ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Člen 22

1. Evropski svet določa strateške interese in cilje Unije na podlagi načel in ciljev iz člena 21.

Sklepi Evropskega sveta o strateških interesih in ciljih Unije se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko ter na druga področja zunanjega delovanja Unije. Zadevajo lahko odnose Unije s posamezno državo ali regijo, lahko pa so tudi tematsko usmerjeni. Določijo se njihovo trajanje in sredstva, ki jih dajo na razpolago Unija in države članice.

Evropski svet odloča soglasno na priporočilo Sveta, ki ga ta sprejme v skladu z ureditvijo za vsako področje. Sklepi Evropskega sveta se izvajajo v skladu s postopki iz Pogodb.

2. Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisija lahko Svetu predložita skupne predloge, prvi s področja skupne zunanje in varnostne politike, druga pa s preostalih področij zunanjega delovanja.

--------------------------------------------------
Člen 45

1. Naloge Evropske obrambne agencije iz člena 42(3), ki je podrejena Svetu, so:

a) sodelovati pri ugotavljanju ciljev držav članic glede njihovih vojaških zmogljivosti in pri oceni izpolnjevanja obveznosti, ki so jih države članice prevzele v zvezi s temi zmogljivostmi;

b) spodbujati usklajevanje operativnih potreb in sprejetje učinkovitih in združljivih postopkov naročanja;

c) predlagati večstranske projekte za izpolnjevanje ciljev glede vojaških zmogljivosti, zagotavljati usklajevanje programov, ki jih izvajajo države članice, in upravljanje posebnih programov sodelovanja;

d) podpirati raziskave na področju obrambne tehnologije ter usklajevati in načrtovati skupne raziskovalne dejavnosti in preučevati tehnične rešitve za prihodnje operativne potrebe;

e) prispevati k določanju, in po potrebi k izvajanju, vsakršnih koristnih ukrepov za krepitev industrijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja ter izboljšanju učinkovitosti vojaških odhodkov.

2. V Evropski obrambni agenciji lahko sodelujejo vse države članice, ki to želijo. Svet s kvalificirano večino sprejme sklep o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Agencije. Sklep upošteva raven dejanskega sodelovanja pri dejavnostih Agencije. Znotraj Agencije se oblikujejo posebne skupine, v katerih sodelujejo države članice, ki izvajajo skupne projekte. Agencija izvaja svoje naloge po potrebi v povezavi s Komisijo.

--------------------------------------------------
Člen 46

1. Države članice, ki se želijo vključiti v stalno strukturno sodelovanje iz člena 42(6), izpolnjujejo merila in so sprejele obveznosti o vojaških zmogljivostih iz Protokola o stalnem strukturnem sodelovanju, o svoji nameri uradno obvestijo Svet in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

2. V treh mesecih po uradnem obvestilu iz odstavka 1 Svet sprejme sklep o stalnem strukturnem sodelovanju in sestavi seznam vključenih držav članic. Svet odloča s kvalificirano večino po posvetovanju z visokim predstavnikom.

3. Država članica, ki se želi pozneje vključiti v stalno strukturno sodelovanje, o svoji nameri uradno obvesti Svet in visokega predstavnika.

Svet sprejme sklep o potrditvi sodelovanja države članice, ki izpolnjuje merila in prevzema obveznosti iz členov 1 in 2 Protokola o stalnem strukturnem sodelovanju. Svet odloča s kvalificirano večino po posvetovanju z visokim predstavnikom. Glasujejo le člani Sveta, ki predstavljajo vključene države članice.

Kvalificirana večina se določi v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

4. Če vključena država članica meril ne izpolnjuje več ali ni več sposobna izpolnjevati sprejetih obveznosti iz členov 1 in 2 Protokola o stalnem strukturnem sodelovanju, lahko Svet sprejme sklep o mirovanju sodelovanja zadevne države članice.

Svet odloča s kvalificirano večino. Glasujejo le člani Sveta, ki predstavljajo vključene države članice, z izjemo zadevne države članice.

Kvalificirana večina se določi v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

5. Vključena država članica, ki želi izstopiti iz stalnega strukturnega sodelovanja, o svoji odločitvi uradno obvesti Svet, ki se seznani s tem, da zadevna država članica vanj ni več vključena.

6. Sklepi in priporočila Sveta, sprejeti v okviru stalnega strukturnega sodelovanja, razen tistih iz odstavkov 2 do 5, se sprejmejo soglasno. Za namene tega odstavka soglasje pomeni samo glasove predstavnikov vključenih držav članic.

