SL Uradni list Evropske unije L 157/29

PROTOKOL

O pogojih in načinu sprejema republike Bolgarije in Romunije v Evropsko unijo

VISOKE POGODBENICE SO SE

OB UPOŠTEVANJU, da bosta Republika Bolgarija in Romunija postali članici Evropske unije 1. januarja 2007,

OB UPOŠTEVANJU, da I-58. člen Pogodbe o Ustavi za Evropo določa, da so pogoji in način sprejema urejeni s sporazumom med državo članico in državo kandidatko,

DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki se priložijo Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:

PRVI DEL

NAČELA

1. Člen

1. V tem protokolu:

— izraz „Ustava“ pomeni Pogodbo o Ustavi za Evropo;

— izraz „Pogodba ESAE“ pomeni Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, kakor je bila dopolnjena ali spremenjena s pogodbami ali drugimi akti, ki so začeli veljati pred pristopom;

— izraz „sedanje države članice“ pomeni Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske;

— izraz „novi državi članici“ pomeni Republiko Bolgarijo in Romunijo;

— izraz „institucije“ pomeni institucije, ustanovljene z Ustavo.

2. Sklicevanja na Ustavo in na Unijo se v tem protokolu glede na sobesedila štejejo za sklicevanja na Pogodbo ESAE oziroma na Skupnost, ustanovljeno s Pogodbo ESAE.

2. Člen

Z dnem pristopa so določbe Ustave, Pogodbe ESAE in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, za Bolgarijo in Romunijo zavezujoče in se v njiju uporabljajo pod pogoji, ki jih določajo Ustava, Pogodba ESAE in ta protokol.

3. Člen

1. Bolgarija in Romunija pristopata k sklepom in sporazumom, ki so jih sprejeli predstavniki vlad držav članic v okviru Sveta.

2. Bolgarija in Romunija sta v zvezi z izjavami ali resolucijami ali drugimi stališči Evropskega sveta ali Sveta in v zvezi s tistimi, ki zadevajo Unijo in ki so jih države članice sprejele v medsebojnem soglasju, v enakem položaju kakor sedanje države članice; ustrezno temu bosta spoštovali načela in smernice, izhajajoče iz navedenih izjav, resolucij ali drugih stališč, ter sprejeli ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja.

3. Bolgarija in Romunija pristopata h konvencijam in protokolom, naštetim v Prilogi I. Te konvencije in protokoli začnejo za Bolgarijo in Romunijo veljati na dan, ki ga določi Svet v sklepih iz četrtega odstavka.

4. Svet na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme evropske sklepe o prilagoditvah konvencij in protokolov iz tretjega odstavka, potrebnih zaradi pristopa, ter prilagojena besedila objavi v Uradnem listu Evropske unije.

5. Bolgarija in Romunija se glede na konvencije in protokole iz tretjega odstavka zavezujeta, da bosta uvedli upravne in druge ukrepe, kot so jih do dne pristopa sprejele sedanje države članice ali Svet, in olajšali dejansko sodelovanje med institucijami in organi ter telesi držav članic.

6. Svet lahko na predlog Komisije soglasno sprejme evropske sklepe o dopolnitvi Priloge I s konvencijami, sporazumi in protokoli, podpisanimi pred pristopom.

7. Med instrumente iz tega členu, štejejo tudi tisti iz IV- 438. člena Ustave.

4. Člen

1. Določbe schengenskega pravnega reda iz Protokola št. 17 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, priloženem k Ustavi, in akti, ki temeljijo na njem oziroma so z njim kako drugače povezani, navedeni v Prilogi II, kakor tudi vsi nadaljnji takšni akti, sprejeti pred dnem pristopa, so za Bolgarijo in Romunijo zavezujoči in se v njiju uporabljajo z dnem pristopa.

2. Določbe schengenskega pravnega reda, kakor so vključene v okvir Evropske unije, in akti, ki na njem temeljijo oziroma so z njim kako drugače povezani in jih prvi odstavek ne vsebuje, so za Bolgarijo in Romunijo zavezujoči z dnem pristopa, vendar se v vsaki od teh državah uporabljajo šele na podlagi evropskega sklepa Sveta, sprejetega v ta namen po preveritvi v skladu z ustreznimi schengenskimi postopki ocenjevanja, da so v tej državi izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo vseh delov zadevnega pravnega reda.

Svet odloča po posvetovanju z Evropskim parlamentom s soglasjem svojih članov, ki predstavljajo vlade držav članic, za katere določbe tega odstavka že veljajo, in predstavnika vlade države članice, za katero se morajo te določbe še uveljaviti. Člani Sveta, ki predstavljajo vladi Irske in Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, sodelujejo pri taki odločitvi, kolikor se ta nanaša na določbe schengenskega pravnega reda in na akte, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, pri katerih ti državi članici sodelujeta.

5. Člen

Bolgarija in Romunija od dne pristopa sodelujeta v ekonomski in monetarni uniji kot državi članici s posebno ureditvijo v smislu III-197. člena Ustave.

6. Člen

1. Sporazumi ali konvencije, ki jih sklene ali začasno uporablja Unija z eno ali več tretjimi državami, mednarodno organizacijo ali državljanom tretje države, so pod pogoji iz Ustave in tega protokola zavezujoči za Bolgarijo in Romunijo.

2. Bolgarija in Romunija se zavezujeta, da bosta pod pogoji iz tega protokola pristopili k sporazumom in konvencijam, ki so jih skupaj sklenile ali podpisale Unija in sedanje države članice.

Pristop Bolgarije in Romunije k sporazumom ali konvencijam, ki so jih Unija in sedanje države članice skupaj sklenile ali podpisale z določenimi tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, se opravi s sklenitvijo protokolov k tem sporazumom ali konvencijam med Svetom, ki nastopa soglasno v imenu držav članic in tretjo državo oziroma tretjimi državami ali zadevno mednarodno organizacijo. O teh protokolih se v imenu držav članic na podlagi pogajalskih smernic, ki jih s soglasjem odobri Svet, in ob posvetovanju z odborom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, pogaja Komisija. Komisija Svetu predloži osnutke protokolov, ki jih je treba skleniti.

Ta postopek ne posega v izvajanje pristojnosti Unije in ne vpliva na razdelitev pristojnosti med Unijo in državami članicami glede sklenitve takih sporazumov v prihodnje ali glede katerih koli drugih sprememb, ki niso povezane s pristopom.

3. Ob pristopu k sporazumom in konvencijam iz prejšnjega odstavka pridobita Bolgarija in Romunija enake pravice in obveznosti iz teh sporazumov in konvencij, kot jih imajo sedanje države članice.

4. Od dne pristopa in dokler ne začnejo veljati potrebni protokoli iz drugega odstavka, Bolgarija in Romunija uporabljata določbe sporazumov ali konvencij, ki so jih pred pristopom skupaj sklenile Unija in sedanje države članice, z izjemo sporazuma o prostem pretoku oseb, sklenjenega s Švico. Ta obveznost velja tudi za tiste sporazume ali konvencije, za katere so se Unija in sedanje države članice dogovorile, da jih bodo uporabljale začasno.

Do začetka veljavnosti protokolov iz drugega odstavka, Unija in države članice skupaj v okviru svojih pristojnosti sprejmejo ustrezne ukrepe.

5. Bolgarija in Romunija pristopita k Sporazumu o partnerstvu med člani afriške, karibske in pacifiške skupine držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1), ki je bil podpisan 23. junija 2000 v Cotonouju.

6. Bolgarija in Romunija se zavezujeta, da pod pogoji iz tega protokola pristopita k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (2) v skladu s členom 128 tega sporazuma.

7. Od dne pristopa Bolgarija in Romunija uporabljata dvostranske sporazume in dogovore o tekstilu, ki jih je Unija sklenila s tretjimi državami.

Količinske omejitve, ki jih Unija uporablja za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil, se prilagodijo tako, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k Uniji. V ta namen se lahko Unija o spremembah zgoraj omenjenih dvostranskih sporazumov in dogovorov dogovori v pogajanjih z zadevnimi tretjimi državami pred dnem pristopa.

Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov o tekstilu ne začnejo veljati do dne pristopa, Unija sprejme potrebne prilagoditve svojih pravil za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil iz tretjih držav, tako da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k Uniji.

8. Količinske omejitve, ki jih Unija uporablja pri uvozu jekla in izdelkov iz jekla, se prilagodijo na podlagi uvoza izdelkov iz jekla s poreklom iz zadevnih držav dobaviteljic v Bolgarijo in Romunijo v zadnjih letih.

V ta namen se pred dnem pristopa v pogajanjih dogovori o potrebnih spremembah dvostranskih sporazumov in dogovorov za jeklo, ki jih je Unija sklenila s tretjimi državami.

Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov ne začnejo veljati do dne pristopa, se uporabijo določbe prvega pododstavka.

9. S sporazumi o ribolovu, ki sta jih Bolgarija in Romunija sklenili s tretjimi državami pred pristopom, upravlja Unija.

Pravice in obveznosti Bolgarije in Romunije, ki izhajajo iz teh sporazumov, ostanejo v obdobju, v katerem se določbe teh sporazumov prehodno ohranjajo, nespremenjene.

Čim prej, vsekakor pa pred prenehanjem veljavnosti sporazumov iz prvega pododstavka, Svet na predlog Komisije za vsak posamezen primer ustrezno odloči o nadaljevanju ribolovne dejavnosti, ki izhaja iz teh sporazumov, vključno z možnostjo podaljšanja nekaterih sporazumov za čas največ enega leta.

10. Z učinkom z dnem pristopa Bolgarija in Romunija odstopita od sporazumov o prosti trgovini, sklenjenih s tretjimi državami, vključno s Srednjeevropskim sporazumom o prosti trgovini.

Kolikor sporazumi med Bolgarijo, Romunijo ali obema državama na eni strani in eno ali več tretjimi državami na drugi niso združljivi z obveznostmi, ki izhajajo iz tega protokola, Bolgarija in Romunija ukreneta vse potrebno, da odpravita ugotovljene neskladnosti. Če se Bolgarija ali Romunija sooči s težavami pri prilagoditvi sporazuma, ki ga je pred pristopom sklenila z eno ali več tretjimi državami, od tega sporazuma odstopi v skladu s pogoji, določenimi v tem sporazumu.

11. Bolgarija in Romunija pod pogoji iz tega protokola pristopita k notranjim sporazumom med sedanjimi državami članicami, ki so bili sklenjeni za izvajanje sporazumov ali konvencij iz drugega, petega in šestega odstavka.

12. Bolgarija in Romunija, kolikor je to potrebno, sprejmeta ustrezne ukrepe, da svoj položaj v razmerju do mednarodnih organizacij in do tistih mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenica je tudi Unija ali druge države članice, prilagodita glede na pravice in obveznosti, ki izhajajo iz njunega pristopa k Uniji.

Na dan pristopa ali takoj, ko je to mogoče, odstopita od mednarodnih sporazumov o ribolovu in izstopita iz mednarodnih ribolovnih organizacij, katerih pogodbenica oziroma članica je tudi Unija, razen če se njuno članstvo nanaša na zadeve, ki niso povezane z ribolovom.

13. Med konvencije in sporazume iz tega člena, ki jih je sklenila ali podpisala Unija, štejejo tudi tisti iz IV-438. člena Ustave.

7. Člen

Z evropskim zakonom Sveta se lahko razveljavijo prehodne določbe iz tega protokola, ki se več ne uporabljajo. Svet odloča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

8. Člen

1. Akti institucij na katere se nanašajo prehodne določbe iz tega protokola, ohranijo svojo pravno naravo; zlasti se še naprej uporabljajo postopki za spremembe navedenih aktov.

2. Določbe tega protokola, katerih namen ali učinek je, drugače kakor v obliki prehodnega ukrepa, razveljaviti ali spremeniti akte institucij, imajo isto pravno naravo kakor določbe, ki jih razveljavljajo ali spreminjajo, in zanje veljajo enaka pravila kot za navedene določbe.

9. Člen

Pri uporabi Ustave in aktov institucij, veljajo odstopanja, predvidena v tem protokolu kot prehodni ukrep.

DRUGI DEL

PRILAGODITVE USTAVE

I. NASLOV

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

10. Člen

1. Prvi odstavek 9. člena Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, ki je priložen Ustavi in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava sodnikov, se izmenično zamenja štirinajst in trinajst sodnikov.“.

2. 48. člen Protokola št. 3 o statutu Sodišča Evropske unije, ki je priložen Ustavi in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„48. člen Sodišče splošne pristojnosti ima sedemindvajset sodnikov.“.

11. Člen

1. V prvem pododstavku prvega odstavka 4. člena 4: (a) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim: „1. Kapital banke je 164 795 737 000 EUR, države članice pa so vpisale naslednje deleže (3):“; (b) med vnosa za Irsko in Slovaško se vstavi naslednje: „Romunija 846 000 000“; in (c) med vnosa za Slovenijo in Litvo se vstavi naslednje: „Bolgarija 296 000 000“.

