ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
40. Izjava o Protokolu o prehodnih določbah za institucije in organe Europske unije

Skupno stališče, ki ga bodo sprejele države članice na konferencah o pristopu Romunije in/ali Bolgarije k Uniji o porazdelitvi sedežev v Evropskem parlamentu in ponderiranju glasov v Evropskem svetu in Svetu, bo naslednje:

1. Če bosta Romunija in/ali Bolgarija k Uniji pristopili pred začetkom veljavnosti sklepa Evropskega sveta iz drugega odstavka I-20. člena Ustave, bo razdelitev sedežev v Evropskem parlamentu v mandatnem obdobju 2004-2009 opravljena v skladu z naslednjo razpredelnico za Unijo 27 držav članic.

DRŽAVE ČLANICE | SEDEŽI V EP |

Nemčija | 99 |

Združeno kraljestvo | 78 |

Francija | 78 |

Italija | 78 |

Španija | 54 |

Poljska | 54 |

Romunija | 35 |

Nizozemska | 27 |

Grčija | 24 |

Češka | 24 |

Belgija | 24 |

Madžarska | 24 |

Portugalska | 24 |

Švedska | 19 |

Bolgarija | 18 |

Avstrija | 18 |

Slovaška | 14 |

Danska | 14 |

Finska | 14 |

Irska | 13 |

Litva | 13 |

Latvija | 9 |

Slovenija | 7 |

Estonija | 6 |

Ciper | 6 |

Luksemburg | 6 |

Malta | 5 |

SKUPAJ | 785 |

V Pogodbi o pristopu k Uniji bo ne glede na drugi odstavek I-20. člena Ustave zato predvideno, da lahko število poslancev Evropskega parlamenta za preostanek parlamentarnega mandata 2004-2009 začasno presega 750.

2. V drugem odstavku 2. člena Protokola o prehodnih določbah za institucije in organe Europske unije je ponderiranje glasov Romunije in Bolgarije v Evropskem svetu in Svetu določeno na 14 oziroma 10.

3. Ob vsakem pristopu se prag iz Protokola o prehodnih določbah za institucije in organe Europske unije izračuna po določbah iz tretjega odstavka 2. člena navedenega protokola.

--------------------------------------------------
12004V370

Pogodba o Ustavi za Evropo - III. DEL — POLITIKE IN DELOVANJE UNIJE - VI. NASLOV — DELOVANJE UNIJE - I. POGLAVJE — DOLOČBE O INSTITUCIJAH - 1. oddelek — Institucije - 5. pododdelek — Sodišče Evropske unije - III-370. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0161 - 0161
IV-444. Člen

Poenostavljeni postopek za spremembo ustave

(1) V primerih, v katerih Svet v skladu s III. delom Ustave na določenem področju ali v določenem primeru odloča soglasno, lahko Evropski svet sprejme evropski sklep, s katerim Svet pooblašča, da na tem področju ali v tem primeru lahko odloča s kvalificirano večino.

Ta odstavek se ne uporablja za sklepe o vojaških ali obrambnih zadevah.

(2) V primerih, ko v skladu s III. delom Ustave Svet sprejme evropske zakone in okvirne zakone po posebnem zakonodajnem postopku, lahko Evropski svet sprejme evropski sklep, po katerem se ti evropski zakoni ali evropski okvirni zakoni lahko sprejmejo po rednem zakonodajnem postopku.

(3) O vsaki dani pobudi, ki jo na podlagi prvega in drugega odstavka tega člena prejme Evropski svet, se posreduje nacionalnim parlamentom. Če nacionalni parlament v šestih mesecih od dneva takega posredovanja pobude pobudo zavrne, se evropski sklep iz prvega in drugega odstavka tega člena ne sprejme. Če pobuda ni zavrnjena, Evropski svet sklep lahko sprejme.

Za sprejetje evropskega sklepa iz prvega in drugega odstavka tega člena, Evropski svet odloča soglasno po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta, ki odloča z večino svojih članov.

