2. PROSTO GIBANJE OSEB

Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti;

31968 L 0360: Direktiva Sveta 68/360/EGS z dne 15. oktobra 1968 o odpravi omejitev gibanja in prebivanja v Skupnosti za delavce držav članic in za njihove družine (UL L 257, 19.10.1968, str. 13), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 11994 N: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb — pristop Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske (UL C 241, 29.8.1994, str. 21);

31968 R 1612: Uredba Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (UL L 257, 19.10.1968, str. 2), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

- 31992 R 2434: Uredbo Sveta (EGS) št. 2434/92 z dne 27.7.1992 (UL L 245, 26.8.1992, str. 1);

31996 L 0071: Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).

1. Člen 39 in prvi odstavek člena 49 Pogodbe ES se v zvezi s prostim gibanjem delavcev in svobodo opravljanja storitev, ki vključuje začasno gibanje delavcev, kot je opredeljeno v členu 1 Direktive 96/71/ES, med Slovenijo na eni strani ter Belgijo, Češko, Dansko, Nemčijo, Estonijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Irsko, Italijo, Latvijo, Litvo, Luksemburgom, Madžarsko, Nizozemsko, Avstrijo, Poljsko, Portugalsko, Slovaško, Finsko, Švedsko in Združenim kraljestvom na drugi strani, v celoti uporabljata le ob upoštevanju prehodnih določb iz odstavkov od 2 do 14.

2. Z odstopanjem od členov od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68 in do konca dveletnega obdobja od dne pristopa bodo sedanje države članice uporabljale nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih sporazumov, ki urejajo dostop slovenskih državljanov na njihove trge dela. Sedanje države članice lahko uporabljajo take ukrepe do konca petletnega obdobja od dne pristopa.

Slovenski državljani, ki na dan pristopa zakonito delajo v sedanji državi članici in se jim je dovolil dostop na trg dela v tej državi članici za neprekinjeno obdobje 12 mesecev ali več, bodo imeli dostop na trg dela te države članice, vendar ne na trg dela drugih držav članic, ki uporabljajo nacionalne ukrepe.

Slovenski državljani, ki se jim je dovolil dostop na trg dela v sedanji državi članici po pristopu za neprekinjeno obdobje 12 mesecev ali več, tudi uživajo iste pravice.

Slovenski državljani iz drugega in tretjega pododstavka zgoraj prenehajo uživati pravice iz teh pododstavkov, če prostovoljno zapustijo trg dela zadevne sedanje države članice.

Slovenski državljani, ki na dan pristopa ali v obdobju, ko se uporabljajo nacionalni ukrepi, zakonito delajo v sedanji državi članici in ki se jim je dovolil dostop na trg dela te države članice za obdobje krajše od 12 mesecev, ne uživajo teh pravic.

3. Pred koncem dveletnega obdobja od dne pristopa Svet na podlagi poročila Komisije ponovno preuči delovanje prehodnih določb iz odstavka 2.

Ob zaključku tega ponovnega pregleda in najkasneje pred koncem dveletnega obdobja od dne pristopa sedanje države članice uradno obvestijo Komisijo, če bodo še naprej uporabljale nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih sporazumov oz. če bodo od takrat dalje uporabljale člene od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68. Če takega uradnega obvestila ni, se uporabljajo členi od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68.

4. Na zahtevo Slovenije se lahko izvede nadaljnji ponovni pregled. Uporabi se postopek iz odstavka 3 in se konča v šestih mesecih od prejema zahteve Slovenije.

5. Država članica, ki do konca petletnega obdobja iz odstavka 2 ohrani nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih sporazumov, lahko v primeru resnih motenj na svojem trgu dela ali grožnje le-teh in po tem, ko uradno obvesti Komisijo, nadaljuje z uporabo teh ukrepov do konca sedemletnega obdobja od dne pristopa. Če takega uradnega obvestila ni, se uporabljajo členi od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68.

6. V sedemletnem obdobju od dne pristopa tiste države članice, v katerih se na podlagi odstavkov 3, 4 ali 5 za slovenske državljane uporabljajo členi od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68 in ki slovenskim državljanom v tem obdobju za namene spremljanja izdajajo delovna dovoljenja, jih izdajajo avtomatično.

