SL Uradni list Evropske unije L 157/29

PROTOKOL

O pogojih in načinu sprejema republike Bolgarije in Romunije v Evropsko unijo

VISOKE POGODBENICE SO SE

OB UPOŠTEVANJU, da bosta Republika Bolgarija in Romunija postali članici Evropske unije 1. januarja 2007,

OB UPOŠTEVANJU, da I-58. člen Pogodbe o Ustavi za Evropo določa, da so pogoji in način sprejema urejeni s sporazumom med državo članico in državo kandidatko,

DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki se priložijo Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:

PRVI DEL

NAČELA

1. Člen

1. V tem protokolu:

— izraz „Ustava“ pomeni Pogodbo o Ustavi za Evropo;

— izraz „Pogodba ESAE“ pomeni Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, kakor je bila dopolnjena ali spremenjena s pogodbami ali drugimi akti, ki so začeli veljati pred pristopom;

— izraz „sedanje države članice“ pomeni Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske;

— izraz „novi državi članici“ pomeni Republiko Bolgarijo in Romunijo;

— izraz „institucije“ pomeni institucije, ustanovljene z Ustavo.

2. Sklicevanja na Ustavo in na Unijo se v tem protokolu glede na sobesedila štejejo za sklicevanja na Pogodbo ESAE oziroma na Skupnost, ustanovljeno s Pogodbo ESAE.

2. Člen

Z dnem pristopa so določbe Ustave, Pogodbe ESAE in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, za Bolgarijo in Romunijo zavezujoče in se v njiju uporabljajo pod pogoji, ki jih določajo Ustava, Pogodba ESAE in ta protokol.

3. Člen

1. Bolgarija in Romunija pristopata k sklepom in sporazumom, ki so jih sprejeli predstavniki vlad držav članic v okviru Sveta.

2. Bolgarija in Romunija sta v zvezi z izjavami ali resolucijami ali drugimi stališči Evropskega sveta ali Sveta in v zvezi s tistimi, ki zadevajo Unijo in ki so jih države članice sprejele v medsebojnem soglasju, v enakem položaju kakor sedanje države članice; ustrezno temu bosta spoštovali načela in smernice, izhajajoče iz navedenih izjav, resolucij ali drugih stališč, ter sprejeli ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja.

3. Bolgarija in Romunija pristopata h konvencijam in protokolom, naštetim v Prilogi I. Te konvencije in protokoli začnejo za Bolgarijo in Romunijo veljati na dan, ki ga določi Svet v sklepih iz četrtega odstavka.

4. Svet na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme evropske sklepe o prilagoditvah konvencij in protokolov iz tretjega odstavka, potrebnih zaradi pristopa, ter prilagojena besedila objavi v Uradnem listu Evropske unije.

5. Bolgarija in Romunija se glede na konvencije in protokole iz tretjega odstavka zavezujeta, da bosta uvedli upravne in druge ukrepe, kot so jih do dne pristopa sprejele sedanje države članice ali Svet, in olajšali dejansko sodelovanje med institucijami in organi ter telesi držav članic.

6. Svet lahko na predlog Komisije soglasno sprejme evropske sklepe o dopolnitvi Priloge I s konvencijami, sporazumi in protokoli, podpisanimi pred pristopom.

7. Med instrumente iz tega členu, štejejo tudi tisti iz IV- 438. člena Ustave.

4. Člen

1. Določbe schengenskega pravnega reda iz Protokola št. 17 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, priloženem k Ustavi, in akti, ki temeljijo na njem oziroma so z njim kako drugače povezani, navedeni v Prilogi II, kakor tudi vsi nadaljnji takšni akti, sprejeti pred dnem pristopa, so za Bolgarijo in Romunijo zavezujoči in se v njiju uporabljajo z dnem pristopa.

2. Določbe schengenskega pravnega reda, kakor so vključene v okvir Evropske unije, in akti, ki na njem temeljijo oziroma so z njim kako drugače povezani in jih prvi odstavek ne vsebuje, so za Bolgarijo in Romunijo zavezujoči z dnem pristopa, vendar se v vsaki od teh državah uporabljajo šele na podlagi evropskega sklepa Sveta, sprejetega v ta namen po preveritvi v skladu z ustreznimi schengenskimi postopki ocenjevanja, da so v tej državi izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo vseh delov zadevnega pravnega reda.

Svet odloča po posvetovanju z Evropskim parlamentom s soglasjem svojih članov, ki predstavljajo vlade držav članic, za katere določbe tega odstavka že veljajo, in predstavnika vlade države članice, za katero se morajo te določbe še uveljaviti. Člani Sveta, ki predstavljajo vladi Irske in Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, sodelujejo pri taki odločitvi, kolikor se ta nanaša na določbe schengenskega pravnega reda in na akte, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, pri katerih ti državi članici sodelujeta.

5. Člen

Bolgarija in Romunija od dne pristopa sodelujeta v ekonomski in monetarni uniji kot državi članici s posebno ureditvijo v smislu III-197. člena Ustave.

6. Člen

1. Sporazumi ali konvencije, ki jih sklene ali začasno uporablja Unija z eno ali več tretjimi državami, mednarodno organizacijo ali državljanom tretje države, so pod pogoji iz Ustave in tega protokola zavezujoči za Bolgarijo in Romunijo.

2. Bolgarija in Romunija se zavezujeta, da bosta pod pogoji iz tega protokola pristopili k sporazumom in konvencijam, ki so jih skupaj sklenile ali podpisale Unija in sedanje države članice.

Pristop Bolgarije in Romunije k sporazumom ali konvencijam, ki so jih Unija in sedanje države članice skupaj sklenile ali podpisale z določenimi tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, se opravi s sklenitvijo protokolov k tem sporazumom ali konvencijam med Svetom, ki nastopa soglasno v imenu držav članic in tretjo državo oziroma tretjimi državami ali zadevno mednarodno organizacijo. O teh protokolih se v imenu držav članic na podlagi pogajalskih smernic, ki jih s soglasjem odobri Svet, in ob posvetovanju z odborom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, pogaja Komisija. Komisija Svetu predloži osnutke protokolov, ki jih je treba skleniti.

Ta postopek ne posega v izvajanje pristojnosti Unije in ne vpliva na razdelitev pristojnosti med Unijo in državami članicami glede sklenitve takih sporazumov v prihodnje ali glede katerih koli drugih sprememb, ki niso povezane s pristopom.

3. Ob pristopu k sporazumom in konvencijam iz prejšnjega odstavka pridobita Bolgarija in Romunija enake pravice in obveznosti iz teh sporazumov in konvencij, kot jih imajo sedanje države članice.

4. Od dne pristopa in dokler ne začnejo veljati potrebni protokoli iz drugega odstavka, Bolgarija in Romunija uporabljata določbe sporazumov ali konvencij, ki so jih pred pristopom skupaj sklenile Unija in sedanje države članice, z izjemo sporazuma o prostem pretoku oseb, sklenjenega s Švico. Ta obveznost velja tudi za tiste sporazume ali konvencije, za katere so se Unija in sedanje države članice dogovorile, da jih bodo uporabljale začasno.

Do začetka veljavnosti protokolov iz drugega odstavka, Unija in države članice skupaj v okviru svojih pristojnosti sprejmejo ustrezne ukrepe.

5. Bolgarija in Romunija pristopita k Sporazumu o partnerstvu med člani afriške, karibske in pacifiške skupine držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1), ki je bil podpisan 23. junija 2000 v Cotonouju.

6. Bolgarija in Romunija se zavezujeta, da pod pogoji iz tega protokola pristopita k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (2) v skladu s členom 128 tega sporazuma.

7. Od dne pristopa Bolgarija in Romunija uporabljata dvostranske sporazume in dogovore o tekstilu, ki jih je Unija sklenila s tretjimi državami.

