prestavljen)  Člen 206  
Člen 132 (razveljavljen)  
Člen 133 (prestavljen)  Člen 207  
Člen 134 (razveljavljen)  
Naslov X - Carinsko sodelovanje (prestavljen)  Tretji del, Naslov II, Poglavje 2, Carinsko sodelo ­
vanjeSL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/375
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 135 (prestavljen)  Člen 33  
Naslov XI - Socialna politika, izobraževanje, 
poklicno usposabljanje in mladina  Naslov X - Socialna politika  
Poglavje 1 - Socialne dolo čbe (razveljavljen)  
Člen 136  Člen 151  
Člen 152  
Člen 137  Člen 153  
Člen 138  Člen 154  
Člen 139  Člen 155  
Člen 140  Člen 156  
Člen 141  Člen 157  
Člen 142  Člen 158  
Člen 143  Člen 159  
Člen 144  Člen 160  
Člen 145  Člen 161  
Poglavje 2 - Evropski socialni sklad  Naslov XI - Evropski socialni sklad  
Člen 146  Člen 162  
Člen 147  Člen 163  
Člen 148  Člen 164  
Poglavje 3 - Izobraževanje, poklicno usposab ­
ljanje in mladina  Naslov XII - Izobraževanje, poklicno usposab ­
ljanje, mladina in šport  
Člen 149  Člen 165  
Člen 150  Člen 166  
Naslov XII - Kultura  Naslov XIII - Kultura  
Člen 151  Člen 167  
Naslov XIII - Javno zdravje  Naslov XIV - Javno zdravje  
Člen 152  Člen 168  
Naslov XIV - Varstvo potrošnikov  Naslov XV - Varstvo potrošnikovSL C 83/376 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 153, odstavki 1, 3, 4 in 5  Člen 169  
Člen 153, odstavek 2 (prestavljen)  Člen 12 
Naslov XV - Vseevropska omrežja  Naslov XVI - Vseevropska omrežja  
Člen 154  Člen 170  
Člen 155  Člen 171  
Člen 156  Člen 172  
Naslov XVI - Industrija  Naslov XVII - Industrija  
Člen 157  Člen 173  
Naslov XVII - Ekonomska in socialna kohezija  Naslov XVIII- Ekonomska, socialna in terito ­
rialna kohezija  
Člen 158  Člen 174  
Člen 159  Člen 175  
Člen 160  Člen 176  
Člen 161  Člen 177  
Člen 162  Člen 178  
Naslov XVIII - Raziskave in tehnološki razvoj  Naslov XIX - Raziskave, tehnološki razvoj in 
vesolje.  
Člen 163  Člen 179  
Člen 164  Člen 180  
Člen 165  Člen 181  
Člen 166  Člen 182  
Člen 167  Člen 183  
Člen 168  Člen 184  
Člen 169  Člen 185  
Člen 170  Člen 186  
Člen 171  Člen 187  
Člen 172  Člen 188  
Člen 189SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/377
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 173  Člen 190  
Naslov XIX - Okolje  Naslov XX - Okolje  
Člen 174  Člen 191  
Člen 175  Člen 192  
Člen 176  Člen 193  
NASLOV XXI - ENERGETIKA  
Člen 194  
NASLOV XXII - TURIZEM  
Člen 195  
NASLOV XXIII - CIVILNA ZAŠ ČITA 
Člen 196  
NASLOV XXIII - UPRAVNO SODELOVANJE  
Člen 197  
Naslov XX - Razvojno sodelovanje (prestavljen)  Peti del, Naslov III, Poglavje 1, Razvojno sodelo ­
vanje 
Člen 177 (prestavljen)  Člen 208  
Člen 178 (razveljavljen) (  42 ) 
Člen 179 (prestavljen)  Člen 209  
Člen 180 (prestavljen)  Člen 210  
Člen 181 (prestavljen)  Člen 211  
Naslov XXI - Gospodarsko, finan čno in 
tehni čno sodelovanje s tretjimi državami 
(prestavljen)  Peti del, Naslov III, Poglavje 2, Gospodarsko, fina ­
nčno in tehni čno sodelovanje s tretjimi državami  
Člen 181a (prestavljen)  Člen 212  
ČETRTI DEL - PRIDRUŽEVANJE ČEZMORSKIH 
DRŽAV IN OZEMELJ  ČETRTI DEL - PRIDRUŽEVANJE ČEZMORSKIH 
DRŽAV IN OZEMELJ  
Člen 182  Člen 198  
Člen 183  Člen 199  
( 42 ) Nadomeš čen z vsebino drugega stavka drugega pododstavka odstavka 1 člena 208 PDEU.SL C 83/378 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 184  Člen 200  
Člen 185  Člen 201  
Člen 186  Člen 202  
Člen 187  Člen 203  