2. V drugem odstavku 9. člena se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim: „2. Svet direktorjev sestavlja osemindvajset direktorjev in osemnajst namestnikov direktorjev. Direktorje imenuje Svet guvernerjev za pet let, po enega predlaga vsaka država članica in enega predlaga Komisija. Namestnike direktorjev imenuje Svet guvernerjev za pet let, kakor sledi: — dva namestnika predlaga Zvezna republika Nemčija, — dva namestnika predlaga Francoska republika, — dva namestnika predlaga Italijanska republika, — dva namestnika predlaga Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske, — enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagata Kraljevina Španija in Portugalska republika, — enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Belgija, Veliko vojvodstvo Luksemburg in Kraljevina Nizozemska, — dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Danska, Helenska republika, Irska in Romunija, — dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Avstrija, Republika Finska in Kraljevina Švedska, — tri namestnike v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Bolgarija, Češka republika, Republika Ciper, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika, — enega namestnika predlaga Komisija.“.

12. Člen

Prvi pododstavek člena 134(2) Pogodbe ESAE o sestavi Znanstveno-tehničnega odbora se nadomesti z naslednjim:

„2. Odbor ima enainštirideset članov, ki jih Svet imenuje po posvetovanju s Komisijo.“.

II. NASLOV

DRUGE PRILAGODITVE

13. Člen

Zadnji stavek prvega odstavka III-157. člena Ustave se nadomesti z naslednjim:

„Ob upoštevanju omejitev, ki obstajajo v nacionalni zakonodaji Bolgarije, Estonije in Madžarske, je zadevni datum 31. december 1999.“.

14. Člen

Prvi odstavek IV- 440. člena Ustave se nadomesti z naslednjim:

„1. Ta pogodba velja za Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.“.

15. Člen

1. V prvemu odstavku IV-448. člena (1) Ustave se doda naslednji pododstavek:

„V skladu s Pristopno pogodbo sta verodostojni tudi različici te pogodbe v bolgarskem in romunskem jeziku.“.

2. Drugi odstavek člena 225 Pogodbe ESAE se nadomesti z naslednjim:

„Verodostojne so tudi različice te pogodbe v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, grškem, irskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.“.

TRETJI DEL

TRAJNE DOLOČBE

I. NASLOV

PRILAGODITVE AKTOV INSTITUCIJ

16. Člen

Akti, našteti v Prilogi III k temu protokolu, se prilagodijo, kakor je določeno v navedeni prilogi.

17. Člen

Prilagoditve aktov, naštetih v Prilogi IV k temu protokolu, ki so potrebne zaradi pristopa, se oblikujejo skladno s smernicami iz navedene priloge.

II. NASLOV

DRUGE DOLOČBE

18. Člen

Ukrepi, našteti v Prilogi V k temu protokolu, se uporabijo pod pogoji, ki jih določa navedena priloga.

19. Člen

Z evropskim zakonom Sveta se lahko sprejmejo prilagoditve določb tega protokola glede skupne kmetijske politike, ki bi se izkazale kot potrebne zaradi spremembe prava Unije. Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom odloča soglasno.

ČETRTI DEL

ZAČASNE DOLOČBE

I. NASLOV

PREHODNI UKREPI

20. Člen

Ukrepi, navedeni v prilogah VI in VII k temu protokolu, se uporabljajo za Bolgarijo in Romunijo pod pogoji, določenimi v teh prilogah.

II. NASLOV

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

21. Člen

1. V drugem odstavku 1. člena Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se vstavi naslednji pododstavek:

„Ne glede na največje možno število članov Evropskega parlamenta, določenega v drugem odstavku I-20. člena Ustave, se zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije število članov Evropskega parlamenta poveča za naslednje število članov iz teh držav za obdobje od dne pristopa do začetka mandatne dobe Evropskega parlamenta 2009-2014: Bolgarija 18 Romunija 35“.

2. Bolgarija in Romunija do 31. decembra 2007 vsaka posebej izvedeta splošne neposredne volitve v Evropski parlament, na katerih njuni državljani izvolijo število članov iz prejšnjega odstavka v skladu z določbami Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (4)

3. Ne glede na tretji odstavek I-20. člena Ustave, v primeru, da so volitve izvedene po dnevu pristopa, imenujejo člane Evropskega parlamenta, ki zastopajo državljane Bolgarije in Romunije za obdobje od dne pristopa do volitev iz prejšnjega odstavka, parlamenti teh držav med svojimi predstavniki postopku, ki ga določita državi sami.

22. Člen

1. V drugem pododstavku drugega odstavka 2. člena Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se med vnosa za Belgijo in Češko vstavi:

„Bolgarija 10“

in med vnosa za Portugalsko in Slovenijo:

„Romunija 14“.

2. Tretji pododstavek drugega odstavka 2. člena Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„Za sprejetje odločitev je potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo večino članov, kadar Ustava določa, da morajo biti sprejete na predlog Komisije. V drugih primerih je za sprejetje odločitev potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članov.“.

23. Člen

V 6. členu Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se med vnosa za Belgijo in Češko vstavi:

„Bolgarija 12“

in med vnosa za Portugalsko in Slovenijo:

„Romunija 15“.

24. Člen

V 7. členu Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se med vnosa za Belgijo in Češko vstavi:

„Bolgarija 12“

in med vnosa za Portugalsko in Slovenijo:

„Romunija 15“.

III. NASLOV

FINANČNE DOLOČBE

25. Člen

(5)

Bolgarija 14 800 000 EUR Romunija 42 300 000 EUR.

Ti prispevki se vplačajo v osmih enakih obrokih, ki zapadejo 31. maja 2007, 31. maja 2008, 31. maja 2009, 30. novembra 2009, 31. maja 2010, 30. novembra 2010, 31. maja 2011 in 30. novembra 2011.

5

Bolgarija 0,181% Romunija 0,517%.

3. Bolgarija in Romunija kapital in plačila iz prvega in prejšnjega odstavka vplačata v gotovini v eurih, razen če svet guvernerjev soglasno določi posebno ureditev.

26. Člen

1. Bolgarija in Romunija vplačata naslednje zneske v Raziskovalni sklad za premog in jeklo iz Sklepa 2002/234/ESPJ predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. februarja 2002 o finančnih posledicah izteka Pogodbe ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo (6):

(v milijonih EUR, po tekočih cenah) Bolgarija 11,95 Romunija 29,88.

2009: 15 % 2010: 20 % 2011: 30 % 2012: 35 %.

27. Člen

1. Z dnem pristopa z javnimi razpisi, oddajanjem naročil in izplačili predpristopne pomoči v okviru programa Phare (7), programa Phare za čezmejno sodelovanje (8) ter pomoči v okviru prehodnega vira iz 30. člena upravljajo izvajalske agencije v Bolgariji in Romuniji.

V skladu z merili in pogoji iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 1266/1999 z dne 21. junija 1999 o usklajevanju pomoči državam prosilkam v okviru predpristopne strategije in o spremembah Uredbe (EGS) št. 3906/89 (9) in iz člena 164 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10), akreditacijskemu postopku, ki ga vodi Komisija, in pozitivno ocenjenemu razširjenemu decentraliziranemu izvajalskemu sistemu (EDIS) sledi sklep Komisije o opustitvi naknadnega nadzora Komisije nad javnimi razpisi in oddajanjem naročil.

Če Komisija sklepa o opustitvi naknadnega nadzora ne sprejme pred dnem pristopa, pogodbe, podpisane med dnem pristopa in dnem sprejetja sklepa Komisije, niso upravičene do predpristopne pomoči.

Če sklep Komisije o opustitvi naknadnega nadzora ni sprejet do dne pristopa iz razlogov, ki jih ni mogoče pripisati organom Bolgarije ali Romunije, lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih dopusti, da so pogodbe, podpisane med dnem pristopom in dnem sklepa Komisije, upravičene do predpristopne pomoči in da se v omejenem obdobju nadaljuje izvajanje predpristopne pomoči, ob upoštevanju naknadnega nadzora Komisije nad javnimi razpisi in oddajanjem naročil.

2. Za finančne obveznosti, prevzete pred pristopom v okviru predpristopnih finančnih instrumentov iz prvega odstavka, kot tudi tiste v okviru prehodnega vira iz 31. člena, prevzete po pristopu, vključno s sklepanjem in registracijo naknadnih posamičnih pravnih zavez in plačil, opravljenih po pristopu, se še naprej uporabljajo pravila in uredbe o predpristopnih instrumentih financiranja in se do zaključka zadevnih programov in projektov zaračunajo ustreznim proračunskim poglavjem. Ne glede na to se postopki javnih naročil po pristopu vodijo v skladu z ustreznimi predpisi Unije.

3. Zadnje programiranje za predpristopno pomoč iz prvega odstavka se izvede v zadnjem letu pred pristopom. Pogodbe za oddajo naročil v okviru teh programov bo treba skleniti v naslednjih dveh letih. Roka za oddajo naročil ni mogoče podaljšati. Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko odobri omejeno podaljšanje roka za izvedbo pogodb.

Ne glede na to se lahko predpristopna sredstva za kritje upravnih stroškov, kot je opredeljeno v četrtem odstavku dodelijo v prvih dveh letih po pristopu. Za stroške revizije in vrednotenja se lahko predpristopna sredstva dodelijo za največ pet let po pristopu.

4. Da bi se zagotovilo potrebno postopno ukinjanje predpristopnih finančnih instrumentov iz prvega odstavka in programa ISPA (11), lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v obdobju največ devetnajst mesecev po pristopu zagotovi ohranitev potrebnih dejavnosti statutarnih uslužbencev v Bolgariji in Romuniji. V tem obdobju uradniki ter začasni in pogodbeni uslužbenci, ki so bili na delovna mesta v Bolgariji in Romuniji razporejeni pred pristopom in ki morajo po dnevu pristopa ostati v službi v teh državah, delajo izjemoma pod istimi finančnimi in materialnimi pogoji, kot jih je uporabljala Komisija pred pristopom v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (12). Odhodki za poslovanje, vključno s plačami za drugo potrebno osebje, se krijejo iz postavke „Postopno ukinjanje predpristopne pomoči za nove države članice“ ali enakovredne postavke v okviru ustreznega področja politike splošnega proračuna Evropske unije, ki se nanaša na širitev.

28. Člen

1. Ukrepi, za katere na dan pristopa veljajo sklepi o pomoči na podlagi Uredbe (ES) št. 1267/99 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v pred-pristopnem obdobju in katerih izvajanje se do dne pristopa še ni zaključilo, se štejejo za odobrene s strani Komisije na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi Kohezijskega sklada (13). Še nedodeljeni zneski za namene izvajanja teh ukrepov, se dodelijo na podlagi uredbe o Kohezijskem skladu, ki velja na dan pristopa, in se dodelijo poglavju splošnega proračuna Evropske unije, ki ustreza tej uredbi. Če drugi do peti odstavek ne določajo drugače, se za te ukrepe uporabljajo določbe o izvajanju ukrepov, sprejetih s to uredbo.

2. Postopki javnih naročil v zvezi z ukrepom iz prejšnjega odstavka, v katerih je bil do dne pristopa že objavljen javni razpis v Uradnem listu Evropske unije, se izvedejo v skladu s pravili iz tega razpisa. Ne uporabljajo pa se določbe iz člena 165 Finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Postopki javnih naročil v zvezi z ukrepom iz prejšnjega odstavka, v katerih do dne pristopa še ni bil objavljen javni razpis v Uradnem listu Evropske unije, so v skladu z določbami Ustave, akti, sprejetimi v skladu z Ustavo in politikami Unije, vključno s politikami varstva okolja, prometa, vseevropskih omrežij, konkurence in oddaje javnih naročil.

3. Plačila Komisije v okviru ukrepa iz prvega odstavka se knjižijo na najstarejšo odprto obveznost, nastalo najprej v skladu z Uredbo (ES) št. 1267/1999, nato pa v skladu z Uredbo o Kohezijskem skladu, ki je takrat v veljavi.

4. Razen v ustrezno utemeljenih primerih, ki jih na zaprosilo zadevne države članice določi Komisija, se za ukrepe iz prvega odstavka še naprej uporabljajo pravila o upravičenosti izdatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1267/1999.

5. Komisija lahko za ukrepe iz prvega odstavka v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih odobri posebne izjeme od pravil, ki se uporabljajo v skladu z Uredbo o Kohezijskem skladu, v veljavi na dan pristopa.