Količinske omejitve, ki jih Unija uporablja za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil, se prilagodijo tako, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k Uniji. V ta namen se lahko Unija o spremembah zgoraj omenjenih dvostranskih sporazumov in dogovorov dogovori v pogajanjih z zadevnimi tretjimi državami pred dnem pristopa.

Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov o tekstilu ne začnejo veljati do dne pristopa, Unija sprejme potrebne prilagoditve svojih pravil za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil iz tretjih držav, tako da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k Uniji.

8. Količinske omejitve, ki jih Unija uporablja pri uvozu jekla in izdelkov iz jekla, se prilagodijo na podlagi uvoza izdelkov iz jekla s poreklom iz zadevnih držav dobaviteljic v Bolgarijo in Romunijo v zadnjih letih.

V ta namen se pred dnem pristopa v pogajanjih dogovori o potrebnih spremembah dvostranskih sporazumov in dogovorov za jeklo, ki jih je Unija sklenila s tretjimi državami.

Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov ne začnejo veljati do dne pristopa, se uporabijo določbe prvega pododstavka.

9. S sporazumi o ribolovu, ki sta jih Bolgarija in Romunija sklenili s tretjimi državami pred pristopom, upravlja Unija.

Pravice in obveznosti Bolgarije in Romunije, ki izhajajo iz teh sporazumov, ostanejo v obdobju, v katerem se določbe teh sporazumov prehodno ohranjajo, nespremenjene.

Čim prej, vsekakor pa pred prenehanjem veljavnosti sporazumov iz prvega pododstavka, Svet na predlog Komisije za vsak posamezen primer ustrezno odloči o nadaljevanju ribolovne dejavnosti, ki izhaja iz teh sporazumov, vključno z možnostjo podaljšanja nekaterih sporazumov za čas največ enega leta.

10. Z učinkom z dnem pristopa Bolgarija in Romunija odstopita od sporazumov o prosti trgovini, sklenjenih s tretjimi državami, vključno s Srednjeevropskim sporazumom o prosti trgovini.

Kolikor sporazumi med Bolgarijo, Romunijo ali obema državama na eni strani in eno ali več tretjimi državami na drugi niso združljivi z obveznostmi, ki izhajajo iz tega protokola, Bolgarija in Romunija ukreneta vse potrebno, da odpravita ugotovljene neskladnosti. Če se Bolgarija ali Romunija sooči s težavami pri prilagoditvi sporazuma, ki ga je pred pristopom sklenila z eno ali več tretjimi državami, od tega sporazuma odstopi v skladu s pogoji, določenimi v tem sporazumu.

11. Bolgarija in Romunija pod pogoji iz tega protokola pristopita k notranjim sporazumom med sedanjimi državami članicami, ki so bili sklenjeni za izvajanje sporazumov ali konvencij iz drugega, petega in šestega odstavka.

12. Bolgarija in Romunija, kolikor je to potrebno, sprejmeta ustrezne ukrepe, da svoj položaj v razmerju do mednarodnih organizacij in do tistih mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenica je tudi Unija ali druge države članice, prilagodita glede na pravice in obveznosti, ki izhajajo iz njunega pristopa k Uniji.

Na dan pristopa ali takoj, ko je to mogoče, odstopita od mednarodnih sporazumov o ribolovu in izstopita iz mednarodnih ribolovnih organizacij, katerih pogodbenica oziroma članica je tudi Unija, razen če se njuno članstvo nanaša na zadeve, ki niso povezane z ribolovom.

13. Med konvencije in sporazume iz tega člena, ki jih je sklenila ali podpisala Unija, štejejo tudi tisti iz IV-438. člena Ustave.

7. Člen

Z evropskim zakonom Sveta se lahko razveljavijo prehodne določbe iz tega protokola, ki se več ne uporabljajo. Svet odloča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

8. Člen

1. Akti institucij na katere se nanašajo prehodne določbe iz tega protokola, ohranijo svojo pravno naravo; zlasti se še naprej uporabljajo postopki za spremembe navedenih aktov.

2. Določbe tega protokola, katerih namen ali učinek je, drugače kakor v obliki prehodnega ukrepa, razveljaviti ali spremeniti akte institucij, imajo isto pravno naravo kakor določbe, ki jih razveljavljajo ali spreminjajo, in zanje veljajo enaka pravila kot za navedene določbe.

9. Člen

Pri uporabi Ustave in aktov institucij, veljajo odstopanja, predvidena v tem protokolu kot prehodni ukrep.

DRUGI DEL

PRILAGODITVE USTAVE

I. NASLOV

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

10. Člen

1. Prvi odstavek 9. člena Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, ki je priložen Ustavi in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava sodnikov, se izmenično zamenja štirinajst in trinajst sodnikov.“.

2. 48. člen Protokola št. 3 o statutu Sodišča Evropske unije, ki je priložen Ustavi in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„48. člen Sodišče splošne pristojnosti ima sedemindvajset sodnikov.“.

11. Člen

1. V prvem pododstavku prvega odstavka 4. člena 4: (a) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim: „1. Kapital banke je 164 795 737 000 EUR, države članice pa so vpisale naslednje deleže (3):“; (b) med vnosa za Irsko in Slovaško se vstavi naslednje: „Romunija 846 000 000“; in (c) med vnosa za Slovenijo in Litvo se vstavi naslednje: „Bolgarija 296 000 000“.

2. V drugem odstavku 9. člena se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim: „2. Svet direktorjev sestavlja osemindvajset direktorjev in osemnajst namestnikov direktorjev. Direktorje imenuje Svet guvernerjev za pet let, po enega predlaga vsaka država članica in enega predlaga Komisija. Namestnike direktorjev imenuje Svet guvernerjev za pet let, kakor sledi: — dva namestnika predlaga Zvezna republika Nemčija, — dva namestnika predlaga Francoska republika, — dva namestnika predlaga Italijanska republika, — dva namestnika predlaga Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske, — enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagata Kraljevina Španija in Portugalska republika, — enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Belgija, Veliko vojvodstvo Luksemburg in Kraljevina Nizozemska, — dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Danska, Helenska republika, Irska in Romunija, — dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Avstrija, Republika Finska in Kraljevina Švedska, — tri namestnike v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Bolgarija, Češka republika, Republika Ciper, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika, — enega namestnika predlaga Komisija.“.

12. Člen

Prvi pododstavek člena 134(2) Pogodbe ESAE o sestavi Znanstveno-tehničnega odbora se nadomesti z naslednjim:

„2. Odbor ima enainštirideset članov, ki jih Svet imenuje po posvetovanju s Komisijo.“.

II. NASLOV

DRUGE PRILAGODITVE

13. Člen

Zadnji stavek prvega odstavka III-157. člena Ustave se nadomesti z naslednjim:

„Ob upoštevanju omejitev, ki obstajajo v nacionalni zakonodaji Bolgarije, Estonije in Madžarske, je zadevni datum 31. december 1999.“.

14. Člen

Prvi odstavek IV- 440. člena Ustave se nadomesti z naslednjim:

„1. Ta pogodba velja za Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.“.

15. Člen

1. V prvemu odstavku IV-448. člena (1) Ustave se doda naslednji pododstavek:

„V skladu s Pristopno pogodbo sta verodostojni tudi različici te pogodbe v bolgarskem in romunskem jeziku.“.

2. Drugi odstavek člena 225 Pogodbe ESAE se nadomesti z naslednjim:

„Verodostojne so tudi različice te pogodbe v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, grškem, irskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.“.

TRETJI DEL

TRAJNE DOLOČBE

I. NASLOV

PRILAGODITVE AKTOV INSTITUCIJ

16. Člen

Akti, našteti v Prilogi III k temu protokolu, se prilagodijo, kakor je določeno v navedeni prilogi.