Člen 188  Člen 204  
PETI DEL - ZUNANJE DELOVANJE UNIJE  
Naslov I - Splošne dolo čbe o zunanjem delo ­
vanju unije  
Člen 205  
Tretji del, Naslov IX, Skupna trgovinska politika 
(prestavljen)  Naslov II - Skupna trgovinska politika  
Člen 131 (prestavljen) Člen 206  
Člen 133 (prestavljen) Člen 207  
Naslov III - Sodelovanje s tretjimi državami in 
humanitarna pomo č 
Tretji del, Naslov XX, Razvojno sodelovanje 
(prestavljen)  Poglavje 1 - Razvojno sodelovanje  
Člen 177 (prestavljen) Člen 208 (  43 ) 
Člen 179 (prestavljen) Člen 209  
Člen 180 (prestavljen)  Člen 210  
Člen 181 (prestavljen) Člen 211  
Tretji del, NASLOV XXI, Gospodarsko, finan čno in 
tehni čno sodelovanje s tretjimi državami (prestavljen)  Poglavje 2 - Gospodarsko, finan čno in tehni čno 
sodelovanje s tretjimi državami  
Člen 181a (prestavljen) Člen 212  
Člen 213  
Poglavje 3 - Humanitarna pomo č 
Člen 214  
Naslov IV - Omejevalni ukrepi  
( 43 ) Drugi stavek druge alinee odstavka 1 vsebinsko nadomesti člen 178 Pogodbe ES.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/379
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 301 (nadomeš čen) Člen 215  
Naslov V - Mednarodni sporazumi  
Člen 216  
Člen 310 (prestavljen) Člen 217  
Člen 300 (nadomeš čen) Člen 218  
Člen 111, odstavki 1 do 3 in 5 (prestavljeni)  Člen 219  
Naslov VI - Odnosi Unije z mednarodnimi 
organizacijami in tretjimi državami ter dele ­
gacije Unije  
Členi 302 do 304 (nadomeš čeni) Člen 220  
Člen 221  
Naslov VII - Solidarnostna klavzula  
Člen 222  
PETI DEL — INSTITUCIJE SKUPNOSTI  ŠESTI DEL - DOLO ČBE O INSTUTUCIJAH IN 
FINAN ČNE DOLO ČBE 
Naslov I - Dolo čbe o institucijah  Naslov I - Dolo čbe o institucijah  
Poglavje 1 - Institucije  Poglavje 1 - Institucije  
Oddelek 1 - Evropski parlament  Oddelek 1 - Evropski parlament  
Člen 189 (razveljavljen) (  44 ) 
Člen 190, odstavki 1do 3 (razveljavljeni) (  45 ) 
Člen 190, odstavki 4 in 5  Člen 223  
Člen 191, prvi pododstavek (razveljavljen) (  46 ) 
Člen 191, drugi pododstavek  Člen 224  
Člen 192, prvi pododstavek (razveljavljen) (  47 ) 
Člen 192, drugi pododstavek  Člen 225  
Člen 193  Člen 226  
( 44 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 2 člena 14 Pogodbe EU. 
( 45 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 2 in 3 člena 14 Pogodbe EU . 
( 46 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 4 člena 11 Pogodbe EU. 
( 47 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 1 člena 14 Pogodbe EU.SL C 83/380 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 194  Člen 227  
Člen 195  Člen 228  
Člen 196  Člen 229  
Člen 197, prvi pododstavek (razveljavljen) (  48 ) 
Člen 197, drugi, tretji in četrti pododstavek  Člen 230  
Člen 198  Člen 231  
Člen 199  Člen 232  
Člen 200  Člen 233  
Člen 201  Člen 234  
Oddelek 2 - Evropski svet  
Člen 235  
Člen 236  
Oddelek 2 - Svet  Oddelek 3 - Svet  
Člen 202 (razveljavljen) (  49 ) 
Člen 203 (razveljavljen) (  50 ) 
Člen 204  Člen 237  
Člen 205, odstavki 2 in 4 (razveljavljeni) (  51 ) 
Člen 205, odstavki 1 in 3  Člen 238  
Člen 206  Člen 239  
Člen 207  Člen 240  
Člen 208  Člen 241  
Člen 209  Člen 242  
Člen 210  Člen 243  
Oddelek 3 - Komisija  Oddelek 4 - Komisija  
( 48 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 4 člena 14 Pogodbe EU. 
( 49 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 1 člena 16 Pogodbe EU in členi 290 in 291 PDEU. 
( 50 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 2 in 9 člena 16 Pogodbe EU . 