29. Člen

Kadar se obdobje za večletne obveznosti, prevzete v okviru programa SAPARD (14) v zvezi s pogozdovanjem kmetijskih zemljišč, pomočjo za ustanovitev skupin pridelovalcev ali kmetijsko-okoljskimi shemami, podaljša preko zadnjega dovoljenega datuma za plačila v okviru SAPARD, se bodo neporavnane obveznosti pokrile v okviru programa za razvoj podeželja 2007-2013. Če so s tem v zvezi potrebni posebni prehodni ukrepi, se ti sprejmejo po postopku iz člena 50(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (15).

30. Člen

1. Bolgarija, ki je — v skladu s svojo zavezo — zaradi nadaljnje razgradnje pred letom 2003 dokončno zaprla reaktor 1 in reaktor 2 jedrske elektrarne Kozloduj, se zaveže, da bo leta 2006 dokončno zaprla reaktor 3 in reaktor 4 te elektrarne in ju nato razgradila.

2. V obdobju 2007-2009 Skupnost Bolgariji zagotovi finančno pomoč v podporo njenim naporom za razgradnjo in za soočenje s posledicami zaprtja in razgradnje reaktorjev 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj.

Pomoč med drugim vključuje: ukrepe v podporo razgradnji reaktorjev 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj; ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom EU, ukrepe za posodobitev konvencionalne proizvodnje energije, področjev prenosa in distribucije v Bolgariji, ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti, spodbujanje izrabe obnovljivih virov energije ter za izboljšanje varnosti dobave energije.

V obdobju 2007-2009 bo pomoč znašala 210 milijonov EUR (po cenah iz leta 2004) odobrenih pravic za prevzem obveznosti, ki se bodo odobrile v enakih letnih tranšah po 70 milijonov EUR (po cenah iz leta 2004).

Pomoč ali deli pomoči so lahko na razpolago kot prispevek Skupnosti k Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo elektrarne Kozloduj, s katerim upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj.

3. Komisija lahko sprejme pravila za izvajanje pomoči iz prejšnjega odstavka. Pravila se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16). V ta namen Komisiji pomaga odbor. Uporabljata se člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES. Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je šest tednov. Odbor sprejme svoj poslovnik.

31. Člen

1. Prvo leto po pristopu Unija Bolgariji in Romuniji zagotavlja začasno finančno pomoč, v nadaljnjem besedilu „prehodni vir“, za razvoj in okrepitev njune upravne in sodne usposobljenosti za izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije in v podporo izmenjave najboljše prakse. S to pomočjo se financirajo projekti za vzpostavljanje institucij in z njimi povezane dodatne omejene naložbe majhnega obsega.

2. Pomoč je namenjena stalni potrebi po okrepitvi institucionalne usposobljenosti na določenih področjih z ukrepi, ki jih ni mogoče financirati iz strukturnih skladov ali skladov za razvoj podeželja.

3. Za projekte tesnega medinstitucionalnega sodelovanja med javnimi upravami z namenom vzpostavljanja institucij se še naprej uporablja postopek zbiranja ponudb preko mreže kontaktnih točk v državah članicah, kakor ga predvidevajo okvirni sporazumi z državami članicami za predpristopno pomoč.

Odobrene pravice za prevzem obveznosti za prehodni vir za Bolgarijo in Romunijo v prvem letu po pristopu znašajo 82 milijonov EUR, po cenah iz leta 2004, in so namenjene obravnavanju nacionalnih in horizontalnih prednostnih področij. Organi, pristojni za proračun, odobrijo odobrene pravice v okviru omejitev iz finančne perspektive.

4. Pomoč v okviru prehodnega vira se določi in izvede v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3906/89 o gospodarski pomoči nekaterim državam Srednje in Vzhodne Evrope.

32. Člen

1. Kot začasni instrument se ustanovita zneska za krepitev denarnega toka in schengenski vir za pomoč Bolgariji in Romuniji med dnem pristopa in koncem leta 2009 za financiranje ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih mejah in za izboljšanje denarnega toka v nacionalnih proračunih.

2. Za obdobje 2007-2009 so Bolgariji in Romuniji na razpolago naslednji zneski (po cenah iz leta 2004) pavšalnih plačil v okviru začanega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira:

(v milijonih EUR, po cenah iz leta 2004) 2007 2008 2009 Bolgarija 121,8 59,1 58,6 Romunija 297,2 131,8 130,8

3. Vsaj 50 % sredstev, dodeljenih vsaki državi v okviru začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira, se porabi kot pomoč Bolgariji in Romuniji za njune obveznosti financiranja ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih meja.

4. Dvanajstina vsakoletnega zneska se izplača Bolgariji in Romuniji prvi delovni dan vsakega meseca ustreznega leta. Pavšalna plačila se porabijo v treh letih od prvega izplačila. Najkasneje šest mesecev po izteku tega triletnega roka Bolgarija in Romunija predložita izčrpno poročilo o končni porabi pavšalnih plačil v okviru schengenskega dela začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira vključno z izkazi, ki opravičujejo odhodke. Morebitna neporabljena ali neupravičeno porabljena sredstva se povrnejo Komisiji.

5. Komisija lahko sprejme potrebne tehnične določbe za delovanje začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira.

33. Člen

1. Ne glede na prihodnje politične odločitve so celotne odobrene pravice za prevzem obveznosti za strukturne ukrepe, ki so Bolgariji in Romuniji na voljo v triletnem obdobju 2007‐2009, naslednje:

(v milijonih EUR, po cenah iz leta 2004) 2007 2008 2009 Bolgarija 539 759 1 002 Romunija 1 399 1 972 2 603

2. V triletnem obdobju 2007-2009 se obseg in narava posegov v okviru teh določenih sredstev za vsako državo določijo na podlagi določb, ki se takrat uporabljajo za odhodke strukturnih ukrepov.

34. Člen

1. Poleg predpisov o razvoju podeželja, veljavnih na dan pristopa, se določbe iz I. do III. oddelka Priloge VIII uporabljajo za Bolgarijo in Romunijo v obdobju 2007-2009, posebne finančne določbe iz IV. oddelka Priloge VIII pa se za Bolgarijo in Romunijo uporabljajo skozi celotno programsko obdobje 2007-2013.

2. Ne glede na prihodnje politične odločitve odobrene pravice za prevzem obveznosti iz Jamstvenega oddelka EKUJS za razvoj podeželja v Bolgariji in Romuniji v triletnem obdobju 2007-2009 znašajo 3 041 milijonov EUR (po cenah iz leta 2004).

3. Po potrebi se po postopku iz člena 50(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999 sprejmejo izvedbena pravila za uporabo določb Priloge VIII.

4. Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom po potrebi prilagodi določbe Priloge VIII, da zagotovi skladnost s predpisi o razvoju podeželja.

35. Člen

Zneske iz 30., 31., 32., 33. in 34. člena Komisija vsako leto prilagodi glede na gibanje cen v okviru letnih tehničnih prilagoditev finančne perspektive.

IV. NASLOV

DRUGE DOLOČBE

36. Člen

1. Če se do konca obdobja, ki traja največ tri leta po pristopu, na katerem koli gospodarskem področju pojavijo resne težave, ki bi utegnile trajati dalj časa ali ki bi lahko resno poslabšale gospodarske razmere na določenem območju, lahko Bolgarija ali Romunija zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov, da bi nastale razmere popravila in da bi to področje prilagodila gospodarstvu notranjega trga.

V enakih razmerah lahko vsaka sedanja država članica zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov proti Bolgariji, Romuniji ali obema državama.

2. Na zaprosilo zadevne države Komisija po hitrem postopku sprejme evropske uredbe ali sklepe o zaščitnih ukrepih, ki so po njenem mnenju potrebni, ter podrobno opredeli pogoje in način njihovega izvajanja.

V primeru resnih gospodarskih težav in na izrecno zaprosilo zadevne države članice Komisija odloči v petih delovnih dneh po prejemu zaprosila, ki so mu priloženi ustrezni podatki. Tako sprejeti ukrepi se začnejo uporabljati takoj, upoštevajo interese vseh zadevnih strank in nimajo za posledico mejnih kontrol.

3. Ukrepi, dovoljeni na podlagi prejšnjega odstavka, lahko vsebujejo odstopanja od pravil Ustave in zlasti tega protokola v takšnem obsegu in za toliko časa, kolikor je nujno potrebno za doseganje ciljev iz prvega odstavka. Prednost imajo ukrepi, ki kar najmanj ovirajo delovanje notranjega trga.

37. Člen

Če Bolgarija ali Romunija ni izpolnila zavez, ki jih je prevzela v okviru pristopnih pogajanj, vključno z obveznostmi v vseh področnih politikah, povezanih z gospodarskimi aktivnostmi s čezmejnim učinkom, in je s tem povzročila hujšo nepravilnost v delovanju notranjega trga ali grozečo nevarnost take nepravilnosti, lahko Komisija do konca obdobja, ki lahko traja največ tri leta po pristopu, na utemeljeno prošnjo države članice ali na lastno pobudo sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi določi ustrezne ukrepe.

Ukrepi so sorazmerni, prednost pa imajo tisti, ki kar najmanj ovirajo delovanje notranjega trga, in, kjer je to primerno, uporaba obstoječih področnih zaščitnih mehanizmov. Ti zaščitni ukrepi se ne smejo uveljavljati kot sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine med državami članicami. Na podlagi ugotovitev spremljanja se lahko zaščitna klavzula uveljavlja tudi pred pristopom, sprejeti ukrepi pa začnejo veljati z dnem pristopa, razen če ne predvidevajo kasnejšega datuma. Ukrepi se ohranijo le toliko časa, kolikor je to nujno potrebno, in so v vsakem primeru ukinjeni, ko je ustrezna zaveza izpolnjena. Dokler ustrezne zaveze niso izpolnjene, pa se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja, ki je določeno v prvem odstavku. Ob upoštevanju napredka zadevne nove države članice pri izpolnjevanju zavez lahko Komisija ukrepe ustrezno prilagodi. Pred preklicem evropskih uredb in sklepov, s katerimi so določeni zaščitni ukrepi, Komisija pravočasno obvesti Svet in ustrezno upošteva morebitne pripombe Sveta v tej zvezi.

38. Člen

Če v Bolgariji ali Romuniji obstajajo hujše pomanjkljivosti ali obstaja nevarnost takih pomanjkljivosti pri prenosu, stanju izvajanja ali uporabi okvirnih sklepov ali drugih ustreznih zavez, instrumentov sodelovanja in sklepov o vzajemnem priznavanju na področju kazenskega prava iz Naslova VI Pogodbe o Evropski uniji ter direktiv in uredb o vzajemnem priznavanju v civilnih zadevah iz Naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter evropskih zakonov in okvirnih zakonov, sprejetih na podlagi 3. in 4. oddelka, IV. poglavja, III. naslova, III. dela Ustave, lahko Komisija do konca obdobja, ki lahko traja največ tri leta po pristopu, na utemeljeno zaprosilo države članice ali na lastno pobudo in po posvetovanju z državami članicami sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi določi ustrezne ukrepe, ter podrobno opredeli pogoje in načine njihovega izvajanja.

Ne da bi to vplivalo na nadaljevanje tesnega pravosodnega sodelovanja so ti ukrepi lahko sprejeti v obliki začasne odložitve izvajanja ustreznih določb in sklepov v odnosih med Bolgarijo ali Romunijo in katero koli drugo oz. drugimi državami članicami. Na podlagi ugotovitev spremljanja se lahko zaščitna klavzula uveljavlja tudi pred pristopom, sprejeti ukrepi pa začnejo veljati z dnem pristopa, razen če ne predvidevajo kasnejšega datuma. Ukrepi se ohranijo le toliko časa, kolikor je to nujno potrebno, in so v vsakem primeru ukinjeni, ko so pomanjkljivosti odpravljene. Dokler te pomanjkljivosti niso odpravljene, pa se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja, ki je določeno v prvem odstavku. Ob upoštevanju napredka zadevne države članice pri odpravljanju opredeljenih pomanjkljivosti lahko Komisija po posvetovanju z državami članicami ukrepe ustrezno prilagodi. Pred preklicem evropskih uredb in sklepov, s katerimi so določeni zaščitni ukrepi, Komisija pravočasno obvesti Svet in ustrezno upošteva morebitne pripombe Sveta v tej zvezi.

39. Člen

1. Če na podlagi stalnega spremljanja Komisije glede obveznosti, ki sta jih prevzeli Bolgarija in Romunija v okviru pristopnih pogajanj, in zlasti na podlagi poročil Komisije o spremljanju obstajajo jasni dokazi, da je stanje pripravljenosti za sprejem in izvajanje pravnega reda EU v Bolgariji in Romuniji tako, da obstaja resna nevarnost, da je katera koli izmed teh dveh držav na številnih pomembnih področjih očitno nepripravljena za soočenje s pogoji članstva do dne pristopa 1. januarja 2007, lahko Svet soglasno in na priporočilo Komisije odloči, da se datum pristopa te države odloži za eno leto, na 1. januar 2008.