--------------------------------------------------
Člen 4

1. Države članice v skladu s členom 5 ohranijo vse pristojnosti, ki niso s Pogodbama dodeljene Uniji.

2. Unija spoštuje enakost držav članic pred Pogodbama kot tudi njihovo nacionalno identiteto, ki je neločljivo povezana z njihovimi temeljnimi političnimi in ustavnimi strukturami, vključno z regionalno in lokalno samoupravo. Spoštuje njihove temeljne državne funkcije, zlasti zagotavljanje ozemeljske celovitosti, vzdrževanje javnega reda in miru ter varovanje nacionalne varnosti. Zlasti nacionalna varnost ostaja v izključni pristojnosti vsake države članice.

3. Unija in države članice se na podlagi načela lojalnega sodelovanja medsebojno spoštujejo in si pomagajo pri izpolnjevanju nalog, ki izhajajo iz Pogodb.

Države članice sprejemajo vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb ali aktov institucij Unije.

Države članice podpirajo Unijo pri izpolnjevanju njenih nalog in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Unije.

--------------------------------------------------
SL Uradni list Evropske unije C 326/1

PREČIŠČENA RAZLIČICA POGODBE O EVROPSKI UNIJI

NASLOV VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 50

1. Vsaka država članica se lahko v skladu s svojimi ustavnimi pravili odloči za izstop iz Unije.

2. Država članica, ki se odloči izstopiti, o svoji nameri uradno obvesti Evropski svet. Na podlagi smernic, ki jih določi Evropski svet, se Unija pogaja in sklene s to državo sporazum o podrobnostih izstopa, ki upošteva okvir njenih prihodnjih odnosov z Unijo. Pogajanja o tem sporazumu potekajo v skladu s členom 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Svet s kvalificirano večino po odobritvi Evropskega parlamenta sklene sporazum v imenu Unije.

3. Pogodbi se za zadevno državo prenehata uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu iz odstavka 2, razen če Evropski svet po dogovoru z zadevno državo članico soglasno ne sklene, da se to obdobje podaljša.

4. Za namene odstavkov 2 in 3 član Evropskega sveta in Sveta, ki predstavlja državo članico, ki izstopa, v Svetu in v Evropskem svetu ne sodeluje niti v razpravah niti pri sprejemanju sklepov v tej zadevi.

Kvalificirana večina se določi v skladu s členom 238(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

5. Če država, ki je izstopila iz Unije, zaprosi za ponoven pristop, prošnjo vloži po postopku iz člena 49.
SL Uradni list Evropske unije C 326/1

PREČIŠČENA RAZLIČICA POGODBE O EVROPSKI UNIJI

NASLOV III

DOLOČBE O INSTITUCIJAH

Člen 15

1. Evropski svet daje Uniji potrebne spodbude za njen razvoj in zanj opredeljuje splošne politične usmeritve in prednostne cilje. Ne opravlja zakonodajne funkcije.

2. Evropski svet sestavljajo voditelji držav ali vlad držav članic skupaj z njegovim predsednikom in predsednikom Komisije. Pri njegovem delu sodeluje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

3. Evropski svet se sestane dvakrat v vsakem polletju na sklic svojega predsednika. Glede na dnevni red lahko člani Evropskega sveta sklenejo, da vsakemu od njih pri delu pomaga minister, predsedniku Komisije pa član Komisije. Če razmere tako zahtevajo, predsednik skliče izredno zasedanje Evropskega sveta.

4. Evropski svet odloča soglasno, razen če Pogodbi ne določata drugače.

5. Evropski svet izvoli svojega predsednika s kvalificirano večino za dobo dveh let in pol, z možnostjo enkratne ponovne izvolitve. V primeru njegove zadržanosti ali hude kršitve ga Evropski svet po istem postopku razreši.

6. Predsednik Evropskega sveta:

a) predseduje Evropskemu svetu in vodi njegovo delo;

b) skrbi za pripravo in kontinuiteto dela Evropskega sveta v sodelovanju s predsednikom Komisije in na podlagi dela Sveta za splošne zadeve;

c) si prizadeva za krepitev povezanosti in soglasja v Evropskem svetu;

d) po vsakem zasedanju Evropskega sveta Evropskemu parlamentu predloži poročilo.

V zadevah, ki se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko, predsednik Evropskega sveta na svoji ravni in v tej vlogi predstavlja Unijo navzven, ne da bi to posegalo v pooblastila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

Predsednik Evropskega sveta ne sme imeti nacionalnega mandata.
SL Uradni list Evropske unije C 202/23

Člen 15

1. Evropski svet daje Uniji potrebne spodbude za njen razvoj in zanj opredeljuje splošne politične usmeritve in prednostne cilje. Ne opravlja zakonodajne funkcije.