( 51 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 4 in 5 člena 16 Pogodbe EU .SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/381
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 211 (razveljavljen) (  52 ) 
Člen 244  
Člen 212 (prestavljen)  Člen 249, odstavek 2  
Člen 213  Člen 245  
Člen 214 (razveljavljen) (  53 ) 
Člen 215  Člen 246  
Člen 216  Člen 247  
Člen 217, odstavki 1, 3 in 4 (razveljavljeni) (  54 ) 
Člen 217, odstavek 2  Člen 248  
Člen 218, odstavek 1 (razveljavljen) (  55 ) 
Člen 218, odstavek 2  Člen 249  
Člen 219  Člen 250  
Oddelek 4 - Sodiš če Oddelek 5 - Sodiš če Evropske unije  
Člen 220 (razveljavljen) (  56 ) 
Člen 221, prvi pododstavek (razveljavljen) (  57 ) 
Člen 221, drugi in tretji pododstavek  Člen 251  
Člen 222  Člen 252  
Člen 223  Člen 253  
Člen 224 (  58 ) Člen 254  
Člen 255  
Člen 225  Člen 256  
Člen 225a  Člen 257  
( 52 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 1 člena 17 Pogodbe EU. 
( 53 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 3 in 7 člena 17 Pogodbe EU . 
( 54 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 6 člena 17Pogodbe EU. 
( 55 ) Nadomeš čen z vsebino člena 295 PDEU. 
( 56 ) Nadomeš čen z vsebino člena 19 Pogodbe EU. 
( 57 ) Nadomeš čen z vsebino prvega pododstavka odstavka 2 člena 19 Pogodbe EU. 
( 58 ) Prvi stavek prvega pododstavka je nadomeš čena z vsebino drugega pododstavka odstavka 2 člena 19 
Pogodbe EU.SL C 83/382 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 226  Člen 258  
Člen 227  Člen 259  
Člen 228  Člen 260  
Člen 229  Člen 261  
Člen 229a  Člen 262  
Člen 230  Člen 263  
Člen 231  Člen 264  
Člen 232  Člen 265  
Člen 233  Člen 266  
Člen 234  Člen 267  
Člen 235  Člen 268  
Člen 269  
Člen 236  Člen 270  
Člen 237  Člen 271  
Člen 238  Člen 272  
Člen 239  Člen 273  
Člen 240  Člen 274  
Člen 275  
Člen 276  
Člen 241  Člen 277  
Člen 242  Člen 278  
Člen 243  Člen 279  
Člen 244  Člen 280  
Člen 245  Člen 281  
Oddelek 6 - Evropska centralna banka  
Člen 282  
Člen 112 (prestavljen) Člen 283SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/383
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 113 (prestavljen) Člen 284  
Oddelek 5 - Ra čunsko sodiš če Oddelek 7 - Ra čunsko sodiš če 
Člen 246  Člen 285  
Člen 247  Člen 286  
Člen 248  Člen 287  
Poglavje 2 - Skupne dolo čbe za ve č institucij  Poglavje 2 - Pravni akti unije, postopki za 
sprejetje in druge dolo čbe 
Oddelek 1 - Pravni akti Unije  
Člen 249  Člen 288  
Člen 289  
Člen 290 (  59 ) 
Člen 291 (  59 ) 
Člen 292  
Oddelek 2 - Postopki za sprejetje aktov in 
druge dolo čbe 
Člen 250  Člen 293  
Člen 251  Člen 294  
Člen 252 (razveljavljen)  
Člen 295  
Člen 253  Člen 296  
Člen 254  Člen 297  
Člen 298  
Člen 255 (prestavljen)  Člen 15 
Člen 256  Člen 299  
Poglavje 2 - Posvetovalni organi Unije  
Člen 300  
Poglavje 3 - Ekonomsko-socialni odbor  Oddelek 1 - Ekonomsko-socialni odbor  
( 59 ) Vsebinsko nadomesti tretjo alineo člena 202 Pogodbe ES.SL C 83/384 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 257 (razveljavljen) (  60 ) 
Člen 258, prvi, drugi in četrti pododstavek  Člen 301  
Člen 258, tretji pododstavek (razveljavljen) (  61 ) 
Člen 259  Člen 302  
Člen 260  Člen 303  
Člen 261 (razveljavljen)  
Člen 262  Člen 304  
Poglavje 4 - Odbor regij  Oddelek 2 - Odbor regij  
Člen 263, prvi in peti pododstavek (razvelja ­
vljen) (  62 ) 
Člen 263, drugi do četrti pododstavek  Člen 305  
Člen 264  Člen 306  
Člen 265  Člen 307  
Poglavje 5 - Evropska investicijska banka  Poglavje 4 - Evropska investicijska banka  
Člen 266  Člen 308  
Člen 267  Člen 309  
Naslov II - Finan čne dolo čbe Naslov II - Finan čne dolo čbe 
Člen 268  Člen 310  
Poglavje 1 - Lastna sredstva Unije  
Člen 269  Člen 311  
Člen 270 (razveljavljen) (  63 ) 
Poglavje 2 - Ve čletni finan čni okvir  
Člen 312  
Poglavje 3 - Letni prora čun Unije  
( 60 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 2 člena 300 PDEU. 