2. Ne glede na prejšnji odstavek lahko Svet na priporočilo Komisije s kvalificirano večino sprejme odločitev iz prejšnjega odstavka glede Romunije, če so bile ugotovljene hujše pomanjkljivosti pri izpolnjevanju ene ali več obveznosti in pogojev, navedenih v I. točki Priloge IX, s strani Romunije.

3. Ne glede na prvi odstavek in 37. člen lahko Svet na priporočilo Komisije in po podrobni oceni napredka Romunije na področju politike konkurence, ki bo opravljena jeseni 2005, s kvalificirano večino sprejme odločitev iz prvega odstavka glede Romunije, če so bile ugotovljene hujše pomanjkljivosti pri izpolnjevanju obveznosti iz Evropskega sporazuma (17) ali ene ali več obveznosti in pogojev, navedenih v II. točki Priloge IX, s strani Romunije.

4. V primeru odločitve, sprejete na podlagi prvega, drugega ali tretjega odstavka, Svet s kvalificirano večino nemudoma sprejme odločitev o nujnih prilagoditvah tega protokola ter njegovih prilog in dodatkov, ki so potrebne zaradi odločitve o odložitvi.

40. Člen

Da ne bi bilo ovirano pravilno delovanje notranjega trga, izvrševanje nacionalnih predpisov Bolgarije in Romunije v prehodnih obdobjih iz Prilog VI in VII ne sme imeti za posledico mejnih kontrol med državami članicami.

41. Člen

Če so potrebni prehodni ukrepi za olajšanje prehoda iz obstoječe ureditve v Bolgariji in Romuniji na ureditev, ki izhaja iz uporabe skupne kmetijske politike pod pogoji iz tega protokola, Komisija sprejme take ukrepe po postopku iz člena 25(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (18) ali, če je to primerno, iz ustreznih členov drugih uredb o skupni organizaciji kmetijskih trgov ali evropske zakonodaje, ki jih nadomešča, ali v skladu z ustreznim postopkom, kot je opredeljen v zakonodaji, ki se uporablja. Prehodni ukrepi iz tega člena se lahko sprejmejo v obdobju treh let od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi njihova uporaba. Evropski zakon Sveta lahko podaljša to obdobje. Svet odloča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

Prehodni ukrepi v zvezi z izvajanjem instrumentov skupne kmetijske politike, ki v tem protokolu niso določeni, so pa potrebni zaradi pristopa, se določijo pred dnem pristopa z evropskimi uredbami ali sklepi, ki jih sprejme Svet na predlog Komisije, ali evropskimi uredbami ali sklepi, ki jih sprejme Komisija, če vplivajo na instrumente, ki jih je prvotno sprejela Komisija, v skladu z zahtevanim postopkom za sprejetje zadevnih instrumentov.

42. Člen

Če so potrebni prehodni ukrepi za olajšanje prehoda iz obstoječe ureditve v Bolgariji in Romuniji na ureditev, ki izhaja iz uporabe veterinarskih in fitosanitarnih pravil Unije ter njenih pravil o varnosti hrane, Komisija sprejme take ukrepe v skladu z ustreznim postopkom, kakor je opredeljen v zakonodaji, ki se uporablja. Ti ukrepi se sprejmejo v obdobju treh let od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi njihova uporaba.

PETI DEL

DOLOČBE O IZVAJANJU TEGA PROTOKOLA

I. NASLOV

VZPOSTAVITEV INSTITUCIJ IN ORGANOV

43. Člen

Evropski parlament prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

44. Člen

Svet prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

45. Člen

Državljan vsake nove države članice je imenovan v Komisijo z dnem pristopa. Nova člana Komisije imenuje Svet v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, po posvetovanju z Evropskim parlamentom in v skladu z merili iz četrtega odstavka I-26. člena Ustave.

Mandat tako imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

46. Člen

1. Imenujeta se dva sodnika Sodišča in dva sodnika Sodišča splošne pristojnosti.

2. Mandat enega sodnika Sodišča, imenovanega v skladu s prejšnjim odstavkom, se izteče 6. oktobra 2009. Ta sodnik se izbere z žrebom. Mandat drugega sodnika se izteče 6. oktobra 2012.

Mandat enega sodnika Sodišča splošne pristojnosti, imenovanega v skladu s prejšnjim odstavkom, se izteče 31. avgusta 2007. Ta sodnik se izbere z žrebom. Mandat drugega sodnika se izteče 31. avgusta 2010.

3. Sodišče prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

Sodišče splošne pristojnosti v soglasju s Sodiščem prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

Tako prilagojeni poslovnik mora odobriti Svet.

4. Pri razsojanju na dan pristopa nerešenih zadev, za katere se je ustni postopek začel pred tem dnem, sodišči na občnih sejah ali v senatih zasedata v enaki sestavi kakor pred pristopom in uporabljata poslovnik, veljaven na dan pred dnem pristopa.

47. Člen

Državljan vsake nove države članice je imenovan v Računsko sodišče z dnem pristopa z mandatom šest let.

48. Člen

Odbor regij se razširi z imenovanjem 27 članov, ki predstavljajo regionalne in lokalne organe v Bolgariji in Romuniji in ki imajo predstavniški mandat regionalnih ali lokalnih oblasti ali so politično odgovorni voljeni skupščini. Mandat tako imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

49. Člen

Ekonomsko-socialni odbor se razširi z imenovanjem 27 članov, ki predstavljajo različne ekonomske in socialne komponente organizirane civilne družbe v Bolgariji in Romuniji. Mandat tako imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

50. Člen

Prilagoditve statutov in poslovnikov odborov, ustanovljenih z Ustavo in njihovih poslovnikov, ki so potrebne zaradi pristopa, se opravijo čim prej po pristopu.

51. Člen

1. Novi člani odborov, skupin ali drugih organov, ustanovljenih z Ustavo ali aktom institucij, se imenujejo pod pogoji in po postopkih, predvidenimi za imenovanje članov teh odborov, skupin ali drugih organov. Mandat novo imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

2. Članstvo v odborih ali skupinah, ustanovljenih z Ustavo ali aktom institucij, katerih število članov je stalno in neodvisno od števila držav članic, se ob pristopu v celoti obnovi, razen če se mandat sedanjih članov izteče v roku enega leta po pristopu.

II. NASLOV

UPORABA AKTOV INSTITUCIJ

52. Člen

Od pristopa se šteje, da so evropski okvirni zakoni, uredbe in sklepi v smislu I-33. člena Ustave in direktive in odločbe v smislu člena 249 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 161 Pogodbe ESAE naslovljene na Bolgarijo in Romunijo, če so omenjeni evropski okvirni zakoni, uredbe in sklepi in omenjene direktive in odločbe naslovljene na vse sedanje države članice. Z izjemo evropskih sklepov, ki začnejo veljati skladno z drugim odstavkom I-39. člena Ustave, in direktiv in odločb, ki začnejo veljati skladno s členoma 254(1) in (2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, za katere se šteje, da sta bili Bolgarija in Romunija o teh evropskih sklepih, direktivah in odločbah uradno obveščeni ob pristopu.

53. Člen

1. Bolgarija in Romunija izvajata ukrepe, potrebne za to, da z dnem pristopa upoštevata določbe evropskih okvirnih zakonov in tiste določbe evropskih uredb, ki so zavezujoče glede cilja, ki ga je treba doseči, vendar je izbira oblike in načina prepuščena nacionalnim organom v smislu I-33. člena Ustave in direktiv in odločb v smislu člena 249 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 161 Pogodbe ESAE, če v tem protokolu ni predviden drugačen rok. O teh ukrepih obvestita Komisijo najkasneje do dne pristopa, ali, kadar je to primerno, do roka, predvidenega s tem protokolom.

2. V kolikor spremembe direktiv v smislu člena 249 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 161 Pogodbe ESAE, uvedene s tem protokolom, zahtevajo prilagoditev zakonov in drugih predpisov sedanjih držav članic, sedanje države članice izvajajo ukrepe, potrebne za to, da z dnem pristopa upoštevajo spremenjene direktive, če v tem protokolu ni predviden drugačen rok. O teh ukrepih obvestijo Komisijo najkasneje do dne pristopa, ali, kadar je to primerno, do roka, predvidenega s tem protokolom.

54. Člen

O določbah zakonov in drugih predpisov za zagotovitev varovanja zdravja delavcev in prebivalstva na ozemljih Bolgarije in Romunije pred nevarnostmi ionizirajočega sevanja ti državi po členu 33 Pogodbe ESAE obvestita Komisijo v treh mesecih po pristopu.

55. Člen

Na ustrezno utemeljeno zaprosilo Bolgarije ali Romunije, predloženo Komisiji najkasneje do dne pristopa, lahko Svet na predlog Komisije oziroma Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, sprejme evropske uredbe ali sklepe, ki vsebujejo začasna odstopanja od aktov institucij, sprejetih med 1. oktobrom 2004 in dnem pristopa. Ukrepi se sprejmejo po pravilih glasovanja, ki urejajo sprejemanje akta, za katerega se zahteva začasno odstopanje. Kadar so ta odstopanja sprejeta po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.

56. Člen

Kadar je treba akte institucij, sprejetih pred pristopom, zaradi pristopa prilagoditi, ta protokol ali njegove priloge pa potrebnih prilagoditev ne predvidevajo, Svet na predlog Komisije oziroma Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, sprejme potrebne akte v ta namen. Kadar so te prilagoditve sprejete po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.

57. Člen

Razen če ni določeno drugače, Svet na predlog Komisije sprejme potrebne evropske uredbe ali sklepe za izvajanje določb tega protokola.

58. Člen

Besedila aktov institucij, ki so sprejeta pred pristopom in ki so jih Svet, Komisija ali Evropska centralna banka sestavila v bolgarskem in romunskem jeziku, so od dne pristopa enako verodostojna kot besedila, sestavljena v sedanjih uradnih jezikih. Besedila se objavijo v Uradnem listu Evropske unije, če so bila v njem objavljena v sedanjih jezikih.

III. NASLOV

KONČNE DOLOČBE

59. Člen

Priloge I do IX in dodatki k tem prilogam so sestavni del tega protokola.

60. Člen

Vlada Italijanske republike izroči vladam Republike Bolgarije in Romunije overjen izvod Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter pogodb, ki jo spreminjajo ali dopolnjujejo, v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.

Besedilo te pogodbe, sestavljeno v bolgarskem in romunskem jeziku, se priloži k temu protokolu. Ta besedila so enako verodostojna kakor besedila pogodbe iz prejšnjega odstavka, sestavljena v sedanjih jezikih.

61. Člen

Generalni sekretar izroči vladam Republike Bolgarije in Romunije overjeno kopijo mednarodnih sporazumov, deponiranih v arhivu Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

(3) Številke za Bolgarijo in Romunijo so okvirne in temeljijo na podatkih za leto 2003, ki jih je objavil Eurostat.

(4) UL L 278, 8.10.1976, str. 5. Akt, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Sveta 2002/772/ES, Euratom (UL L 283, 21.10.2002, str. 1).

(5) Navedene številke so okvirne in temeljijo na podatkih za leto 2003, ki jih je objavil Eurostat.

(6) UL L 79, 22.3.2002, str. 42.

(7) Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 18.12.1989 o gospodarski pomoči nekaterim državam Srednje in Vzhodne Evrope (UL L 375, 23.12.1989, str. 11). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 769/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 1).

(8) Uredba Komisije (ES) št. 2760/98 z dne 18.12.1998 o izvajanju programa o čezmejnem sodelovanju v okviru programa PHARE (UL L 345, 19.12.1998, str. 49). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1822/2003 (UL L 267, 17.10.2003, str. 9).

(9) UL L 161, 26.6.1999, str. 68.

(10) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25.6.2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

(11) Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21.6.1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v pred-pristopnem obdobju (UL L 161, 26.6.1999, str. 73). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 769/2004 (UL L 123, 27.4. 2004, str. 1).

(12) UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004 (UL L 124, 27.4.2004, str. 1).

(13) UL L 130, 25.5.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003 (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

(14) Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 z dne 21.junija 1999 o podpori Skupnosti za predpristopne ukrepe za kmetijstvo in razvoj podeželja v državah prosilkah Srednje in Vzhodne Evrope v predpristopnem obdobju (UL L 161, 26.6.1999, str. 87). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2008/2004 (UL L 349, 25.11.2004, str. 12).

(15) UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003 (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

(16) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(17) Evropski sporazum o pridružitvi med Evropskimi gospodarskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Romunijo na drugi strani (UL L 357, 31.12.1994, str. 2).