17. Člen

Prilagoditve aktov, naštetih v Prilogi IV k temu protokolu, ki so potrebne zaradi pristopa, se oblikujejo skladno s smernicami iz navedene priloge.

II. NASLOV

DRUGE DOLOČBE

18. Člen

Ukrepi, našteti v Prilogi V k temu protokolu, se uporabijo pod pogoji, ki jih določa navedena priloga.

19. Člen

Z evropskim zakonom Sveta se lahko sprejmejo prilagoditve določb tega protokola glede skupne kmetijske politike, ki bi se izkazale kot potrebne zaradi spremembe prava Unije. Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom odloča soglasno.

ČETRTI DEL

ZAČASNE DOLOČBE

I. NASLOV

PREHODNI UKREPI

20. Člen

Ukrepi, navedeni v prilogah VI in VII k temu protokolu, se uporabljajo za Bolgarijo in Romunijo pod pogoji, določenimi v teh prilogah.

II. NASLOV

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

21. Člen

1. V drugem odstavku 1. člena Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se vstavi naslednji pododstavek:

„Ne glede na največje možno število članov Evropskega parlamenta, določenega v drugem odstavku I-20. člena Ustave, se zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije število članov Evropskega parlamenta poveča za naslednje število članov iz teh držav za obdobje od dne pristopa do začetka mandatne dobe Evropskega parlamenta 2009-2014: Bolgarija 18 Romunija 35“.

2. Bolgarija in Romunija do 31. decembra 2007 vsaka posebej izvedeta splošne neposredne volitve v Evropski parlament, na katerih njuni državljani izvolijo število članov iz prejšnjega odstavka v skladu z določbami Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (4)

3. Ne glede na tretji odstavek I-20. člena Ustave, v primeru, da so volitve izvedene po dnevu pristopa, imenujejo člane Evropskega parlamenta, ki zastopajo državljane Bolgarije in Romunije za obdobje od dne pristopa do volitev iz prejšnjega odstavka, parlamenti teh držav med svojimi predstavniki postopku, ki ga določita državi sami.

22. Člen

1. V drugem pododstavku drugega odstavka 2. člena Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se med vnosa za Belgijo in Češko vstavi:

„Bolgarija 10“

in med vnosa za Portugalsko in Slovenijo:

„Romunija 14“.

2. Tretji pododstavek drugega odstavka 2. člena Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„Za sprejetje odločitev je potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo večino članov, kadar Ustava določa, da morajo biti sprejete na predlog Komisije. V drugih primerih je za sprejetje odločitev potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članov.“.

23. Člen

V 6. členu Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se med vnosa za Belgijo in Češko vstavi:

„Bolgarija 12“

in med vnosa za Portugalsko in Slovenijo:

„Romunija 15“.

24. Člen

V 7. členu Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se med vnosa za Belgijo in Češko vstavi:

„Bolgarija 12“

in med vnosa za Portugalsko in Slovenijo:

„Romunija 15“.

III. NASLOV

FINANČNE DOLOČBE

25. Člen

(5)

Bolgarija 14 800 000 EUR Romunija 42 300 000 EUR.

Ti prispevki se vplačajo v osmih enakih obrokih, ki zapadejo 31. maja 2007, 31. maja 2008, 31. maja 2009, 30. novembra 2009, 31. maja 2010, 30. novembra 2010, 31. maja 2011 in 30. novembra 2011.

5

Bolgarija 0,181% Romunija 0,517%.

3. Bolgarija in Romunija kapital in plačila iz prvega in prejšnjega odstavka vplačata v gotovini v eurih, razen če svet guvernerjev soglasno določi posebno ureditev.

26. Člen

1. Bolgarija in Romunija vplačata naslednje zneske v Raziskovalni sklad za premog in jeklo iz Sklepa 2002/234/ESPJ predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. februarja 2002 o finančnih posledicah izteka Pogodbe ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo (6):

(v milijonih EUR, po tekočih cenah) Bolgarija 11,95 Romunija 29,88.

2009: 15 % 2010: 20 % 2011: 30 % 2012: 35 %.

27. Člen

1. Z dnem pristopa z javnimi razpisi, oddajanjem naročil in izplačili predpristopne pomoči v okviru programa Phare (7), programa Phare za čezmejno sodelovanje (8) ter pomoči v okviru prehodnega vira iz 30. člena upravljajo izvajalske agencije v Bolgariji in Romuniji.

V skladu z merili in pogoji iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 1266/1999 z dne 21. junija 1999 o usklajevanju pomoči državam prosilkam v okviru predpristopne strategije in o spremembah Uredbe (EGS) št. 3906/89 (9) in iz člena 164 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10), akreditacijskemu postopku, ki ga vodi Komisija, in pozitivno ocenjenemu razširjenemu decentraliziranemu izvajalskemu sistemu (EDIS) sledi sklep Komisije o opustitvi naknadnega nadzora Komisije nad javnimi razpisi in oddajanjem naročil.

Če Komisija sklepa o opustitvi naknadnega nadzora ne sprejme pred dnem pristopa, pogodbe, podpisane med dnem pristopa in dnem sprejetja sklepa Komisije, niso upravičene do predpristopne pomoči.

Če sklep Komisije o opustitvi naknadnega nadzora ni sprejet do dne pristopa iz razlogov, ki jih ni mogoče pripisati organom Bolgarije ali Romunije, lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih dopusti, da so pogodbe, podpisane med dnem pristopom in dnem sklepa Komisije, upravičene do predpristopne pomoči in da se v omejenem obdobju nadaljuje izvajanje predpristopne pomoči, ob upoštevanju naknadnega nadzora Komisije nad javnimi razpisi in oddajanjem naročil.

2. Za finančne obveznosti, prevzete pred pristopom v okviru predpristopnih finančnih instrumentov iz prvega odstavka, kot tudi tiste v okviru prehodnega vira iz 31. člena, prevzete po pristopu, vključno s sklepanjem in registracijo naknadnih posamičnih pravnih zavez in plačil, opravljenih po pristopu, se še naprej uporabljajo pravila in uredbe o predpristopnih instrumentih financiranja in se do zaključka zadevnih programov in projektov zaračunajo ustreznim proračunskim poglavjem. Ne glede na to se postopki javnih naročil po pristopu vodijo v skladu z ustreznimi predpisi Unije.

3. Zadnje programiranje za predpristopno pomoč iz prvega odstavka se izvede v zadnjem letu pred pristopom. Pogodbe za oddajo naročil v okviru teh programov bo treba skleniti v naslednjih dveh letih. Roka za oddajo naročil ni mogoče podaljšati. Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko odobri omejeno podaljšanje roka za izvedbo pogodb.

Ne glede na to se lahko predpristopna sredstva za kritje upravnih stroškov, kot je opredeljeno v četrtem odstavku dodelijo v prvih dveh letih po pristopu. Za stroške revizije in vrednotenja se lahko predpristopna sredstva dodelijo za največ pet let po pristopu.

4. Da bi se zagotovilo potrebno postopno ukinjanje predpristopnih finančnih instrumentov iz prvega odstavka in programa ISPA (11), lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v obdobju največ devetnajst mesecev po pristopu zagotovi ohranitev potrebnih dejavnosti statutarnih uslužbencev v Bolgariji in Romuniji. V tem obdobju uradniki ter začasni in pogodbeni uslužbenci, ki so bili na delovna mesta v Bolgariji in Romuniji razporejeni pred pristopom in ki morajo po dnevu pristopa ostati v službi v teh državah, delajo izjemoma pod istimi finančnimi in materialnimi pogoji, kot jih je uporabljala Komisija pred pristopom v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (12). Odhodki za poslovanje, vključno s plačami za drugo potrebno osebje, se krijejo iz postavke „Postopno ukinjanje predpristopne pomoči za nove države članice“ ali enakovredne postavke v okviru ustreznega področja politike splošnega proračuna Evropske unije, ki se nanaša na širitev.