( 61 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 4 člena 300 PDEU. 
( 62 ) Nadomeš čen z vsebino odstavkov 3 in 4 člena 300 PDEU. 
( 63 ) Nadomeš čen z vsebino odstavka 4 člena 310 PDEU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/385
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 272, odstavek 1 (prestavljen) Člen 313  
Člen 271 (prestavljen)  Člen 316  
Člen 272, odstavek 1 (prestavljen)  Člen 313  
Člen 272, odstavki 2 do 10  Člen 314  
Člen 273  Člen 315  
Člen 271 (prestavljen) Člen 316  
Poglavje 4 - Izvrševanje prora čuna in razrešnica  
Člen 274  Člen 317  
Člen 275  Člen 318  
Člen 276  Člen 319  
Poglavje 5 - Skupne dolo čbe 
Člen 277  Člen 320  
Člen 278  Člen 321  
Člen 279  Člen 322  
Člen 323  
Člen 324  
Poglavje 6 - Boj proti goljufijam  
Člen 280  Člen 325  
Naslov III - Okrepljeno sodelovanje  
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 326 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 327 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 328 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 329 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 330 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 331 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena)  Člen 332 (  64 ) 
( 64 ) Nadomesti tudi člene 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 sedanje Pogodbe EU.SL C 83/386 Uradni list Evropske unije 30.3.2010
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 333 (  64 ) 
Člena 11 in 11a (nadomeš čena) Člen 334 (  64 ) 
ŠESTI DEL - SPLOŠNE IN KON ČNE DOLO ČBE SEDMI DEL - SPLOŠNE IN KON ČNE 
DOLO ČBE 
Člen 281 (razveljavljen) (  65 ) 
Člen 282  Člen 335  
Člen 283  Člen 336  
Člen 284  Člen 337  
Člen 285  Člen 338  
Člen 286 (nadomeš čen) člen 16  
Člen 287  Člen 339  
Člen 288  Člen 340  
Člen 289  Člen 341  
Člen 290  Člen 342  
Člen 291  Člen 343  
Člen 292  Člen 344  
Člen 293 (razveljavljen)  
Člen 294 (prestavljen)  Člen 55 
Člen 295  Člen 345  
Člen 296  Člen 346  
Člen 297  Člen 347  
Člen 298  Člen 348  
Člen 299, odstavek 1 (razveljavljen) (  66 ) 
Člen 299, odstavek 2, drugi, tretji in četrti 
pododstavek Člen 349  
Člen 299, odstavek 2, prvi pododstavek, in 
odstavki 3 do 6 (prestavljeni)  Člen 355  
( 64 ) Nadomesti tudi člene 27a do 27e, 40 do 40b in 43 do 45 sedanje Pogodbe EU. 
( 65 ) Nadomeš čen z vsebino člena 47 Pogodbe EU. 
( 66 ) Nadomeš čen z vsebino člena 52 Pogodbe EU.SL 30.3.2010 Uradni list Evropske unije C 83/387
Prejšnje števil čenje po Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti Novo števil čenje po Pogodbi o delovanju 
Evropske unije  
Člen 300 (nadomeš čen) Člen 218  
Člen 301 (nadomeš čen) Člen 215  
Člen 302 (nadomeš čen) Člen 220  
Člen 303 (nadomeš čen) Člen 220  
Člen 304 (nadomeš čen) Člen 220  
Člen 305 (razveljavljen)  
Člen 306  Člen 350  
Člen 307  Člen 351  
Člen 308  Člen 352  
Člen 353  
Člen 309  Člen 354  
Člen 310 (prestavljen)  Člen 217  
Člen 311 (razveljavljen) (  67 ) 
Člen 299, odstavek 2, prvi pododstavek, in odstavki 
3 do 6 (prestavljeni) Člen 355  
Člen 312  Člen 356  
Kon čne Dolo čbe 
Člen 313  Člen 357  
Člen 358  
Člen 314 (razveljavljen) (  68 ) 
( 67 ) Nadomeš čen z vsebino člena 51 Pogodbe o EU. 
( 68 ) Nadomeš čen z vsebino člena 55 Pogodbe o EU.SL C 83/388 Uradni list Evropske unije 30.3.2010