(18) UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

PRILOGA I

Seznam konvencij in protokolov, h katerim pristopita Bolgarija in Romunija po pristopu (iz tretjega odstavka 3. člena Protokola)

2. Konvencija z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (UL L 225, 20. 8. 1990, str. 10) — Konvencija z dne 21. decembra 1995 o pristopu Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske h Konvenciji o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (UL C 26, 31. 1. 1996, str. 1) — Protokol z dne 25. maja 1999 o spremembi Konvencije z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (UL C 202, 16. 7. 1999, str. 1)

5. Konvencija z dne 26. julija 1995, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene (UL C 316, 27. 11. 1995, str. 34) — Protokol z dne 29. novembra 1996, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti (UL C 151, 20. 5. 1997, str. 16) — Protokol z dne 12. marca 1999, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, glede pranja premoženjske koristi v Konvenciji o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene in vključitvi registrske številke prevoznega sredstva v Konvencijo (UL C 91, 31. 3. 1999, str. 2) — Protokol z dne 8. maja 2003, pripravljen na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o spremembi Konvencije o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene glede vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek (UL C 139, 13. 6. 2003, str. 2)

6. Konvencija z dne 26. maja 1997, pripravljena na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (UL C 195, 25. 6. 1997, str. 2)

7. Konvencija z dne 18. decembra 1997, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami (UL C 24, 23. 1. 1998, str. 2)

8. Konvencija z dne 17. junija 1998 o prepovedi vožnje, sestavljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (UL C 216, 10. 7. 1998, str. 2)

9. Konvencija z dne 29. maja 2000, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, (UL C 197, 12. 7. 2000, str. 3) — Protokol z dne 16. oktobra 2001 o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, ki ga je pripravil Svet v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji (UL C 326, 21. 11. 2001, str. 2)

PRILOGA II

Seznam določb schengenskega pravnega reda, kakor so vključene v okvir Evropske unije, in aktov, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, ki so za nove države članice zavezujoči in se v njih uporabljajo od pristopa (iz prvega odstavka 4. člena Protokola)

1. Sporazum med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah z dne 14. junija 1985 (1).

2. Naslednje določbe Konvencije, podpisane v Schengenu dne 19. junija 1990 (2), o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, ter z njo povezana Sklepna listina in skupne izjave, kakor so bile spremenjene z določenimi akti iz odstavka 8 spodaj: Člen 1, v kolikor je povezan z določbami tega odstavka; členi od 3 do 7, razen člena 5(1)(d); člen 13; člena 26 in 27; člen 39; členi od 44 do 59; členi od 61 do 63; členi od 65 do 69; členi od 71 do 73; člena 75 in 76; člen 82; člen 91; členi od 126 do 130, kolikor so povezani z določbami tega odstavka; člen 136; Skupni izjavi 1 in 3 Sklepne listine.

3. Naslednje določbe sporazumov o pristopu h Konvenciji, podpisani v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, njihovih sklepnih listin in z njimi povezanih izjav, kakor so bile spremenjene z določenimi akti iz odstavka 8 spodaj: (a) Sporazum, podpisan dne 27. novembra 1990, o pristopu Italijanske republike: — člen 4, — Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine; (b) Sporazum, podpisan dne 25. junija 1991, o pristopu Kraljevine Španije: — člen 4, — Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine, — Izjava 2 v Delu III Sklepne listine; (c) Sporazum, podpisan dne 25. junija 1991, o pristopu Portugalske republike: — členi 4, 5 in 6, — Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine; (d) Sporazum, podpisan dne 6. novembra 1992, o pristopu Helenske republike: — členi 3, 4 in 5, — Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine, — Izjava 2 v Delu III Sklepne listine; (e) Sporazum, podpisan dne 28. aprila 1995, o pristopu Republike Avstrije: — člen 4, — Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine; (f) Sporazum, podpisan dne 19. decembra 1996, o pristopu Kraljevine Danske: — členi 4, 5(2) in 6, — Skupni izjavi 1 in 3 v Delu II Sklepne listine; (g) Sporazum, podpisan dne 19. decembra 1996, o pristopu Republike Finske: — člena 4 in 5, — Skupni izjavi 1 in 3 v Delu II Sklepne listine, — Izjava vlade Republike Finske o Ålandskih otokih v Delu III Sklepne listine; (h) Sporazum, podpisan dne 19. decembra 1996, o pristopu Kraljevine Švedske: — člena 4 in 5, — Skupni izjavi 1 in 3 v Delu II Sklepne listine.

4. Naslednji sporazumi, ki jih je Svet sklenil na podlagi člena 6 Schengenskega protokola: — Sporazum z dne 18. maja 1999 med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, vključno s prilogami, Sklepno listino Sporazuma in priloženimi izjavami in izmenjavami pisem (3), odobren s Sklepom Sveta 1999/439/ES (4) — Sporazum z dne 30. junija 1999, sklenjen med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o določitvi pravic in obveznosti med Irsko ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na eni strani ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško na drugi strani na področjih schengenskega pravnega reda, ki velja za te države (5), odobren s Sklepom Sveta 2000/29/ES (6) — Sporazum o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sta ga dne 25. oktobra 2004 podpisala Svet Evropske unije in Švicarska konfederacija (7).

5. Določbe naslednjih sklepov Izvršnega odbora, ustanovljenega s Konvencijo, podpisano v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, kakor so bile spremenjene z določenimi akti iz odstavka 8 spodaj: SCH/Com-ex (93) 10 Sklep Izvršnega odbora z dne 14. decembra 1993 o izjavah ministrov in državnih sekretarjev SCH/Com-ex (93) 14 Sklep Izvršnega odbora z dne 14. decembra 1993 o izboljšanju praktičnega sodelovanja sodstva v boju proti nedovoljenemu prometu s prepovedano drogo SCH/Com-ex (94) 16 rev Sklep Izvršnega odbora z dne 21. novembra 1994 o nabavi enotnih vstopnih in izstopnih žigov SCH/Com-ex (94) 28 rev Sklep Izvršnega odbora z dne 22. decembra 1994 o potrdilu iz člena 75 za prenašanje prepovedanih drog in psihotropnih substanc SCH/Com-ex (94) 29 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 22. decembra 1994 o uveljavitvi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 19. junija 1990 SCH/Com-ex (95) 21 Sklep Izvršnega odbora z dne 20. decembra 1995 o hitri izmenjavi statističnih in specifičnih podatkov med schengenskimi državami o možnih nepravilnostih na zunanjih mejah SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 21. aprila 1998 o dejavnostih delovne skupine, v kolikor se nanašajo na določbe odstavka 2 zgoraj SCH/Com-ex (98) 26 def Sklep Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma SCH/Com-ex (98) 35 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o posredovanju Skupnega priročnika državam kandidatkam za vstop v EU SCH/Com-ex (98) 37 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 27. oktobra 1998 o sprejetju ukrepov za boj proti ilegalnim migracijam, v kolikor se nanašajo na določbe odstavka 2 zgoraj SCH/Com-ex (98) 51 rev 3 Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o čezmejnem policijskem sodelovanju pri preprečevanju in odkrivanju kaznivih dejanj SCH/Com-ex (98) 52 Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o Priročniku o čezmejnem policijskem sodelovanju, kolikor se nanaša na določbe odstavka 2 zgoraj SCH/Com-ex (98) 57 Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o uvedbi enotnega obrazca za dokazovanje vabil, garantnih izjav in izjav o namestitvi SCH/Com-ex (98) 59 rev Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o usklajeni napotitvi svetovalcev za dokumente SCH/Com-ex (99) 1 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o schengenskih pravilih na področju prepovedanih drog SCH/Com-ex (99) 6 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o schengenskem pravnem redu na področju telekomunikacij SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o uradnikih za zvezo SCH/Com-ex (99) 8 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o splošnih načelih glede plačevanja informatorjev SCH/Com-ex (99) 10 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o nezakoniti trgovini z orožjem SCH/Com-ex (99) 13 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o dokončnih različicah Skupnega priročnika in Skupnih konzularnih navodil: — Priloge 1-3, 7, 8 in 15 Skupnih konzularnih navodil — Skupni priročnik, če je povezan z določbami iz odstavka 2 zgoraj, vključno s prilogami 1, 5, 5A, 6, 10 in 13 SCH/Com-ex (99) 18 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o izboljšanju policijskega sodelovanja pri preprečevanju in odkrivanju kaznivih dejanj.

6. Naslednji izjavi Izvršnega odbora, ustanovljenega s Konvencijo, podpisano v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, v kolikor sta povezani z določbami iz odstavka 2 zgoraj: SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2 Izjava Izvršnega odbora z dne 26. junija 1996 o izročitvi SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2 Izjava Izvršnega odbora z dne 9. februarja 1998 o ugrabitvah mladoletnikov

7. Naslednja sklepa Centralne skupine, ustanovljene s Konvencijo, podpisano v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, v kolikor sta povezana z določbami odstavka 2 zgoraj: SCH/C (98) 117 Sklep Centralne skupine z dne 27. oktobra 1998 o delovnem načrtu za boj proti ilegalnim migracijam SCH/C (99) 25 Sklep Centralne skupine z dne 22. marca 1999 o splošnih načelih za plačevanje informatorjev

(1) UL L 239, 22.9.2000, str. 13.

(2) UL L 239, 22.9.2000, str. 19, Konvencija, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 871/2004 (UL L 162, 30.4.2004, str. 29).

(3) UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

(4) UL L 176, 10.7.1999, str. 35.

(5) UL L 15, 20.1.2000, str. 2.

(6) UL L 15, 20.1.2000, str. 1.

(7) Do sklenitve tega sporazuma, v kolikor se ta uporablja začasno.

PRILOGA III

Seznam iz 16. člena Protokola: Prilagoditve aktov institucij

1. PRAVO DRUŽB

PRAVICE INDUSTRIJSKE LASTNINE

I. BLAGOVNA ZNAMKA SKUPNOSTI

31994 R 0040: Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o blagovni znamki Skupnosti (UL L 11, 14. 1. 1994, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

— 31994 R 3288: Uredbo Sveta (ES) št. 3288/94 z dne 22. 12. 1994 (UL L 349, 31. 12. 1994, str. 83),

— 32003 R 0807: Uredbo Sveta (ES) št. 807/2003 z dne 14. 4. 2003 (UL L 122, 16. 5. 2003, str. 36),

— 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33),

— 32003 R 1653: Uredbo Sveta (ES) št. 1653/2003 z dne 18. 6. 2003 (UL L 245, 29. 9. 2003, str. 36),

— 32003 R 1992: Uredbo Sveta (ES) št. 1992/2003 z dne 27. 10. 2003 (UL L 296, 14. 11. 2003, str. 1),

— 32004 R 0422: Uredbo Sveta (ES) št. 422/2004 z dne 19. 2. 2004 (UL L 70, 9. 3. 2004, str. 1).

Člen 159a(1) se nadomesti z naslednjim:

„1. Z dnem pristopa Bolgarije, Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške (v nadaljnjem besedilu ‚nove države članice‘) se znamke Skupnosti, ki so bile registrirane ali za katere je bila vložena prijava na podlagi te uredbe pred zadevnim dnem pristopa, razširijo na območje teh držav članic, da imajo enak učinek v celotni Skupnosti.“.

II. DODATNI VARSTVENI CERTIFIKATI

(a) V členu 19a se doda naslednje: „(k) vsem zdravilom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva odobritev, da se izdelek da na trg kot zdravilo, pridobljena po 1. januarju 2000, se v Bolgariji sme podeliti certifikat, pod pogojem, da je prijava za pridobitev certifikata vložena v šestih mesecih od dne pristopa. (l) vsem zdravilom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva odobritev, da se izdelek da na trg kot zdravilo, pridobljena po 1. januarju 2000, se v Romuniji sme podeliti certifikat. V primeru, da se je rok iz člena 7(1) že iztekel, je možnost prijave za pridobitev certifikata v roku šestih mesecev od dne pristopa.“.

(b) Člen 20(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Ta uredba se uporablja za dodatne varstvene certifikate, pridobljene v skladu z nacionalno zakonodajo Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške pred zadevnim dnem pristopa.“.

2. 31996 R 1610: Uredba (ES) št. 1610/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o uvedbi dodatnega varstvenega certifikata za fitofarmacevtska sredstva (UL L 198, 8. 8. 1996, str. 30), kakor je bila spremenjena z: — 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33).

(a) V členu 19a se doda naslednje: „(k) vsem fitofarmacevtskim sredstvom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva odobritev, da se izdelek da na trg kot fitofarmacevtsko sredstvo, pridobljena po 1. januarju 2000, se v Bolgariji sme podeliti certifikat, pod pogojem, da je prijava za pridobitev certifikata vložena v šestih mesecih od dne pristopa. (l) vsem fitofarmacevtskim sredstvom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva odobritev, da se izdelek da na trg kot fitofarmacevtsko sredstvo, pridobljena po 1. januarju 2000, se v Romuniji sme podeliti certifikat. V primeru, da se je rok iz člena 7(1) že iztekel, je možnost prijave za pridobitev certifikata v roku šestih mesecev od dne pristopa.“.