28. Člen

1. Ukrepi, za katere na dan pristopa veljajo sklepi o pomoči na podlagi Uredbe (ES) št. 1267/99 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v pred-pristopnem obdobju in katerih izvajanje se do dne pristopa še ni zaključilo, se štejejo za odobrene s strani Komisije na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi Kohezijskega sklada (13). Še nedodeljeni zneski za namene izvajanja teh ukrepov, se dodelijo na podlagi uredbe o Kohezijskem skladu, ki velja na dan pristopa, in se dodelijo poglavju splošnega proračuna Evropske unije, ki ustreza tej uredbi. Če drugi do peti odstavek ne določajo drugače, se za te ukrepe uporabljajo določbe o izvajanju ukrepov, sprejetih s to uredbo.

2. Postopki javnih naročil v zvezi z ukrepom iz prejšnjega odstavka, v katerih je bil do dne pristopa že objavljen javni razpis v Uradnem listu Evropske unije, se izvedejo v skladu s pravili iz tega razpisa. Ne uporabljajo pa se določbe iz člena 165 Finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Postopki javnih naročil v zvezi z ukrepom iz prejšnjega odstavka, v katerih do dne pristopa še ni bil objavljen javni razpis v Uradnem listu Evropske unije, so v skladu z določbami Ustave, akti, sprejetimi v skladu z Ustavo in politikami Unije, vključno s politikami varstva okolja, prometa, vseevropskih omrežij, konkurence in oddaje javnih naročil.

3. Plačila Komisije v okviru ukrepa iz prvega odstavka se knjižijo na najstarejšo odprto obveznost, nastalo najprej v skladu z Uredbo (ES) št. 1267/1999, nato pa v skladu z Uredbo o Kohezijskem skladu, ki je takrat v veljavi.

4. Razen v ustrezno utemeljenih primerih, ki jih na zaprosilo zadevne države članice določi Komisija, se za ukrepe iz prvega odstavka še naprej uporabljajo pravila o upravičenosti izdatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1267/1999.

5. Komisija lahko za ukrepe iz prvega odstavka v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih odobri posebne izjeme od pravil, ki se uporabljajo v skladu z Uredbo o Kohezijskem skladu, v veljavi na dan pristopa.

29. Člen

Kadar se obdobje za večletne obveznosti, prevzete v okviru programa SAPARD (14) v zvezi s pogozdovanjem kmetijskih zemljišč, pomočjo za ustanovitev skupin pridelovalcev ali kmetijsko-okoljskimi shemami, podaljša preko zadnjega dovoljenega datuma za plačila v okviru SAPARD, se bodo neporavnane obveznosti pokrile v okviru programa za razvoj podeželja 2007-2013. Če so s tem v zvezi potrebni posebni prehodni ukrepi, se ti sprejmejo po postopku iz člena 50(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (15).

30. Člen

1. Bolgarija, ki je — v skladu s svojo zavezo — zaradi nadaljnje razgradnje pred letom 2003 dokončno zaprla reaktor 1 in reaktor 2 jedrske elektrarne Kozloduj, se zaveže, da bo leta 2006 dokončno zaprla reaktor 3 in reaktor 4 te elektrarne in ju nato razgradila.

2. V obdobju 2007-2009 Skupnost Bolgariji zagotovi finančno pomoč v podporo njenim naporom za razgradnjo in za soočenje s posledicami zaprtja in razgradnje reaktorjev 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj.

Pomoč med drugim vključuje: ukrepe v podporo razgradnji reaktorjev 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj; ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom EU, ukrepe za posodobitev konvencionalne proizvodnje energije, področjev prenosa in distribucije v Bolgariji, ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti, spodbujanje izrabe obnovljivih virov energije ter za izboljšanje varnosti dobave energije.

V obdobju 2007-2009 bo pomoč znašala 210 milijonov EUR (po cenah iz leta 2004) odobrenih pravic za prevzem obveznosti, ki se bodo odobrile v enakih letnih tranšah po 70 milijonov EUR (po cenah iz leta 2004).

Pomoč ali deli pomoči so lahko na razpolago kot prispevek Skupnosti k Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo elektrarne Kozloduj, s katerim upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj.

3. Komisija lahko sprejme pravila za izvajanje pomoči iz prejšnjega odstavka. Pravila se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16). V ta namen Komisiji pomaga odbor. Uporabljata se člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES. Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je šest tednov. Odbor sprejme svoj poslovnik.

31. Člen

1. Prvo leto po pristopu Unija Bolgariji in Romuniji zagotavlja začasno finančno pomoč, v nadaljnjem besedilu „prehodni vir“, za razvoj in okrepitev njune upravne in sodne usposobljenosti za izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije in v podporo izmenjave najboljše prakse. S to pomočjo se financirajo projekti za vzpostavljanje institucij in z njimi povezane dodatne omejene naložbe majhnega obsega.

2. Pomoč je namenjena stalni potrebi po okrepitvi institucionalne usposobljenosti na določenih področjih z ukrepi, ki jih ni mogoče financirati iz strukturnih skladov ali skladov za razvoj podeželja.

3. Za projekte tesnega medinstitucionalnega sodelovanja med javnimi upravami z namenom vzpostavljanja institucij se še naprej uporablja postopek zbiranja ponudb preko mreže kontaktnih točk v državah članicah, kakor ga predvidevajo okvirni sporazumi z državami članicami za predpristopno pomoč.

Odobrene pravice za prevzem obveznosti za prehodni vir za Bolgarijo in Romunijo v prvem letu po pristopu znašajo 82 milijonov EUR, po cenah iz leta 2004, in so namenjene obravnavanju nacionalnih in horizontalnih prednostnih področij. Organi, pristojni za proračun, odobrijo odobrene pravice v okviru omejitev iz finančne perspektive.

4. Pomoč v okviru prehodnega vira se določi in izvede v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3906/89 o gospodarski pomoči nekaterim državam Srednje in Vzhodne Evrope.

32. Člen

1. Kot začasni instrument se ustanovita zneska za krepitev denarnega toka in schengenski vir za pomoč Bolgariji in Romuniji med dnem pristopa in koncem leta 2009 za financiranje ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih mejah in za izboljšanje denarnega toka v nacionalnih proračunih.

2. Za obdobje 2007-2009 so Bolgariji in Romuniji na razpolago naslednji zneski (po cenah iz leta 2004) pavšalnih plačil v okviru začanega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira:

(v milijonih EUR, po cenah iz leta 2004) 2007 2008 2009 Bolgarija 121,8 59,1 58,6 Romunija 297,2 131,8 130,8

3. Vsaj 50 % sredstev, dodeljenih vsaki državi v okviru začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira, se porabi kot pomoč Bolgariji in Romuniji za njune obveznosti financiranja ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih meja.

4. Dvanajstina vsakoletnega zneska se izplača Bolgariji in Romuniji prvi delovni dan vsakega meseca ustreznega leta. Pavšalna plačila se porabijo v treh letih od prvega izplačila. Najkasneje šest mesecev po izteku tega triletnega roka Bolgarija in Romunija predložita izčrpno poročilo o končni porabi pavšalnih plačil v okviru schengenskega dela začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira vključno z izkazi, ki opravičujejo odhodke. Morebitna neporabljena ali neupravičeno porabljena sredstva se povrnejo Komisiji.

5. Komisija lahko sprejme potrebne tehnične določbe za delovanje začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira.

33. Člen

1. Ne glede na prihodnje politične odločitve so celotne odobrene pravice za prevzem obveznosti za strukturne ukrepe, ki so Bolgariji in Romuniji na voljo v triletnem obdobju 2007‐2009, naslednje:

(v milijonih EUR, po cenah iz leta 2004) 2007 2008 2009 Bolgarija 539 759 1 002 Romunija 1 399 1 972 2 603

2. V triletnem obdobju 2007-2009 se obseg in narava posegov v okviru teh določenih sredstev za vsako državo določijo na podlagi določb, ki se takrat uporabljajo za odhodke strukturnih ukrepov.