7. Tiste države članice, v katerih se na podlagi odstavkov 3, 4 ali 5 za slovenske državljane uporabljajo členi od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68, lahko do konca sedemletnega obdobja od dne pristopa uporabijo postopke iz spodnjih pododstavkov.

Če država članica iz prvega pododstavka ima ali pričakuje motnje na svojem trgu dela, ki bi lahko resno ogrozile življenjsko raven ali raven zaposlenosti v določeni regiji ali poklicu, ta država članica o tem obvesti Komisijo in druge države članice in jim priskrbi vse potrebne podrobnosti. Na podlagi teh podatkov lahko država članica zahteva, da Komisija popolnoma ali delno odloži uporabo členov od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68, da bi se ponovno vzpostavilo normalno stanje v tej regiji oz. poklicu. Komisija odloči o odložitvi uporabe ter o njenem trajanju in obsegu najpozneje v dveh tednih po prejemu take zahteve in o svoji odločitvi uradno obvesti Svet. Vsaka država članica lahko v dveh tednih od dne odločbe Komisije od Sveta zahteva, da odločbo odpravi ali spremeni. Svet o zahtevi odloči s kvalificirano večino v dveh tednih.

Država članica iz prvega pododstavka lahko v nujnih in izjemnih primerih odloži uporabo členov od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68 in o tem Komisiji poda utemeljeno naknadno uradno obvestilo.

8. Dokler je uporaba členov od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68 odložena na podlagi odstavkov od 2 do 5 in 7 zgoraj, se člen 11 Uredbe uporablja v Sloveniji glede državljanov sedanjih držav članic in v sedanjih državah članicah glede slovenskih državljanov pod naslednjimi pogoji:

- Člani delavčeve družine iz člena 10(1)(a) uredbe, ki na dan pristopa zakonito prebivajo z delavcem na ozemlju države članice, imajo po pristopu neposreden dostop na trg dela te države članice. Ta določba se ne uporablja za družinske člane delavca, ki se mu je zakonito dovolil dostop na trg dela te države članice za obdobje krajše od 12 mesecev.

- Člani delavčeve družine iz člena 10(1)(a) uredbe, ki zakonito prebivajo z delavcem na ozemlju države članice od dne po dnevu pristopa, vendar v obdobju uporabe zgoraj navedenih prehodnih določb, imajo dostop na trg dela zadevne države članice, ko v zadevni državi članici prebivajo najmanj osemnajst mesecev ali od tretjega leta od dne pristopa, kar se zgodi prej.

Te določbe ne posegajo v bolj ugodne nacionalne ukrepe ali ukrepe, izhajajoče iz dvostranskih sporazumov.

9. Če nekaterih določb Direktive 68/360/EGS ni mogoče uporabljati ločeno od določb Uredbe (EGS) št. 1612/68, katerih uporaba je odložena v skladu z odstavki od 2 do 5 in 7 ter 8, smejo Slovenija in sedanje države članice odstopati od teh določb, kolikor je to potrebno za uporabo odstavkov od 2 do 5 in 7 ter 8.

10. Kadar sedanje države članice na podlagi zgoraj navedenih prehodnih določb uporabljajo nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih sporazumov, lahko Slovenija ohrani v veljavi enakovredne ukrepe za državljane zadevnih držav članic.

11. Če katera izmed sedanjih držav članic odloži uporabo členov od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68, lahko Slovenija glede Češke, Estonije, Latvije, Litve, Madžarske, Poljske ali Slovaške uporabi postopke iz odstavka 7. V primeru uporabe teh postopkov se delovna dovoljenja, ki jih izdaja Slovenija za namene spremljanja državljanom Češke, Estonije, Latvije, Litve, Madžarske, Poljske ali Slovaške, izdajajo avtomatično.

12. Vse sedanje države članice, ki v skladu z odstavki od 2 do 5 in od 7 do 9 uporabljajo nacionalne ukrepe, lahko v nacionalnem pravu uvedejo večjo svobodo prostega gibanja od tiste, ki velja na dan pristopa, vključno s popolnim dostopom na trg dela. Od tretjega leta od dne pristopa se lahko sedanje države članice, ki uporabljajo nacionalne ukrepe, kadarkoli odločijo za uporabo členov od 1 do 6 Uredbe (EGS) št. 1612/68. O takih odločitvah se obvesti Komisijo.