(b) Člen 20(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Ta uredba se uporablja za dodatne varstvene certifikate, pridobljene v skladu z nacionalno zakonodajo Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške pred zadevnim dnem pristopa.“.

III. MODELI SKUPNOSTI

32002 R 0006: Uredba Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti (UL L 3, 5. 1. 2002, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

— 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33).

Člen 110a(1) se nadomesti z naslednjim:

„1. Z dnem pristopa Bolgarije, Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške (v nadaljnjem besedilu ‚nove države članice‘) se modeli Skupnosti, ki so bili registrirani ali za katere je bila vložena prijava na podlagi te uredbe pred zadevnim dnem pristopa, razširijo na območje teh držav članic, da imajo enak učinek v celotni Skupnosti.“.

2. KMETIJSTVO

(a) V členu 1(4), točka (i) se doda naslednje: „(5) Ime ‚sadno žganje‘ se lahko nadomesti z označbo ‚Pălincă‘ le pri žgani pijači proizvedeni v Romuniji.“.

(b) V Prilogi II se dodajo naslednje označbe geografskega porekla: — v točki 4: „Vinars Târnave“, „Vinars Vaslui“, „Vinars Murfatlar“, „Vinars Vrancea“, „Vinars Segarcea“; — v točki 6: „Сунгурларска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сунгурларе/Sungurlarska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Sungurlara“, „Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сливен)/Slivenska perla (Slivenska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Slivena)“, „Стралджанска мускатова ракия/Мускатова ракия от Стралджа/Straldžanska muškatova rakija/Muškatova rakija iz Straldže“, „Поморийска гроздова ракия/Гроздова ракия от Поморие/Pomorijska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Pomoria“, „Русенска бисерна гроздова ракия/Бисерна гроздова ракия от Русе/Rusenska biserna grozdova rakija/Biserna grozdova rakija iz Rusa“, „Бургаска мускатова ракия/Мускатова ракия от Бургас/Burgaska muškatova rakija/Muškatova rakija iz Burgasa“, „Добруджанска мускатова ракия/Мускатова ракия от Добруджа/Dobrudžanska muškatova rakija/Muškatova rakija iz Dobrudže“, „Сухиндолска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сухиндол/Suhindolska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Suhindola“, „Карловска гроздова ракия/Гроздова ракия от Карлово/Karlovska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Karlova“; — v točki 7: „Троянска сливова ракия/Сливова ракия от Троян/Trojanska slivova rakija/Slivova rakija iz Trojana“, „Силистренска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Силистра/Silistrenska kajsijeva rakija/Kajsijeva rakija iz Silistre“, „Тервелска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Тервел/Tervelska kajsijeva rakija/Kajsijeva rakija iz Tervela“, „Ловешка сливова ракия/Сливова ракия от Ловеч/Loveška slivova rakija/Slivova rakija iz Loveča“, „Ţuică Zetea de Medieşu Aurit“, „Ţuică de Valea Milcovului“, „Ţuică de Buzău“, „Ţuică de Argeş“, „Ţuică de Zalău“, „Ţuică ardelenească de Bistriţa“, „Horincă de Maramureş“, „Horincă de Cămârzan“, „Horincă de Seini“, „Horincă de Chioar“, „Horincă de Lăpuş“, „Turţ de Oaş“, „Turţ de Maramureş“.

(a) V Prilogi, se v točki V. „Sun-cured“ doda naslednje: „Molovata Ghimpaţi Bărăgan“.

(b) V Prilogi, se v točki VI. „Basmas“ doda naslednje: „Džebel Nevrokop Dupnica Melnik Ustina Harmanli Krumovgrad Iztočen Balkan Topolovgrad Svilengrad Srednogorska jaka“.

(c) V Prilogi, se v točki VIII. „Kaba Koulak (klasični)“ doda naslednje: „Severna Bulgaria Tekne“.

(a) V členu 6 se doda naslednje: „5. Za Bolgarijo in Romunijo so novoustvarjene pravice zasaditve dodeljene za proizvodnjo kakovostnega vina pdpo, ki znaša 1,5 % od skupnih površin vinogradov, ki predstavljajo 2 302,5 hektarjev za Bolgarijo in 2 830,5 hektarjev za Romunijo na dan pristopa. Te pravice se dodelijo v nacionalno rezervo, za katero se uporablja člen 5.“;

(b) V Prilogi III (Vinorodne cone) se točki 2 doda naslednje: „(g) v Romuniji: območje Podişul Transilvaniei“.

(c) V Prilogi III (Vinorodne cone) se zadnji stavek točke 3 nadomesti z naslednjim: „(d) na Slovaškem, regijo Tokaj (e) v Romuniji, površine zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 2(g) ali 5(f).“.

(d) V Prilogi III (Vinorodne cone) se točki 5 doda naslednje: „(e) v Bolgariji, površine zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Černomorski Rajon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина) (f) v Romuniji, površine zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului in Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, južna vinska regija, vključno s peščenimi in drugimi ugodnimi regijami“.

(e) V Prilogi III (Vinorodne cone) se točki 6 doda naslednje: „V Bolgariji vinorodna cona C III a) vključuje površine zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 5(e)“.

(f) V Prilogi V, delu D.3. se doda naslednje: „ter Romunije“.

(a) Člen 3(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Za dolga lanena vlakna se določi maksimalna zajamčena količina na tržno leto, in sicer 80 878 ton, ki se jo razdeli med države članice kot nacionalne zajamčene količine. Ta količina se razdeli, kot sledi: — 13 800 ton za Belgijo, — 13 ton za Bolgarijo, — 1 923 ton za Češko, — 300 ton za Nemčijo, — 30 ton za Estonijo, — 50 ton za Španijo, — 55 800 ton za Francijo, — 360 ton za Latvijo, — 2 263 ton za Litvo, — 4 800 ton za Nizozemsko, — 150 ton za Avstrijo, — 924 ton za Poljsko, — 50 ton za Portugalsko, — 42 ton za Romunijo, — 73 ton za Slovaško, — 200 ton za Finsko, — 50 ton za Švedsko, — 50 ton za Združeno kraljestvo.“.

(b) V členu 3(2) se uvodni odstavek in točka (a) nadomestita z naslednjim: „2. Za kratka lanena vlakna in konopljena vlakna, za katera se lahko dodeli pomoč, se določi maksimalna zajamčena količina, in sicer 147 265 ton. Ta količina se razdeli v obliki: (a) nacionalnih zajamčenih količin naslednjim državam članicam: — 10 350 ton za Belgijo, — 48 ton za Bolgarijo, — 2 866 ton za Češko, — 12 800 ton za Nemčijo, — 42 ton za Estonijo, — 20 000 ton za Španijo, — 61 350 ton za Francijo, — 1 313 ton za Latvijo, — 3 463 ton za Litvo, — 2 061 ton za Madžarsko, — 5 550 ton za Nizozemsko, — 2 500 ton za Avstrijo, — 462 ton za Poljsko, — 1 750 ton za Portugalsko, — 921 ton za Romunijo, — 189 ton za Slovaško, — 2 250 ton za Finsko, — 2 250 ton za Švedsko, — 12 100 ton za Združeno kraljestvo. Nacionalna zajamčena količina, ki je določena za Madžarsko, se nanaša le na konopljena vlakna.“.

(a) Člen 2(g) se nadomesti z naslednjim: „(g) ‚nove države članice‘ so Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška.“

(b) V členu 5(2) se na koncu prvega pododstavka doda naslednje: „Vendar Bolgarija in Romunija zagotovita, da zemljišča, ki so se 1. januarja 2007 uporabljala kot trajni pašniki, ostanejo trajni pašniki.“

(c) V členu 54(2) se na koncu prvega pododstavka doda naslednje: „Vendar pa je datum, ki je za Bolgarijo in Romunijo predviden za zahtevke za pomoč na površino, 30. junij 2005“.

(d) V členu 71g se doda naslednje: „9. Za Bolgarijo in Romunijo: (a) je triletno referenčno obdobje iz odstavka 2 od leta 2002 do leta 2004; (b) je leto iz odstavka 3(a) leto 2004; (c) v prvem pododstavku odstavka 4 je sklicevanje na leto 2004 in/ali leto 2005 leto 2005 in/ali leto 2006, in sklicevanje na leto 2004 je leto 2005.“.

(e) V členu 71h se doda naslednje: „Ssklicevanje na 30. junij 2003 pa je za Bolgarijo in Romunijo 30. junij 2005.“.

(f) Člen 74(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Pomoč se dodeli za nacionalne osnovne površine v tradicionalnih proizvodnih območjih, navedenih v Prilogi X. Osnovne površine so naslednje Bolgarija 21 800 ha Grčija 617 000 ha Španija 594 000 ha Francija 208 000 ha Italija 1 646 000 ha Ciper 6 183 ha Madžarska 2 500 ha Avstrija 7 000 ha Portugalska 118 000 ha“.

(g) Člen 78(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Maksimalna zajamčena površina, v zvezi s katero se lahko dodeli pomoč, je 1 648 000 ha.“

(h) Člen 80(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Pomoč je glede na donose v zadevnih državah članicah naslednja: Tržno leto 2004/2005 in v primeru uporabe člena 71 (EUR/ha) Tržno leto 2005/2006 in kasneje (EUR/ha) Bolgarija - 345,225 Grčija 1 323,96 561,00 Španija 1 123,95 476,25 Francija: — matično ozemlje 971,73 411,75 — Francoska Gvajana 1 329,27 563,25 Italija 1 069,08 453,00 Madžarska 548,70 232,50 Portugalska 1 070,85 453,75 Romunija - 126,075“

(i) Člen 81 se nadomesti z naslednjim: „Člen 81 Površine Nacionalna osnovna površina se uvede za vsako državo članico proizvajalko. Vendar se za Francijo uvedeta dve osnovni površini. Osnovne površine so naslednje: Bolgarija 4 166 ha Grčija 20 333 ha Španija 104 973 ha Francija: — matično ozemlje 19 050 ha — Francoska Gvajana 4 190 ha Italija 219 588 ha Madžarska 3 222 ha Portugalska 24 667 ha Romunija 500 ha Država članica lahko v skladu z objektivnimi merili razdeli svojo osnovno površino ali površine v podosnovne površine.“

(j) Člen 84 se nadomesti z naslednjim: „Člen 84 Površine 1. Država članica odobri pomoč Skupnosti v okviru zgornje meje, ki se izračuna tako, da se število hektarjev NZP v tej državi članici, kot je določeno v odstavku 3, pomnoži s povprečnim zneskom v višini 120,75 evrov. 2. S tem se določi največja zajamčena površina v velikosti 829 229 ha. 3. Največja zajamčena površina iz odstavka 2 se razdeli v naslednje Nacionalne zajamčene površine (NZP) Nacionalne zajamčene površine (NZP) Belgija 100 ha Bolgarija 11 984 ha Nemčija 1 500 ha Grčija 41 100 ha Španija 568 200 ha Francija 17 300 ha Italija 130 100 ha Ciper 5 100 ha Luksemburg 100 ha Madžarska 2 900 ha Nizozemska 100 ha Avstrija 100 ha Poljska 4 200 ha Portugalska 41 300 ha Romunija 1 645 ha Slovenija 300 ha Slovaška 3 100 ha Združeno kraljestvo 100 ha 4. Država članica lahko razdeli svoje NZP v podpovršine v skladu z objektivnimi merili, zlasti na regionalni ravni ali glede na proizvodnjo.“

(k) V členu 95(4) se doda naslednji pododstavek: „Za Bolgarijo in Romunijo so celotne količine iz prvega pododstavka določene v tabeli (f) Priloge I Uredbe Sveta št. 1788/2003 in ponoven pregled je opravljen v skladu s šestim pododstavkom člena 6(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003. Za Bolgarijo in Romunijo je dvanajstmesečno obdobje iz prvega pododstavka obdobje 2006/2007.“.

(l) V členu 103 se drugemu odstavku doda naslednje: „Vendar pa bo za Bolgarijo in Romunijo pogoj za uporabo tega odstavka, da se shema enotnih plačil zanj uporabi v letu 2007 in je bila izbrana uporaba člena 66.“.

(m) Člen 105(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Dodatek plačilu na površino v višini: — 291 EUR na hektar za tržno leto 2005/2006 ter — 285 EUR na hektar za tržno leto 2006/2007 in kasneje se izplača za površino, posejano s trdo pšenico na tradicionalnih proizvodnih območjih, navedenih v Prilogi X, ob upoštevanju naslednjih omejitev: (hektarji) Bolgarija 21 800 Grčija 617 000 Španija 594 000 Francija 208 000 Italija 1 646 000 Ciper 6 183 Madžarska 2 500 Avstrija 7 000 Portugalska 118 000“.