34. Člen

1. Poleg predpisov o razvoju podeželja, veljavnih na dan pristopa, se določbe iz I. do III. oddelka Priloge VIII uporabljajo za Bolgarijo in Romunijo v obdobju 2007-2009, posebne finančne določbe iz IV. oddelka Priloge VIII pa se za Bolgarijo in Romunijo uporabljajo skozi celotno programsko obdobje 2007-2013.

2. Ne glede na prihodnje politične odločitve odobrene pravice za prevzem obveznosti iz Jamstvenega oddelka EKUJS za razvoj podeželja v Bolgariji in Romuniji v triletnem obdobju 2007-2009 znašajo 3 041 milijonov EUR (po cenah iz leta 2004).

3. Po potrebi se po postopku iz člena 50(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999 sprejmejo izvedbena pravila za uporabo določb Priloge VIII.

4. Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom po potrebi prilagodi določbe Priloge VIII, da zagotovi skladnost s predpisi o razvoju podeželja.

35. Člen

Zneske iz 30., 31., 32., 33. in 34. člena Komisija vsako leto prilagodi glede na gibanje cen v okviru letnih tehničnih prilagoditev finančne perspektive.

IV. NASLOV

DRUGE DOLOČBE

36. Člen

1. Če se do konca obdobja, ki traja največ tri leta po pristopu, na katerem koli gospodarskem področju pojavijo resne težave, ki bi utegnile trajati dalj časa ali ki bi lahko resno poslabšale gospodarske razmere na določenem območju, lahko Bolgarija ali Romunija zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov, da bi nastale razmere popravila in da bi to področje prilagodila gospodarstvu notranjega trga.

V enakih razmerah lahko vsaka sedanja država članica zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov proti Bolgariji, Romuniji ali obema državama.

2. Na zaprosilo zadevne države Komisija po hitrem postopku sprejme evropske uredbe ali sklepe o zaščitnih ukrepih, ki so po njenem mnenju potrebni, ter podrobno opredeli pogoje in način njihovega izvajanja.

V primeru resnih gospodarskih težav in na izrecno zaprosilo zadevne države članice Komisija odloči v petih delovnih dneh po prejemu zaprosila, ki so mu priloženi ustrezni podatki. Tako sprejeti ukrepi se začnejo uporabljati takoj, upoštevajo interese vseh zadevnih strank in nimajo za posledico mejnih kontrol.

3. Ukrepi, dovoljeni na podlagi prejšnjega odstavka, lahko vsebujejo odstopanja od pravil Ustave in zlasti tega protokola v takšnem obsegu in za toliko časa, kolikor je nujno potrebno za doseganje ciljev iz prvega odstavka. Prednost imajo ukrepi, ki kar najmanj ovirajo delovanje notranjega trga.

37. Člen

Če Bolgarija ali Romunija ni izpolnila zavez, ki jih je prevzela v okviru pristopnih pogajanj, vključno z obveznostmi v vseh področnih politikah, povezanih z gospodarskimi aktivnostmi s čezmejnim učinkom, in je s tem povzročila hujšo nepravilnost v delovanju notranjega trga ali grozečo nevarnost take nepravilnosti, lahko Komisija do konca obdobja, ki lahko traja največ tri leta po pristopu, na utemeljeno prošnjo države članice ali na lastno pobudo sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi določi ustrezne ukrepe.

Ukrepi so sorazmerni, prednost pa imajo tisti, ki kar najmanj ovirajo delovanje notranjega trga, in, kjer je to primerno, uporaba obstoječih področnih zaščitnih mehanizmov. Ti zaščitni ukrepi se ne smejo uveljavljati kot sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine med državami članicami. Na podlagi ugotovitev spremljanja se lahko zaščitna klavzula uveljavlja tudi pred pristopom, sprejeti ukrepi pa začnejo veljati z dnem pristopa, razen če ne predvidevajo kasnejšega datuma. Ukrepi se ohranijo le toliko časa, kolikor je to nujno potrebno, in so v vsakem primeru ukinjeni, ko je ustrezna zaveza izpolnjena. Dokler ustrezne zaveze niso izpolnjene, pa se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja, ki je določeno v prvem odstavku. Ob upoštevanju napredka zadevne nove države članice pri izpolnjevanju zavez lahko Komisija ukrepe ustrezno prilagodi. Pred preklicem evropskih uredb in sklepov, s katerimi so določeni zaščitni ukrepi, Komisija pravočasno obvesti Svet in ustrezno upošteva morebitne pripombe Sveta v tej zvezi.

38. Člen

Če v Bolgariji ali Romuniji obstajajo hujše pomanjkljivosti ali obstaja nevarnost takih pomanjkljivosti pri prenosu, stanju izvajanja ali uporabi okvirnih sklepov ali drugih ustreznih zavez, instrumentov sodelovanja in sklepov o vzajemnem priznavanju na področju kazenskega prava iz Naslova VI Pogodbe o Evropski uniji ter direktiv in uredb o vzajemnem priznavanju v civilnih zadevah iz Naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter evropskih zakonov in okvirnih zakonov, sprejetih na podlagi 3. in 4. oddelka, IV. poglavja, III. naslova, III. dela Ustave, lahko Komisija do konca obdobja, ki lahko traja največ tri leta po pristopu, na utemeljeno zaprosilo države članice ali na lastno pobudo in po posvetovanju z državami članicami sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi določi ustrezne ukrepe, ter podrobno opredeli pogoje in načine njihovega izvajanja.

Ne da bi to vplivalo na nadaljevanje tesnega pravosodnega sodelovanja so ti ukrepi lahko sprejeti v obliki začasne odložitve izvajanja ustreznih določb in sklepov v odnosih med Bolgarijo ali Romunijo in katero koli drugo oz. drugimi državami članicami. Na podlagi ugotovitev spremljanja se lahko zaščitna klavzula uveljavlja tudi pred pristopom, sprejeti ukrepi pa začnejo veljati z dnem pristopa, razen če ne predvidevajo kasnejšega datuma. Ukrepi se ohranijo le toliko časa, kolikor je to nujno potrebno, in so v vsakem primeru ukinjeni, ko so pomanjkljivosti odpravljene. Dokler te pomanjkljivosti niso odpravljene, pa se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja, ki je določeno v prvem odstavku. Ob upoštevanju napredka zadevne države članice pri odpravljanju opredeljenih pomanjkljivosti lahko Komisija po posvetovanju z državami članicami ukrepe ustrezno prilagodi. Pred preklicem evropskih uredb in sklepov, s katerimi so določeni zaščitni ukrepi, Komisija pravočasno obvesti Svet in ustrezno upošteva morebitne pripombe Sveta v tej zvezi.

39. Člen

1. Če na podlagi stalnega spremljanja Komisije glede obveznosti, ki sta jih prevzeli Bolgarija in Romunija v okviru pristopnih pogajanj, in zlasti na podlagi poročil Komisije o spremljanju obstajajo jasni dokazi, da je stanje pripravljenosti za sprejem in izvajanje pravnega reda EU v Bolgariji in Romuniji tako, da obstaja resna nevarnost, da je katera koli izmed teh dveh držav na številnih pomembnih področjih očitno nepripravljena za soočenje s pogoji članstva do dne pristopa 1. januarja 2007, lahko Svet soglasno in na priporočilo Komisije odloči, da se datum pristopa te države odloži za eno leto, na 1. januar 2008.