2. Evropski svet sestavljajo voditelji držav ali vlad držav članic skupaj z njegovim predsednikom in predsednikom Komisije. Pri njegovem delu sodeluje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

3. Evropski svet se sestane dvakrat v vsakem polletju na sklic svojega predsednika. Glede na dnevni red lahko člani Evropskega sveta sklenejo, da vsakemu od njih pri delu pomaga minister, predsedniku Komisije pa član Komisije. Če razmere tako zahtevajo, predsednik skliče izredno zasedanje Evropskega sveta.

4. Evropski svet odloča soglasno, razen če Pogodbi ne določata drugače.

5. Evropski svet izvoli svojega predsednika s kvalificirano večino za dobo dveh let in pol, z možnostjo enkratne ponovne izvolitve. V primeru njegove zadržanosti ali hude kršitve ga Evropski svet po istem postopku razreši.

6. Predsednik Evropskega sveta:

(a) predseduje Evropskemu svetu in vodi njegovo delo;

(b) skrbi za pripravo in kontinuiteto dela Evropskega sveta v sodelovanju s predsednikom Komisije in na podlagi dela Sveta za splošne zadeve;

(c) si prizadeva za krepitev povezanosti in soglasja v Evropskem svetu;

(d) po vsakem zasedanju Evropskega sveta Evropskemu parlamentu predloži poročilo.

V zadevah, ki se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko, predsednik Evropskega sveta na svoji ravni in v tej vlogi predstavlja Unijo navzven, ne da bi to posegalo v pooblastila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

Predsednik Evropskega sveta ne sme imeti nacionalnega mandata.
SL Uradni list Evropske unije C 202/18

Člen 4

1. Države članice v skladu s členom 5 ohranijo vse pristojnosti, ki niso s Pogodbama dodeljene Uniji.

2. Unija spoštuje enakost držav članic pred Pogodbama kot tudi njihovo nacionalno identiteto, ki je neločljivo povezana z njihovimi temeljnimi političnimi in ustavnimi strukturami, vključno z regionalno in lokalno samoupravo. Spoštuje njihove temeljne državne funkcije, zlasti zagotavljanje ozemeljske celovitosti, vzdrževanje javnega reda in varovanje nacionalne varnosti. Zlasti nacionalna varnost ostaja v izključni pristojnosti vsake države članice.

3. Unija in države članice se na podlagi načela lojalnega sodelovanja medsebojno spoštujejo in si pomagajo pri izpolnjevanju nalog, ki izhajajo iz Pogodb.

Države članice sprejemajo vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb ali aktov institucij Unije.

Države članice podpirajo Unijo pri izpolnjevanju njenih nalog in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Unije.
SL Uradni list Evropske unije C 202/34

Člen 32

(prejšnji člen 16 PEU)

V okviru Evropskega sveta in Sveta se države članice posvetujejo o vseh zadevah zunanje in varnostne politike splošnega pomena, da bi določile skupen pristop . Pred ukrepanjem na mednarodni ravni ali prevzemom obveznosti, ki bi lahko vplivala na interese Unije, se države članice med seboj posvetujejo v okviru Evropskega sveta ali Sveta. Države članice z uskladitvijo ukrepanja omogočajo, da lahko Unija uveljavi svoje interese in vrednote na mednarodni ravni. Države članice so medsebojno solidarne.

Kadar Evropski svet ali Svet določi skupni pristop Unije v smislu prvega pododstavka, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in ministri za zunanje zadeve držav članic usklajujejo svoje dejavnosti v okviru Sveta.

Diplomatska predstavništva držav članic in delegacije Unije v tretjih državah in pri mednarodnih organizacijah sodelujejo in prispevajo k oblikovanju in izvajanju skupnega pristopa.
SL Uradni list Evropske unije C 202/17

Člen 2

Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.
SL Uradni list Evropske unije C 202/35

Člen 35

(prejšnji člen 20 PEU)

Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter delegacije Unije v tretjih državah in na mednarodnih konferencah ter njihova predstavništva pri mednarodnih organizacijah sodelujejo pri zagotavljanju tega, da se upoštevajo in izvajajo sklepi o določitvi stališč in ukrepov Unije, sprejeti na podlagi tega poglavja.

Sodelovanje krepijo z izmenjavo informacij in s pripravo skupnih ocen .