(n) V členu 108 se drugemu odstavku doda naslednje: „V Bolgariji in Romuniji do zahtevkov za plačila niso upravičena zemljišča, ki so bila dne 30. junija 2005 trajni pašniki, trajni nasadi, poraščena z drevjem ali uporabljena v nekmetijske namene.“.

(o) Člen 110c(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Nacionalna osnovna površina je: — Bolgarija: 10 237 ha — Grčija: 370 000 ha — Španija: 70 000 ha — Portugalska: 360 ha.“.

(p) Člen 110c(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Znesek pomoči na hektar, ki izpolnjuje pogoje za pomoč, je naslednji: — Bolgarija: 263 EUR, — Grčija: 594 EUR za 300 000 hektarov in 342,85 EUR za preostalih 70 000 hektarov, — Španija: 1 039 EUR, — Portugalska: 556 EUR.“.

(q) Člen 116(4) se nadomesti z naslednjim: „4. Uporabljajo se naslednje zgornje meje: Država članica Pravice (x 1 000) Belgija 70 Bolgarija 2 058,483 Češka 66,733 Danska 104 Nemčija 2 432 Estonija 48 Grčija 11 023 Španija 19 580 Francija 7 842 Irska 4 956 Italija 9 575 Ciper 472,401 Latvija 18,437 Litva 17,304 Luksemburg 4 Madžarska 1 146 Malta 8,485 Nizozemska 930 Avstrija 206 Poljska 335,88 Portugalska 2 690 Romunija 5 880,620 Slovenija 84,909 Slovaška 305,756 Finska 80 Švedska 180 Združeno kraljestvo 19 492 Skupaj 89 607,008“.

(r) Člen 123(8) se nadomesti z naslednjim: „8. Uporabljajo se naslednje regionalne zgornje meje: Belgija 235 149 Bolgarija 90 343 Češka 244 349 Danska 277 110 Nemčija 1 782 700 Estonija 18 800 Grčija 143 134 Španija 713 999 (1) Francija 1 754 732 (2) Irska 1 077 458 Italija 598 746 Ciper 12 000 Latvija 70 200 Litva 150 000 Luksemburg 18 962 Madžarska 94 620 Malta 3 201 Nizozemska 157 932 Avstrija 373 400 Poljska 926 000 Portugalska 175 075 (3) Romunija 452 000 Slovenija 92 276 Slovaška 78 348 Finska 250 000 Švedska 250 000 Združeno kraljestvo 1 419 811 (4)“

(s) Člen 126(5) se nadomesti z naslednjim: „5. Uporabljajo se naslednje nacionalne zgornje meje: Belgija 394 253 Bolgarija 16 019 Češka 90 300 Danska 112 932 Nemčija 639 535 Estonija 13 416 Grčija 138 005 Španija (5) 1 441 539 Francija (6) 3 779 866 Irska 1 102 620 Italija 621 611 Ciper 500 Latvija 19 368 Litva 47 232 Luksemburg 18 537 Madžarska 117 000 Malta 454 Nizozemska 63 236 Avstrija 375 000 Poljska 325 581 Portugalska (7) 416 539 Romunija 150 000 Slovenija 86 384 Slovaška 28 080 Finska 55 000 Švedska 155 000 Združeno kraljestvo 1 699 511“

(t) V členu 130(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Za nove države članise so nacionalne zgornje meje, tiste, ki so zapisane v naslednji tabeli: Biki, voli, krave in telice Teleta, stara več kot en mesec in manj kot osem mesecev in s težo trupa do 185 kilogramov Bolgarija 22 191 101 542 Češka 483 382 27 380 Estonija 107 813 30 000 Ciper 21 000 - Latvija 124 320 53 280 Litva 367 484 244 200 Madžarska 141 559 94 439 Malta 6 002 17 Poljska 1 815 430 839 518 Romunija 1 148 000 85 000 Slovenija 161 137 35 852 Slovaška 204 062 62 841“

(u) V členu 143a se doda naslednji odstavek: „Za Bolgarijo in Romunijo se uvedejo neposredna plačila, dodeljena v skladu z naslednjim razporedom povečanj, izraženih kot odstotek ravni takih plačil, ki se takrat uporablja v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004: — 25 % v letu 2007, — 30 % v letu 2008, — 35 % v letu 2009, — 40 % v letu 2010, — 50 % v letu 2011, — 60 % v letu 2012, — 70 % v letu 2013, — 80 % v letu 2014, — 90 % v letu 2015, — 100 % od leta 2016.“.

(v) V členu 143b(4) se doda naslednji pododstavek: „Za Bolgarijo in Romunijo je kmetijska površina za namene sheme enotnega plačila na površino tisti del kmetijske površine v uporabi, ki je vzdrževana v dobrem kmetijskem stanju, ne glede na to, ali je v obdelavi ali ne, in se, če je to primerno, prilagodi v skladu z objektivnimi merili, ki jih po dovoljenju Komisije določita Bolgarija in Romunija.“.

(w) Člen 143b(9) se nadomesti z naslednjim: „9. Za vsako novo državo članico je shema enotnega plačila na površino na voljo za obdobje uporabe do konca leta 2006; na zaprosilo nove države članice se lahko to obdobje dvakrat podaljša za eno leto. Za Bolgarijo in Romunijo je shema enotnega plačila na površino na voljo za obdobje uporabe do konca leta 2009; na njuno zaprosilo se lahko to obdobje dvakrat podaljša za eno leto. Ob upoštevanju določb odstavka 11 se lahko vsaka nova država članica ob koncu prvega ali drugega leta obdobja uporabe odloči, da bo shemo prenehala uporabljati. Nove države članice o svoji nameri o prenehanju uporabe uradno obvestijo Komisijo do konca 1. avgusta zadnjega leta uporabe.“.

(x) V členu 143b(11) se doda naslednji pododstavek: „Za Bolgarijo in Romunijo se do konca petletnega obdobja uporabe sheme enotnega plačila na površino (tj. 2011) uporablja odstotek določen v členu 143a. Če se uporabo sheme enotnega plačila na površino v skladu s sklepom, ki se sprejme v skladu s točko (b), podaljša preko tega datuma, se odstotek, določen v členu 143a za leto 2011, uporablja do konca zadnjega leta uporabe sheme enotnega plačila na površino.“.

(y) Člen 143c(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Po dovoljenju Komisije imajo nove države članice možnost dopolnjevati neposredna plačila do: (a) glede vseh neposrednih plačil, 55 % ravni neposrednih plačil v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004 v letu 2004, 60 % v letu 2005, 65 % v letu 2006 in od leta 2007 do 30 odstotnih točk več od ravni iz člena 143a, ki se uporablja za zadevno leto. Za Bolgarijo in Romunijo se uporablja naslednje: 55 % ravni neposrednih plačil v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004 v letu 2007, 60 % v letu 2008, 65 % v letu 2009 in od leta 2010 do 30 odstotnih točk več od ravni iz člena 143a, ki se uporablja za zadevno leto. V sektorju krompirjevega škroba pa lahko Češka doplačuje do 100 % ravni neposrednih plačil v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004. Vendar za plačila iz poglavja 7 naslova IV te uredbe veljajo naslednje najvišje stopnje: 85 % v letu 2004, 90 % v letu 2005, 95 % v letu 2006 in 100 % od leta 2007. Za Bolgarijo in Romunijo veljajo naslednje najvišje stopnje: 85 % v letu 2007, 90 % v letu 2008, 95 % v letu 2009 in 100 % od leta 2010; ali (b) (i) glede neposrednih plačil, ki niso sheme enotnega plačila, za 10 odstotnih točk povečane skupne ravni neposrednih plačil, do katere bi bil kmet v novi državi članici v koledarskem letu 2003 upravičen po posameznih proizvodih v skladu s s SKP primerljivo nacionalno shemo. Za Litvo je referenčno leto koledarsko leto 2002. Za Bolgarijo in Romunijo je referenčno leto koledarsko leto 2006. Za Slovenijo je povečanje 10 odstotnih točk v letu 2004, 15 odstotnih točk v letu 2005, 20 odstotnih točk v letu 2006 in 25 odstotnih točk od leta 2007; (ii) glede sheme enotnega plačila je skupni znesek dopolnilnih nacionalnih neposrednih pomoči, ki jih nove države članice lahko dodelijo v določenem letu, omejen s posebnim finančnim okvirjem. Okvir je enak razliki med: — skupnim zneskom neposredne s SKP primerljive nacionalne pomoči, ki je na razpolago zadevni novi državi članici za koledarsko leto 2003 ali v primeru Litve za leto 2003, vsakokrat povečan za 10 odstotnih točk. Za Bolgarijo in Romunijo je referenčno leto koledarsko leto 2006. Za Slovenijo je povečanje 10 odstotnih točk v letu 2004, 15 odstotnih točk v letu 2005, 20 odstotnih točk v letu 2006 in 25 odstotnih točk od leta 2007, in — je nacionalna zgornja meja te nove države članice s seznama iz Priloge VIIIa, kadar je to primerno, prilagojena v skladu s členom 64(2) in 70(2). V izračunavanje skupnega zneska iz prve alinee zgoraj se vključijo nacionalna neposredna plačila in/ali njegovi sestavni deli, ki ustrezajo neposrednim plačilom Skupnosti, in/ali njegovi sestavni deli, ki so bili upoštevani pri izračunavanju dejanske zgornje meje za zadevne nove države članice v skladu s členi 64(2), 70(2) in 71c. Za vsako zadevno neposredno plačilo lahko nova država članica izbere bodisi možnost (a) ali (b) zgoraj. Skupna neposredna podpora, ki se po pristopu lahko dodeli kmetom iz nove države članice v skladu z ustreznim neposrednim plačilom EU, vključno z vsemi dopolnilnimi nacionalnimi neposrednimi plačili, ne preseže ravni neposredne podpore, do katere bi bil upravičen kmet v skladu z ustreznim neposrednim plačilom EU, ki se takrat uporablja za države članice Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004.“.

(z) Člen 154a(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Ukrepi iz odstavka 1 se lahko sprejmejo med 1. majem 2004 in 30. junijem 2009 ter se ne uporabljajo po tem datumu. Za Bolgarijo in Romunijo je to obdobje med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2011. Svet lahko na predlog Komisije s kvalificirano večino podaljša to obdobje.“

(aa) V Prilogi III se dodajo naslednje opombe: k naslovu točke A: „* Za Bolgarijo in Romunijo je sklicevanje na leto 2005 prvo leto veljavnosti sheme enotnih plačil.“; k naslovu točke B: „* Za Bolgarijo in Romunijo je sklicevanje na leto 2006 drugo leto veljavnosti sheme enotnih plačil.“; ter k naslovu točke C: „* Za Bolgarijo in Romunijo je sklicevanje na leto 2007 tretje leto veljavnosti sheme enotnih plačil.“;

(ab) Priloga VIIIA se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA VIIIA Nacionalne zgornje meje iz člena 71c Zgornje meje se izračunajo ob upoštevanju razporeda povečanj iz člena 143a in jih zato ni treba zmanjšati. (v milijonih EUR) Koledarsko leto Bolgarija Češka Estonija Ciper Latvija Litva Madžarska Malta Poljska Romunija Slovenija Slovaška 2005 - 228,8 23,4 8,9 33,9 92,0 350,8 0,67 724,6 - 35,8 97,7 2006 - 266,7 27,3 12,5 39,6 107,3 420,2 0,83 881,7 - 41,9 115,4 2007 200,3 343,6 40,4 16,3 55,6 146,9 508,3 1,64 1 140,8 440,0 56,1 146,6 2008 240,4 429,2 50,5 20,4 69,5 183,6 634,9 2,05 1 425,9 527,9 70,1 183,2 2009 281,0 514,9 60,5 24,5 83,4 220,3 761,6 2,46 1 711,0 618,1 84,1 219,7 2010 321,2 600,5 70,6 28,6 97,3 257,0 888,2 2,87 1 996,1 706,4 98,1 256,2 2011 401,4 686,2 80,7 32,7 111,2 293,7 1 014,9 3,28 2 281,1 883,0 112,1 292,8 2012 481,7 771,8 90,8 36,8 125,1 330,4 1 141,5 3,69 2 566,2 1 059,6 126,1 329,3 2013 562,0 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 236,2 140,2 365,9 2014 642,3 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 412,8 140,2 365,9 2015 722,6 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 589,4 140,2 365,9 naslednja leta 802,9 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 766,0 140,2 365,9“

(ac) V Prilogi X se doda naslednje: „BOLGARIJA Starozagorski Haskovski Slivenski Jambolski Burgaski Dobrički Plovdivski“.