2. Ne glede na prejšnji odstavek lahko Svet na priporočilo Komisije s kvalificirano večino sprejme odločitev iz prejšnjega odstavka glede Romunije, če so bile ugotovljene hujše pomanjkljivosti pri izpolnjevanju ene ali več obveznosti in pogojev, navedenih v I. točki Priloge IX, s strani Romunije.

3. Ne glede na prvi odstavek in 37. člen lahko Svet na priporočilo Komisije in po podrobni oceni napredka Romunije na področju politike konkurence, ki bo opravljena jeseni 2005, s kvalificirano večino sprejme odločitev iz prvega odstavka glede Romunije, če so bile ugotovljene hujše pomanjkljivosti pri izpolnjevanju obveznosti iz Evropskega sporazuma (17) ali ene ali več obveznosti in pogojev, navedenih v II. točki Priloge IX, s strani Romunije.

4. V primeru odločitve, sprejete na podlagi prvega, drugega ali tretjega odstavka, Svet s kvalificirano večino nemudoma sprejme odločitev o nujnih prilagoditvah tega protokola ter njegovih prilog in dodatkov, ki so potrebne zaradi odločitve o odložitvi.

40. Člen

Da ne bi bilo ovirano pravilno delovanje notranjega trga, izvrševanje nacionalnih predpisov Bolgarije in Romunije v prehodnih obdobjih iz Prilog VI in VII ne sme imeti za posledico mejnih kontrol med državami članicami.

41. Člen

Če so potrebni prehodni ukrepi za olajšanje prehoda iz obstoječe ureditve v Bolgariji in Romuniji na ureditev, ki izhaja iz uporabe skupne kmetijske politike pod pogoji iz tega protokola, Komisija sprejme take ukrepe po postopku iz člena 25(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (18) ali, če je to primerno, iz ustreznih členov drugih uredb o skupni organizaciji kmetijskih trgov ali evropske zakonodaje, ki jih nadomešča, ali v skladu z ustreznim postopkom, kot je opredeljen v zakonodaji, ki se uporablja. Prehodni ukrepi iz tega člena se lahko sprejmejo v obdobju treh let od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi njihova uporaba. Evropski zakon Sveta lahko podaljša to obdobje. Svet odloča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

Prehodni ukrepi v zvezi z izvajanjem instrumentov skupne kmetijske politike, ki v tem protokolu niso določeni, so pa potrebni zaradi pristopa, se določijo pred dnem pristopa z evropskimi uredbami ali sklepi, ki jih sprejme Svet na predlog Komisije, ali evropskimi uredbami ali sklepi, ki jih sprejme Komisija, če vplivajo na instrumente, ki jih je prvotno sprejela Komisija, v skladu z zahtevanim postopkom za sprejetje zadevnih instrumentov.

42. Člen

Če so potrebni prehodni ukrepi za olajšanje prehoda iz obstoječe ureditve v Bolgariji in Romuniji na ureditev, ki izhaja iz uporabe veterinarskih in fitosanitarnih pravil Unije ter njenih pravil o varnosti hrane, Komisija sprejme take ukrepe v skladu z ustreznim postopkom, kakor je opredeljen v zakonodaji, ki se uporablja. Ti ukrepi se sprejmejo v obdobju treh let od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi njihova uporaba.

PETI DEL

DOLOČBE O IZVAJANJU TEGA PROTOKOLA

I. NASLOV

VZPOSTAVITEV INSTITUCIJ IN ORGANOV

43. Člen

Evropski parlament prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

44. Člen

Svet prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

45. Člen

Državljan vsake nove države članice je imenovan v Komisijo z dnem pristopa. Nova člana Komisije imenuje Svet v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, po posvetovanju z Evropskim parlamentom in v skladu z merili iz četrtega odstavka I-26. člena Ustave.

Mandat tako imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

46. Člen

1. Imenujeta se dva sodnika Sodišča in dva sodnika Sodišča splošne pristojnosti.

2. Mandat enega sodnika Sodišča, imenovanega v skladu s prejšnjim odstavkom, se izteče 6. oktobra 2009. Ta sodnik se izbere z žrebom. Mandat drugega sodnika se izteče 6. oktobra 2012.

Mandat enega sodnika Sodišča splošne pristojnosti, imenovanega v skladu s prejšnjim odstavkom, se izteče 31. avgusta 2007. Ta sodnik se izbere z žrebom. Mandat drugega sodnika se izteče 31. avgusta 2010.

3. Sodišče prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

Sodišče splošne pristojnosti v soglasju s Sodiščem prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

Tako prilagojeni poslovnik mora odobriti Svet.

4. Pri razsojanju na dan pristopa nerešenih zadev, za katere se je ustni postopek začel pred tem dnem, sodišči na občnih sejah ali v senatih zasedata v enaki sestavi kakor pred pristopom in uporabljata poslovnik, veljaven na dan pred dnem pristopa.

47. Člen

Državljan vsake nove države članice je imenovan v Računsko sodišče z dnem pristopa z mandatom šest let.

48. Člen

Odbor regij se razširi z imenovanjem 27 članov, ki predstavljajo regionalne in lokalne organe v Bolgariji in Romuniji in ki imajo predstavniški mandat regionalnih ali lokalnih oblasti ali so politično odgovorni voljeni skupščini. Mandat tako imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

49. Člen

Ekonomsko-socialni odbor se razširi z imenovanjem 27 članov, ki predstavljajo različne ekonomske in socialne komponente organizirane civilne družbe v Bolgariji in Romuniji. Mandat tako imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

50. Člen

Prilagoditve statutov in poslovnikov odborov, ustanovljenih z Ustavo in njihovih poslovnikov, ki so potrebne zaradi pristopa, se opravijo čim prej po pristopu.

51. Člen

1. Novi člani odborov, skupin ali drugih organov, ustanovljenih z Ustavo ali aktom institucij, se imenujejo pod pogoji in po postopkih, predvidenimi za imenovanje članov teh odborov, skupin ali drugih organov. Mandat novo imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

2. Članstvo v odborih ali skupinah, ustanovljenih z Ustavo ali aktom institucij, katerih število članov je stalno in neodvisno od števila držav članic, se ob pristopu v celoti obnovi, razen če se mandat sedanjih članov izteče v roku enega leta po pristopu.

II. NASLOV

UPORABA AKTOV INSTITUCIJ

52. Člen

Od pristopa se šteje, da so evropski okvirni zakoni, uredbe in sklepi v smislu I-33. člena Ustave in direktive in odločbe v smislu člena 249 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 161 Pogodbe ESAE naslovljene na Bolgarijo in Romunijo, če so omenjeni evropski okvirni zakoni, uredbe in sklepi in omenjene direktive in odločbe naslovljene na vse sedanje države članice. Z izjemo evropskih sklepov, ki začnejo veljati skladno z drugim odstavkom I-39. člena Ustave, in direktiv in odločb, ki začnejo veljati skladno s členoma 254(1) in (2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, za katere se šteje, da sta bili Bolgarija in Romunija o teh evropskih sklepih, direktivah in odločbah uradno obveščeni ob pristopu.

53. Člen

1. Bolgarija in Romunija izvajata ukrepe, potrebne za to, da z dnem pristopa upoštevata določbe evropskih okvirnih zakonov in tiste določbe evropskih uredb, ki so zavezujoče glede cilja, ki ga je treba doseči, vendar je izbira oblike in načina prepuščena nacionalnim organom v smislu I-33. člena Ustave in direktiv in odločb v smislu člena 249 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 161 Pogodbe ESAE, če v tem protokolu ni predviden drugačen rok. O teh ukrepih obvestita Komisijo najkasneje do dne pristopa, ali, kadar je to primerno, do roka, predvidenega s tem protokolom.