13. Nemčija in Avstrija lahko v primeru resnih motenj ali groženj le-teh v specifičnih občutljivih storitvenih sektorjih svojih trgov dela, ki bi lahko nastale v določenih regijah zaradi čezmejnega opravljanja storitev, kot je opredeljeno v členu 1 Direktive 96/71/ES, in dokler na podlagi zgornjih prehodnih določb uporabljata nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih sporazumov o prostem gibanju slovenskih delavcev, po tem, ko uradno obvestita Komisijo, odstopata od prvega odstavka člena 49 Pogodbe ES, da bi v okviru opravljanja storitev podjetij s sedežem v Sloveniji omejili začasno gibanje delavcev, katerih pravica do začetka opravljanja dela v Nemčiji in Avstriji je podrejena nacionalnim ukrepom.

Seznam storitvenih sektorjev, za katere se lahko uporablja odstopanje, je naslednji:

— v Nemčiji:

Sektor | NACE [1] koda, razen če ni drugače določeno |

Gradbeništvo s sorodnimi branžami | od 45.1 do 4; Dejavnosti iz Priloge k Direktivi 96/71/ES |

Čiščenje objektov in opreme | 74.70 čiščenje objektov in opreme |

Druge storitve | 74.87 samo dejavnosti notranjega dekoraterstva |

— v Avstriji:

Sektor | NACE [1] koda, razen če ni drugače določeno |

Storitve za rastlinsko pridelavo; urejanje parkov | 01.41 |

Obdelava naravnega kamna | 26.7 |

Proizvodnja kovinskih konstrukcij in njihovih delov | 28.11 |

Gradbeništvo s sorodnimi branžami | od 45.1 do 4 Dejavnosti iz Priloge k Direktivi 96/71/ES |

Poizvedovalne aktivnosti in varovanje | 74.60 |

Čiščenje objektov in opreme | 74.70 |

Nega na domu | 85.14 |

Socialno varstvo brez nastanitve | 85.32 |

Če Nemčija ali Avstrija v skladu s prejšnjimi pododstavki odstopata od prvega odstavka člena 49 Pogodbe ES, lahko Slovenija po tem, ko uradno obvesti Komisijo, sprejme enakovredne ukrepe.

Učinek uporabe tega odstavka nima za posledico bolj restriktivnih pogojev za začasno gibanje delavcev v okviru čezmejnega opravljanja storitev med Nemčijo ali Avstrijo in Slovenijo od tistih, ki obstajajo na dan podpisa Pogodbe o pristopu.

14. Učinek uporabe odstavkov od 2 do 5 in od 7 do 12 nima za posledico bolj restriktivnih pogojev za dostop slovenskih državljanov na trge dela sedanjih držav članic od tistih, ki obstajajo na dan podpisa Pogodbe o pristopu.

Ne glede na uporabo določb iz odstavkov od 1 do 13 sedanje države članice v kateremkoli obdobju, ko se uporabljajo nacionalni ukrepi ali ukrepi iz dvostranskih sporazumov, glede dostopa na njihov trg dela prednostno obravnavajo delavce, ki so državljani držav članic, v primerjavi z delavci, ki so državljani tretjih držav.

Slovenskih delavcev migrantov in njihovih družin, ki zakonito prebivajo in delajo v drugi državi članici, ali delavcev migrantov iz drugih držav članic in njihovih družin, ki zakonito prebivajo in delajo v Sloveniji, se ne obravnava bolj restriktivno kot delavce iz tretjih držav in njihove družinske člane, ki delajo v tej državi članici oz. v Sloveniji. Poleg tega se ob uporabi načela prednostne obravnave v Skupnosti delavcev migrantov iz tretjih držav, ki prebivajo in delajo v Sloveniji, ne obravnava bolj ugodno kot državljane Slovenije.

[1] NACE: glej 31990 R 3037: Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z 32002 R 0029: Uredbo Komisije (ES) št. 29/2002 z dne 19.12.2001 (UL L 6, 10.1.2002, str. 3).

--------------------------------------------------