(ad) Priloga XIB se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA XIB Nacionalne bazne površine za poljščine in referenčni donosi v novih državah članicah iz členov 101 in 103 Bazna površina (hektari) Referenčni donos (t/ha) Bolgarija 2 625 258 2,90 Češka 2 253 598 4,20 Estonija 362 827 2,40 Ciper 79 004 2,30 Latvija 443 580 2,50 Litva 1 146 633 2,70 Madžarska 3 487 792 4,73 Malta 4 565 2,02 Poljska 9 454 671 3,00 Romunija 7 012 666 2,65 Slovenija 125 171 5,27 Slovaška 1 003 453 4,06“.

9. 32003 R 1788: Uredba Sveta (EGS) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (UL L 270, 21. 10. 2003, str. 123), kakor je bila spremenjena z: — 32004 D 0281: Sklepom Sveta 2004/281/ES z dne 22. 3. 2004 (UL L 93, 30. 3. 2004, str. 1).

(a) V členu 1(4) se doda naslednji pododstavek: „Za Bolgarijo in Romunijo se ustanovi posebno rezervo za prestrukturiranje, kakor to določa tabela (g) Priloge I. Ta rezerva se sprosti s 1. aprilom 2009 v obsegu za kolikor se poraba mleka in mlečnih izdelkov na kmetijah v teh državah zmanjša od leta 2002. Odločitev o sprostitvi te rezerve in njeni razdelitvi med kvotama za oddajo in neposredno prodajo sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 23(2) na podlagi ocene poročila, ki ga Romunija in Bolgarija predložita Komisiji do 31. decembra 2008. Poročilo vsebuje podrobne rezultate in trende dejanskega procesa prestrukturiranja mlečnega sektorja v državi, predvsem rezultate preusmeritve od proizvodnje za porabo na kmetiji k proizvodnji za trg.“.

(b) Člen 1(5) se nadomesti z naslednjim: „5. Za Bolgarijo, Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško nacionalne referenčne količine vključujejo vse kravje mleko ali ekvivalent mleka, ki je oddano odkupovalcu ali prodano neposredno za potrošnjo, kakor je opredeljeno v členu 5 te uredbe, ne glede na to, ali je proizvedeno ali trženo v skladu z prehodnimi ukrepi, ki se uporabljajo za te države.“.

(c) V členu 1 se doda naslednji odstavek: „6. Za Bolgarijo in Romunijo se dajatev uporablja od 1. aprila 2007.“.

(d) V členu 6(1) se drugi in tretji pododstavek nadomestita z naslednjim: „Za Bolgarijo, Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško je podlaga za navedene individualne referenčne količine določena v tabeli (f) Priloge I. V primeru Bolgarije, Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške se dvanajstmesečno obdobje za določitev individualnih referenčnih količin začne: 1. aprila 2001 za Madžarsko, 1. aprila 2002 za Malto in Litvo, 1. aprila 2003 za Češko, Ciper, Estonijo, Latvijo in Slovaško, 1. aprila 2004 za Poljsko in Slovenijo ter 1. aprila 2006 za Bolgarijo in Romunijo.“.

(e) V členu 6(1) se doda naslednji pododstavek: „Za Bolgarijo in Romunijo se na podlagi dejanskih številk za leto 2006 za oddajo in neposredno prodajo opravi ponovni pregled razdelitve celotne količine med oddajo in neposredno prodajo določeno v tabeli (f) Priloge I in Komisija, če je to potrebno, razdelitev prilagodi po postopku iz člena 23(2).“.

(f) V členu 9(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Za Bolgarijo, Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Poljsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško referenčna vsebnost maščob iz odstavka 1 ustreza referenčni vrednosti maščobe količin, ki so bile proizvajalcem dodeljene ob naslednjih datumih: 31. marca 2002 za Madžarsko, 31. marca 2003 za Litvo, 31. marca 2004 za Češko, Ciper, Estonijo, Latvijo in Slovaško, 31. marca 2005 za Poljsko in Slovenijo ter 31. marca 2007 za Bolgarijo in Romunijo.“.

(g) V členu 9(5) se doda naslednji pododstavek: „Za Romunijo se na podlagi podatkov za celotno leto 2004 opravi ponovni pregled vsebnosti referenčnih maščob iz Priloge II in Komisija, če je to potrebno, razdelitev prilagodi po postopku iz člena 23(2).“

(h) V prilogi I se tabele (d), (e), (f) in (g) nadomestijo z naslednjim: „(d) Obdobje 2007/2008 Država članica Količine, tone Belgija 3 343 535,000 Bolgarija 979 000,000 Češka 2 682 143,000 Danska 4 499 900,000 Nemčija 28 143 464,000 Estonija 624 483,000 Grčija 820 513,000 Španija 6 116 950,000 Francija 24 478 156,000 Irska 5 395 764,000 Italija 10 530 060,000 Ciper 145 200,000 Latvija 695 395,000 Litva 1 646 939,000 Luksemburg 271 739,000 Madžarska 1 947 280,000 Malta 48 698,000 Nizozemska 11 185 440,000 Avstrija 2 776 895,000 Poljska 8 964 017,000 Portugalska 1 939 187,000 Romunija 3 057 000,000 Slovenija 560 424,000 Slovaška 1 013 316,000 Finska 2 431 047,324 Švedska 3 336 030,000 Združeno kraljestvo 14 755 647,000 (e) Obdobje 2008/2009 do 2014/2015 Država članica Količine, tone Belgija 3 360 087,000 Bolgarija 979 000,000 Češka 2 682 143,000 Danska 4 522 176,000 Nemčija 28 282 788,000 Estonija 624 483,000 Grčija 820 513,000 Španija 6 116 950,000 Francija 24 599 335,000 Irska 5 395 764,000 Italija 10 530 060,000 Ciper 145 200,000 Latvija 695 395,000 Litva 1 646 939,000 Luksemburg 273 084,000 Madžarska 1 947 280,000 Malta 48 698,000 Nizozemska 11 240 814,000 Avstrija 2 790 642,000 Poljska 8 964 017,000 Portugalska 1 948 550,000 Romunija 3 057 000,000 Slovenija 560 424,000 Slovaška 1 013 316,000 Finska 2 443 069,324 Švedska 3 352 545,000 Združeno kraljestvo 14 828 597,000 (f) Referenčne količine za oddaje in neposredne prodaje iz drugega pododstavka člena 6(1) Država članica Referenčne količine za oddaje, tone Referenčne količine za neposredno prodajo, tone Bolgarija 722 000 257 000 Češka 2 613 239 68 904 Estonija 537 188 3 863 Ciper 141 337 87 365 Latvija 468 943 226 452 Litva 1 256 440 390 499 Madžarska 1 782 650 164 630 Malta 48 698 — Poljska 8 500 000 464 017 Romunija 1 093 000 1 964 000 Slovenija 467 063 93 361 Slovaška 990 810 22 506 (g) Količine posebnih rezerv za prestrukturiranje iz člena 1(4) Država članica Količine posebnih rezerv za prestrukturiranje, tone Bolgarija 39 180 Češka 55 788 Estonija 21 885 Litva 33 253 Latvija 57 900 Madžarska 42 780 Poljska 416 126 Romunija 188 400 Slovenija 16 214 Slovaška 27 472“

(i) V Prilogi II se tabela nadomesti z naslednjim: „Referenčna vsebnost maščob Država članica Referenčna vsebnost maščob (g/kg) Belgija 36,91 Bolgarija 39,10 Češka 42,10 Danska 43,68 Nemčija 40,11 Estonija 43,10 Grčija 36,10 Španija 36,37 Francija 39,48 Irska 35,81 Italija 36,88 Ciper 34,60 Latvija 40,70 Litva 39,90 Luksemburg 39,17 Madžarska 38,50 Nizozemska 42,36 Avstrija 40,30 Poljska 39,00 Portugalska 37,30 Romunija 35,93 Slovenija 41,30 Slovaška 37,10 Finska 43,40 Švedska 43,40 Združeno kraljestvo 39,70“.

3. PROMETNA POLITIKA

31996 L 0026: Direktiva Sveta 96/26/ES z dne 29. aprila 1996 o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem in potniškem prometu ter o medsebojnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah za olajšanje uresničevanja pravic teh prevoznikov do ustanavljanja prevoznih podjetij v domačem in mednarodnem prometu (UL L 124, 23. 5. 1996, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

— 31998 L 0076: Direktivo Sveta 98/76/ES z dne 1. 10. 1998 (UL L 277, 14. 10. 1998, str. 17),

— 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33),

— 32004 L 0066: Direktivo Sveta 2004/66/ES z dne 26. 4. 2004 (UL L 168, 1. 5. 2004, str. 35).

(a) V členu 10 se dodajo naslednji odstavki: „11. Z odstopanjem od odstavka 3 se spričevala, izdana cestnim prevoznikom v Bolgariji pred dnem pristopa, štejejo enakovredna spričevalom, izdanim v skladu z določbami te direktive, če so bila izdana: — mednarodnim cestnim prevoznikom v tovornem in potniškem prometu v skladu z Odlokom št. 11 z dne 31. oktobra 2002 o mednarodnem cestnem prevozu potnikov in tovora (Uradni list št. 108 z dne 19. novembra 2002), po 19. novembru 2002; — notranjim cestnim prevoznikom v tovornem in potniškem prometu v skladu z Odlokom 33 z dne 3. novembra 1999 o javnem potniškem in tovornem prometu na ozemlju Bolgarije, kakor je bil spremenjen 30. oktobra 2002 (Uradni list št. 108 z dne 19. novembra 2002), po 19. novembru 2002. 12. Z odstopanjem od odstavka 3 se spričevala, izdana cestnim prevoznikom v Romuniji pred dnem pristopa, štejejo enakovredna spričevalom, izdanim v skladu z določbami te direktive, če so bila izdana mednarodnim in notranjim cestnim prevoznikom tovora in potnikov v skladu z Ukazom ministra za promet št. 761 z dne 21. decembra 1999 o imenovanju, usposabljanju in potrjevanju poklicne usposobljenosti oseb, ki stalno in učinkovito usklajujejo dejavnosti v cestnem prometu, po 28. januarju 2000.“.

(b) Drugi odstavek člena 10b se nadomesti z naslednjim: „Spričevala o strokovni usposobljenosti iz odstavkov 4 do 12 člena 10 lahko zadevne države članice ponovno izdajo v obliki spričevala iz Priloge Ia.“.

4. OBDAVČITEV

2. 31992 L 0083: Direktiva Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (UL L 316, 31. 10. 1992, str. 21), kakor je bila spremenjena z: — 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah pogodb ‐ Pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33).

(a) Člen 22(6) se nadomesti z naslednjim: „6. Bolgarija in Češka lahko za etilni alkohol, proizveden v sadjarskih žganjarnah, ki letno proizvedejo več kot 10 hektolitrov etilnega alkohola iz sadja, ki jim ga dobavijo sadjarska gospodinjstva, uporabljata nižjo trošarinsko stopnjo, ki ne sme biti nižja od 50 % standardne nacionalne trošarinske stopnje za etilni alkohol. Uporaba nižje stopnje je omejena na 30 litrov žgane pijače iz sadja na proizvodno sadjarsko gospodinjstvo na leto, ki so namenjeni izključno za njihovo osebno porabo.“.

(b) Člen 22(7) se nadomesti z naslednjim: „7. Madžarska, Romunija in Slovaška lahko za etilni alkohol, proizveden v sadjarskih žganjarnah, ki letno proizvedejo več kot 10 hektolitrov etilnega alkohola iz sadja, ki jim ga dobavijo sadjarska gospodinjstva, uporabljajo nižjo trošarinsko stopnjo, ki ne sme biti nižja od 50 % standardne nacionalne trošarinske stopnje za etilni alkohol. Uporaba nižje stopnje je omejena na 50 litrov žgane pijače iz sadja na proizvodno sadjarsko gospodinjstvo na leto, ki so namenjeni izključno za njihovo osebno porabo. Komisija bo v letu 2015 ponovno preučila to ureditev in poročala Svetu o možnih spremembah.“.

(1) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1454/2001.

(2) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1452/2001.

(3) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1453/2001.

(4) Ta zgornja meja se začasno poveča za 100 000 glav na 1 519 811 glav, dokler se živih živali, mlajših od šest mesecev, ne izvozi.

(5) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1454/2001.

(6) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1452/2001.

(7) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1453/2001.

PRILOGA IV

Seznam iz 17. člena Protokola: Dodatne prilagoditve aktov institucij

1. KMETIJSTVO

A. KMETIJSKA ZAKONODAJA

1. Pogodba o Ustavi za Evropo, III. del, III. naslov, III. poglavje III, 4. oddelek 4, Kmetijstvo in ribištvo Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom s kvalificirano večino spremeni Uredbo o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije, tako da prilagodi kvote za sladkor in izoglukozo ter maksimalno potrebo po dobavi za uvoz surovega sladkorja, kakor so navedene v spodnji tabeli, ki jih je mogoče prilagoditi na enak način kakor kvote za sedanje države članice, da se zagotovi skladnost z načeli in cilji takrat veljavne skupne ureditve trgov v sektorju sla