2. V kolikor spremembe direktiv v smislu člena 249 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 161 Pogodbe ESAE, uvedene s tem protokolom, zahtevajo prilagoditev zakonov in drugih predpisov sedanjih držav članic, sedanje države članice izvajajo ukrepe, potrebne za to, da z dnem pristopa upoštevajo spremenjene direktive, če v tem protokolu ni predviden drugačen rok. O teh ukrepih obvestijo Komisijo najkasneje do dne pristopa, ali, kadar je to primerno, do roka, predvidenega s tem protokolom.

54. Člen

O določbah zakonov in drugih predpisov za zagotovitev varovanja zdravja delavcev in prebivalstva na ozemljih Bolgarije in Romunije pred nevarnostmi ionizirajočega sevanja ti državi po členu 33 Pogodbe ESAE obvestita Komisijo v treh mesecih po pristopu.

55. Člen

Na ustrezno utemeljeno zaprosilo Bolgarije ali Romunije, predloženo Komisiji najkasneje do dne pristopa, lahko Svet na predlog Komisije oziroma Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, sprejme evropske uredbe ali sklepe, ki vsebujejo začasna odstopanja od aktov institucij, sprejetih med 1. oktobrom 2004 in dnem pristopa. Ukrepi se sprejmejo po pravilih glasovanja, ki urejajo sprejemanje akta, za katerega se zahteva začasno odstopanje. Kadar so ta odstopanja sprejeta po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.

56. Člen

Kadar je treba akte institucij, sprejetih pred pristopom, zaradi pristopa prilagoditi, ta protokol ali njegove priloge pa potrebnih prilagoditev ne predvidevajo, Svet na predlog Komisije oziroma Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, sprejme potrebne akte v ta namen. Kadar so te prilagoditve sprejete po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.

57. Člen

Razen če ni določeno drugače, Svet na predlog Komisije sprejme potrebne evropske uredbe ali sklepe za izvajanje določb tega protokola.

58. Člen

Besedila aktov institucij, ki so sprejeta pred pristopom in ki so jih Svet, Komisija ali Evropska centralna banka sestavila v bolgarskem in romunskem jeziku, so od dne pristopa enako verodostojna kot besedila, sestavljena v sedanjih uradnih jezikih. Besedila se objavijo v Uradnem listu Evropske unije, če so bila v njem objavljena v sedanjih jezikih.

III. NASLOV

KONČNE DOLOČBE

59. Člen

Priloge I do IX in dodatki k tem prilogam so sestavni del tega protokola.

60. Člen

Vlada Italijanske republike izroči vladam Republike Bolgarije in Romunije overjen izvod Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter pogodb, ki jo spreminjajo ali dopolnjujejo, v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.

Besedilo te pogodbe, sestavljeno v bolgarskem in romunskem jeziku, se priloži k temu protokolu. Ta besedila so enako verodostojna kakor besedila pogodbe iz prejšnjega odstavka, sestavljena v sedanjih jezikih.

61. Člen

Generalni sekretar izroči vladam Republike Bolgarije in Romunije overjeno kopijo mednarodnih sporazumov, deponiranih v arhivu Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

(3) Številke za Bolgarijo in Romunijo so okvirne in temeljijo na podatkih za leto 2003, ki jih je objavil Eurostat.

(4) UL L 278, 8.10.1976, str. 5. Akt, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Sveta 2002/772/ES, Euratom (UL L 283, 21.10.2002, str. 1).

(5) Navedene številke so okvirne in temeljijo na podatkih za leto 2003, ki jih je objavil Eurostat.

(6) UL L 79, 22.3.2002, str. 42.

(7) Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 18.12.1989 o gospodarski pomoči nekaterim državam Srednje in Vzhodne Evrope (UL L 375, 23.12.1989, str. 11). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 769/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 1).

(8) Uredba Komisije (ES) št. 2760/98 z dne 18.12.1998 o izvajanju programa o čezmejnem sodelovanju v okviru programa PHARE (UL L 345, 19.12.1998, str. 49). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1822/2003 (UL L 267, 17.10.2003, str. 9).

(9) UL L 161, 26.6.1999, str. 68.

(10) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25.6.2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

(11) Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21.6.1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v pred-pristopnem obdobju (UL L 161, 26.6.1999, str. 73). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 769/2004 (UL L 123, 27.4. 2004, str. 1).

(12) UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004 (UL L 124, 27.4.2004, str. 1).

(13) UL L 130, 25.5.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003 (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

(14) Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 z dne 21.junija 1999 o podpori Skupnosti za predpristopne ukrepe za kmetijstvo in razvoj podeželja v državah prosilkah Srednje in Vzhodne Evrope v predpristopnem obdobju (UL L 161, 26.6.1999, str. 87). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2008/2004 (UL L 349, 25.11.2004, str. 12).

(15) UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003 (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

(16) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(17) Evropski sporazum o pridružitvi med Evropskimi gospodarskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Romunijo na drugi strani (UL L 357, 31.12.1994, str. 2).