Prispevajo k uresničevanju pravic državljanov Unije do zaščite na ozemlju tretjih držav iz člena 20(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije in ukrepov, sprejetih v skladu s členom 23 navedene pogodbe.
17. VARSTVO POTROŠNIKOV IN ZDRAVJA

32000 D 0323: Sklep Komisije 2000/323/ES z dne 4. maja 2000 o ustanovitvi Potrošniškega odbora (notificiran pod dokumentno številko K (2000) 408) (UL L 111, 9.5.2000, str. 30).

V členu 3, prvi alinei, se "15" nadomesti s "25".

--------------------------------------------------
Uradni list L 236 , 23/09/2003 str. 0033 - 0033



Člen 2 Od dne pristopa so določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije in Evropska centralna banka sprejele pred pristopom, zavezujoče za nove države članice in se uporabljajo v teh državah pod pogoji, ki jih določajo omenjene pogodbe in ta akt. --------------------------------------------------
A. KMETIJSKA ZAKONODAJA

1. 31997 R 2597: Uredba Sveta (ES) št. 2597/97 z dne 18. decembra 1997 o določitvi dodatnih pravil skupne ureditve trga z mlekom in mlečnimi izdelki za konzumno mleko (UL L 351, 23.12.1997, str. 13), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 31999 R 1602: Uredbo Sveta (ES) št. 1602/1999 z dne 19.7.1999 (UL L 189, 22.7.1999, str. 43).

Z odstopanjem od člena 3(1)(b) Uredbe (ES) št. 2597/97 se za konzumno mleko proizvedeno na Madžarskem v petih letih od dne pristopa ne uporablja zahteva glede vsebnosti maščobe. Madžarska lahko trži mleko z vsebnostjo maščobe 2,8 % (m/m) kot konzumno mleko. Konzumno mleko, ki ne ustreza zahtevam glede vsebnosti maščobe, se lahko trži le na Madžarskem ali se ga izvozi v tretjo državo.

2. 31999 R 1493: Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (UL L 179, 14.7.1999, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 32001 R 2585: Uredbo Sveta (ES) št. 2585/2001 z dne 19.12.2001 (UL L 345, 29.12.2001, str. 10).

Z odstopanjem od Priloge V (C)(2)(d) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se za obdobje desetih let od dne pristopa za namizna vina iz vseh madžarskih vinorodnih območij dovoli najnižja stopnja naravnega alkohola 7,7 vol. %.

3. 32002 R 0753: Uredba Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede poimenovanja, označevanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (UL L 118, 4.5.2002, str. 1).

Z odstopanjem od Priloge II k Uredbi (ES) št. 753/2002 se do 31. decembra 2008 za vina, ki so proizvedena na Madžarskem in se tržijo izključno na Madžarskem, dovoli uporaba imena "Rizlingszilváni" kot sinonim za sorto "Müller Thurgau".

--------------------------------------------------
Člen 28

1. Splošni proračun Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2004 se z rebalansom proračuna, ki začne veljati s 1. majem 2004, prilagodi tako, da se upošteva pristop novih držav članic.

2. Dvanajst mesečnih dvanajstin DDV in prihodki na osnovi bruto nacionalnega prihodka, ki jih nove države članice vplačajo v skladu z rebalansom proračuna, ter retroaktivna prilagoditev mesečnih dvanajstin za obdobje od januarja do aprila 2004, ki se uporabi le za sedanje države članice, se pretvorijo v osmine, ki predstavljajo prevzete obveznosti za obdobje od maja do decembra 2004. Retroaktivne prilagoditve, ki izhajajo iz morebitnih naknadnih rebalansov proračuna v letu 2004, se prav tako pretvorijo v enake dele, ki predstavljajo prevzete obveznosti v preostanku leta.

--------------------------------------------------
8. ENERGETIKA

31968 L 0414: Direktiva Sveta 68/414/EGS z dne 20. decembra 1968 o obveznosti držav članic EGS glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (UL L 308, 23.12.1968, str. 14), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 31998 L 0093: Direktivo Sveta 98/93/ES z dne 14.12.1998 (UL L 358, 31.12.1998, str. 100).

Z odstopanjem od člena 1(1) Direktive 68/414/EGS se minimalna raven zalog naftnih derivatov do 31. decembra 2005 ne uporablja za Slovenijo. Slovenija zagotavlja, da minimalna raven zalog naftnih derivatov za vse kategorije naftnih derivatov iz člena 2 ustreza najmanj naslednjemu številu dni povprečne dnevne domače porabe, kot je opredeljena v členu 1(1):

- 66 dnem do dne pristopa;

- 75 dnem do 31. decembra 2004;

- 90 dnem do 31. decembra 2005.

--------------------------------------------------
2. PROSTI PRETOK KAPITALA

Pogodba o Evropski uniji;

Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti.

1. Ne glede na obveznosti iz pogodb, na katerih temelji Evropska unija, lahko Češka pet let od dne pristopa ohrani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji trgovini št. 219/1995 Sb. s spremembami glede pridobitve sekundarnih prebivališč s strani državljanov držav članic, ki ne prebivajo na Češkem, in družb, ki so ustanovljene v skladu z zakonodajo drugih držav članic in nimajo sedeža, podružnice ali predstavniške agencije na češkem ozemlju.

2. Ne glede na obveznosti iz pogodb, na katerih temelji Evropska unija, lahko Češka sedem let od dne pristopa ohrani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji trgovini št. 219/1995 Sb. s spremembami o ureditvi lastninskih razmerij na zemljiščih in na kmetijskem premoženju ter iz Zakona št. 95/1999 Sb. o pogojih za prenos kmetijskih zemljišč in gozdov iz državne lastnine v lastnino drugih subjektov glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani državljanov držav članic in družb, ki so ustanovljene v skladu z zakonodajo drugih držav članic, ki nimajo sedeža ali niso registrirane na Češkem. V nobenem primeru se državljana države članice glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa Pristopne pogodbe ali ga obravnavati bolj restriktivno kot državljane tretjih držav.

Za samozaposlene kmete, ki so državljani druge države članice in želijo imeti sedež ter prebivati na Češkem, ne veljajo določbe prejšnjega pododstavka ali kakršnikoli postopki, ki ne veljajo za češke državljane.

V tretjem letu od dne pristopa se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Svetu predloži poročilo. Svet lahko na predlog Komisije soglasno odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno v prvem pododstavku, skrajša ali konča.

Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči na Češkem prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Komisija na zahtevo Češke odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

--------------------------------------------------
I. BLAGOVNA ZNAMKA SKUPNOSTI

31994 R 0040: Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o blagovni znamki Skupnosti (UL L 11, 14.1.1994, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

- 31994 R 3288: Uredbo Sveta (ES) št. 3288/94 z dne 22.12.1994 (UL L 349, 31.12.1994, str. 83).

Za členom 142 se vstavi naslednji člen:

"Člen 142a

Določbe, ki se nanašajo na širitev Skupnosti

1. Od dne pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (v nadaljnjem besedilu "nove države članice") se znamke Skupnosti, ki so bile registrirane ali za katere je bila vložena prijava na podlagi te uredbe pred dnem pristopa razširijo na območje teh držav članic, tako da imajo enak učinek v celotni Skupnosti.

2. Registracije znamke Skupnosti, ki je na dan pristopa v postopku prijave, ni mogoče zavrniti na podlagi absolutnih razlogov za zavrnitev iz člena 7(1), če so se ti razlogi začeli uporabljati zgolj zaradi pristopa novih držav članic.

3. Če je bila prijava za registracijo znamke Skupnosti vložena v šestih mesecih pred dnem pristopa, se lahko vloži ugovor v skladu s členom 42, če je bila pred pristopom v novi državi članici pridobljena prejšnja znamka ali druga prejšnja pravica iz člena 8, pod pogojem da je bila pridobljena v dobri veri in je datum vložitve ali, kjer je to ustrezno, datum prednostne pravice ali datum pridobitve prejšnje znamke ali druge prejšnje pravice v novi državi članici pred datumom vložitve ali, kjer je to ustrezno, pred datumom prednostne pravice znamke Skupnosti, za katero je vložena prijava.

4. Znamke Skupnosti iz odstavka 1 se ne sme razglasiti za nično:

- v skladu s členom 51, če so se razlogi za ničnost začeli uporabljati zgolj zaradi pristopa novih držav članic,

- v skladu s členoma 52(1) in (2), če je bila prejšnja nacionalna pravica v novi državi članici registrirana ali je bila zanjo vložena prijava ali je bila pridobljena pred dnem pristopa.

5. Uporabo znamke Skupnosti iz odstavka 1 se sme v skladu s členoma 106 in 107 prepovedati, če je bila prejšnja znamka ali druga prejšnja pravica registrirana ali je bila zanjo vložena prijava ali je bila pridobljena v novi državi članici v dobri veri pred dnem pristopa te države; ali, kjer je to ustrezno, ima datum prednostne pravice, ki je pred dnem pristopa te države."

--------------------------------------------------