(18) UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

PRILOGA VIII Razvoj podeželja (iz 34. člena Protokola) I. ODDELEK ZAČASNI DODATNI UKREPI ZA RAZVOJ PODEŽELJA ZA BOLGARIJO IN ROMUNIJO A. Podpora za delno samooskrbne kmetije v prestrukturiranju (1) Podpora za delno samooskrbne kmetije, ki so v postopku prestrukturiranja, prispeva k naslednjim ciljem: (a) pomagati blažiti težave, povezane s preobrazbo podeželja v razmerah, ko sta kmetijski sektor in kmetijsko gospodarstvo Bolgarije in Romunije izpostavljena konkurenčnim pritiskom enotnega trga; (b) olajšuje in spodbuja prestrukturiranje kmetij, ki še niso ekonomsko sposobne preživetja. V tej prilogi „delno samooskrbne kmetije“ pomeni kmetije, ki prvenstveno proizvajajo za lastno porabo, vendar del svoje proizvodnje tudi tržijo. (2) Da lahko koristi podporo, mora kmet predložiti poslovni načrt, ki: (a) izkazuje bodočo ekonomsko sposobnost preživetja kmetije; (b) vsebuje podrobnosti o potrebnih naložbah; (c) opredeljuje faze in cilje. (3) Upoštevanje poslovnega načrta iz točke (2) se ponovno pregleda po treh letih. Če prehodni cilji iz načrta v času triletnega ponovnega pregleda niso bili doseženi, se nadaljnja podpora ne podeli, vendar se povračilo že prejetih zneskov zaradi tega ne bo zahtevalo. (4) Podpora se izplačuje letno v obliki pavšalne pomoči do višine maksimalnega zneska, ki je določen v I G oddelku, in v obdobju, ki ne presega pet let. B. Skupine proizvajalcev (1) Podeli se pavšalna podpora, da bi se olajšalo ustanavljanje in upravljanje skupin proizvajalcev, katerih cilj je: (a) prilagajanje proizvodnje in obsega proizvodnje proizvajalcev, ki so člani teh skupin, zahtevam trga; (b) skupno trženje blaga, vključno s pripravo za prodajo, centralizacijo prodaje in dobavo kupcem grosistom in (c) oblikovanje skupnih pravil o informacijah o proizvodnji, predvsem glede spravila pridelka in razpoložljivosti. (2) Podpora se podeli le skupinam proizvajalcev, ki jih pristojni organi Bolgarije in Romunije uradno priznajo med dnem pristopa in 31. decembrom 2009 na podlagi nacionalnega prava ali prava Skupnosti. (3) Podpora se podeli v letnih obrokih v prvih petih letih, ki sledijo datumu, na katerega je bila skupina proizvajalcev priznana. Izračuna se na podlagi letne tržene proizvodnje skupine in ne presega: (a) 5 %, 5 %, 4 %, 3 % in 2 % vrednosti proizvodnje do 1 000 000 EUR, ki je tržena v prvem, drugem, tretjem, četrtem oz. petem letu in (b) 2,5 %, 2,5 %, 2,0 %, 1,5 % in 1,5 % vrednosti proizvodnje nad 1 000 000 EUR, ki je tržena v prvem, drugem, tretjem, četrtem oz. petem letu. V nobenem primeru podpora ne presega najvišjih zneskov iz Oddelka I G. C. Ukrepi vrste Leader + (1) Podporo je mogoče podeliti za ukrepe, ki so povezani s pridobitvijo sposobnosti podeželskih skupnosti za pripravo in izvajanje lokalnih strategij za razvoj podeželja. Ti ukrepi lahko vključujejo predvsem: (a) tehnično pomoč študijam območja in diagnostiko ozemlja, ki upošteva izražene želje prebivalstva; (b) informacije in usposabljanje prebivalstva za spodbujanje aktivnega sodelovanja v procesu razvoja; (c) oblikovanje predstavniških partnerstev za lokalni razvoj; (d) oblikovanje integriranih razvojnih strategij; (e) financiranje raziskav in priprava prošnje za pomoč. (2) Pomoč se lahko podeli za sprejem integriranih ozemeljskih strategij razvoja podeželja pilotske narave, ki jih pripravijo lokalne akcijske skupine v skladu z načeli iz točk 12, 14 in 36 Sporočila Komisije državam članicam z dne 14. aprila 2000 o smernicah za pobudo Skupnosti za razvoj podeželja (Leader+) (1). Ta pomoč je omejena na regije z že zadostno upravno usposobljenostjo in izkušnjami glede razvoja podeželja na lokalni ravni. (3) Lokalne akcijske skupine iz točke (2) imajo pravico sodelovati v medozemeljskih in čeznacionalnih ukrepih sodelovanja v skladu z načeli iz točk od 15 do 18 Sporočila Komisije iz točke (2). (4) Bolgariji in Romuniji in lokalnim akcijskim skupinam se omogoči dostop do Observatorija podeželskih površin, ki ga predvideva točka 23 Sporočila komisije iz odstavka (2). D. Storitve svetovanja na kmetijah in kmetijske promocije Podpora se podeli za opravljanje storitev svetovanja na kmetijah in kmetijske promocije. E. Dopolnila k neposrednim plačilom (1) Podpora se lahko podeljuje kmetom, ki so upravičeni do dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil ali pomoči na podlagi člena 143c Uredbe (ES) št. 1782/2003 (2). (2) Podpora, podeljena kmetu za leta 2007, 2008 in 2009, ne presega razlike med: (a) ravnijo neposrednih plačil, ki se uporabljajo v Bolgariji in Romuniji za zadevno leto v skladu s členom 143a Uredbe (ES) 1782/2003 ter (b) 40 % ravni neposrednih plačil, ki se uporabljajo v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004 za zadevno leto. (3) Prispevek Skupnosti k podpori, podeljeni na podlagi tega pododdelka E v Bolgariji ali Romuniji za vsako izmed let 2007, 2008 in 2009, ne presega 20 % njene ustrezne letne dodelitve. Vendar lahko Bolgarija ali Romunija sklene to 20 % letno stopnjo nadomestiti z naslednjimi stopnjami: 25 % za leto 2007, 20 % za leto 2008 in 15 % za leto 2009. (4) Podpora, ki se podeljuje kmetom na podlagi tega pododdelka E, se odvisno od primera šteje kot dopolnilna nacionalna neposredna plačila ali pomoči za namene uporabe maksimalnih ravni iz člena 143c(2a) Uredbe (ES) št. 1782/2003. F. Tehnična pomoč (1) Podporo je mogoče podeliti za ukrepe priprave, spremljanja, ocenjevanja in nadzora, ki so potrebni za izvajanje programskih dokumentov za razvoj podeželja. (2) Ukrepi iz točke (1) vključujejo predvsem: (a) študije; (b) ukrepe tehnične pomoči, izmenjavo izkušenj in informacije za partnerje, upravičence in javnost; (c) namestitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje in ocenjevanje; (d) izboljšave in ocenjevanje metod in izmenjava informacij o najboljši praksi na tem področju. G. Tabela zneskov za začasne dodatne ukrepe za razvoj podeželja za Bolgarijo in Romunijo Ukrep EUR Delno samooskrbne kmetije 1 000 na kmetijo/na leto Skupine proizvajalcev 100 000 za prvo leto 100 000 za drugo leto 80 000 za tretje leto 60 000 za četrto leto 50 000 za peto leto II. ODDELEK POSEBNE DOLOČBE V ZVEZI S PODPORO NALOŽBAM ZA BOLGARIJO IN ROMUNIJO (1) Podpora naložbam kmetijskih gospodarstev na podlagi uredb o razvoju podeželja, veljavnih na dan pristopa, se podeli kmetijskim gospodarstvom, pri katerih je mogoče izkazati ekonomsko sposobnost preživetja po izvedbi naložb. (2) Skupni znesek podpore za naložbe v kmetijska gospodarstva, izražen kot odstotek obsega naložb, ki izpolnjujejo pogoje za odobritev podpore, se omeji bodisi na največ 50 % in na območjih z omejenimi možnostmi na največ 60 % bodisi na odstotke, določene v ustrezni uredbi o razvoju podeželja, veljavni na dan pristopa, kar je višje. Ko gre za naložbe mladih kmetov, kakor so opredeljeni z ustrezno uredbo o razvoju podeželja, veljavno na dan pristopa, smejo ti odstotki doseči bodisi največ 55 % in na območjih z omejenimi možnostmi največ 65 % bodisi odstotke, določene v ustrezni uredbi o razvoju podeželja, veljavni na dan pristopa, kar je višje. (3) Podpora za naložbe v izboljšave pri predelavi in trženju kmetijskih proizvodov na podlagi ustrezne uredbe o razvoju podeželja, veljavne na dan pristopa, se podeli podjetjem, ki jim je bilo z namenom, da bi dosegla minimalne standarde glede okolja, higiene in dobrega počutja živali, priznano prehodno obdobje po pristopu. V tem primeru podjetja dosežejo skladnost z ustreznimi standardi do konca predvidenega prehodnega obdobja ali do konca investicijskega obdobja, kar nastopi prej. III. ODDELEK POSEBNE DOLOČBE O PODPORI PRI PREDČASNEM UPOKOJEVANJU ZA BOLGARIJO (1) Kmetje v Bolgariji, ki jim je bila dodeljena kvota za mleko, so upravičeni do udeležbe v programu predčasnega upokojevanja pod pogojem, da imajo v času prenosa manj kot 70 let. (2) Za znesek podpore veljajo maksimalni zneski iz ustrezne uredbe o razvoju podeželja, veljavne na dan pristopa, izračunava pa se glede na velikost kvote za mleko in skupni obseg kmetijske dejavnosti gospodarstva. (3) Kvote za mleko, dodeljene prenosniku, se vrnejo v nacionalno rezervo kvot za mleko brez dodatnega kompenzacijskega plačila. IV. ODDELEK POSEBNE FINANČNE DOLOČBE ZA BOLGARIJO IN ROMUNIJO ZA OBDOBJE 2007-2013 (1) Podpora Skupnosti, podeljena Bolgariji in Romuniji za vse ukrepe za razvoj podeželja za programsko obdobje 2007-2013, se izvaja skladno z načeli iz členov 31 in 32 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih (3). (2) Na območjih, ki jih zajema Cilj 1, lahko finančni prispevek Skupnosti doseže bodisi 85 % za kmetijsko-okoljske ukrepe in ukrepe za dobro počutje živali ter 80 % za druge ukrepe bodisi odstotke, določene v uredbah o razvoju podeželja, veljavnih na dan pristopa, kar je višje. (1) UL C 139, 18.5.2000, str. 5. (2) Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi Uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1), Uredba, prilagojena s Sklepom Sveta 2004/281/ES (UL L 93, 30.3.2004, str. 1) in Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 864/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 48). (3) UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003 (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).