--------------------------------------------------
12004V120

Pogodba o Ustavi za Evropo - III. DEL — POLITIKE IN DELOVANJE UNIJE - I. NASLOV — SPLOŠNE DOLOČBE - III-120. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0055 - 0055
Pogodba o Ustavi za Evropo - II. DEL — LISTINA UNIJE O TEMELJNIH PRAVICAH - I. NASLOV — DOSTOJANSTVO - II-65. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0043 - 0043



II-65. Člen Prepoved suženjstva in prisilnega dela (1) Nikogar se ne sme držati v suženjstvu ali podložništvu. (2) Od nikogar se ne sme zahtevati, da opravlja prisilno ali obvezno delo. (3) Trgovina z ljudmi je prepovedana. --------------------------------------------------
III-365. Člen

(1) Sodišče Evropske unije nadzira zakonitost evropskih zakonov in okvirnih zakonov, aktov Sveta, Komisije in Evropske centralne banke razen priporočil in mnenj, pa tudi zakonitost aktov Evropskega parlamenta in Evropskega sveta s pravnim učinkom do tretjih oseb. Nadzira tudi zakonitost aktov organov, uradov ali agencij Unije s pravnim učinkom do tretjih oseb.

(2) Za namene prejšnjega odstavka je Sodišče Evropske unije pristojno za odločanje o tožbah, ki jih vloži država članica, Evropski parlament, Svet ali Komisija zaradi nepristojnosti, bistvene kršitve postopka, kršitve Ustave ali katerega koli pravnega pravila, ki se nanaša na njeno uporabo, ali zaradi zlorabe pooblastil.

(3) Sodišče Evropske unije je pod pogoji iz prvega in drugega odstavka tega člena pristojno za tožbe, ki jih zaradi varovanja svojih pravic vložijo Računsko sodišče, Evropska centralna banka in Odbor regij.

(4) Fizične ali pravne osebe lahko pod pogoji iz prvega in drugega odstavka tega člena vložijo tožbe zoper nanje naslovljene akte ali zoper akte, ki se nanje neposredno in posamično nanašajo, in zoper izvršilne akte, ki se nanje neposredno nanašajo, a ne vsebujejo izvedbenih ukrepov.

(5) Akti o ustanovitvi organov, uradov in agencij Unije lahko določijo posebne pogoje in podrobnosti glede tožb fizičnih ali pravnih oseb zoper akte teh organov, uradov in agencij s pravnim učinkom za njih.

(6) Tožbe iz tega člena se glede na posamezni primer vložijo v dveh mesecih od objave akta ali njegovega uradnega obvestila tožniku, če tega ni bilo, pa od dneva, ko je tožnik zanj izvedel.

--------------------------------------------------
IV-443. Člen

Postopek za spremembo ustave

(1) Vlada vsake države članice, Evropski parlament ali Komisija lahko Svetu predloži predloge sprememb te pogodbe. Te predloge Svet predloži Evropskemu svetu in o njih uradno obvesti nacionalne parlamente.

(2) Če Evropski svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo z navadno večino sprejme sklep o preučitvi predlaganih sprememb, predsednik Evropskega sveta skliče Konvencijo predstavnikov nacionalnih parlamentov, voditeljev držav ali vlad držav članic, Evropskega parlamenta in Komisije. V primeru institucionalnih sprememb na denarnem področju se posvetuje tudi z Evropsko centralno banko. Konvencija preuči predloge sprememb in s konsenzom sprejme priporočilo za konferenco predstavnikov vlad držav članic, kakor je predvidena v tretjem odstavku tega člena.

Evropski svet lahko po pridobitvi odobritve Evropskega parlamenta z navadno večino odloči, da ne skliče Konvencije, če obseg predlaganih sprememb tega ne upravičuje. V tem primeru Evropski svet določi obseg nalog konference predstavnikov vlad držav članic.

(3) Konferenco predstavnikov vlad držav članic skliče predsednik Sveta za to, da se v medsebojnem soglasju sporazumejo o spremembah te pogodbe.

Spremembe začnejo veljati, ko jih ratificirajo vse države članice v skladu s svojimi ustavnimi določbami.

(4) Če v dveh letih po podpisu pogodbe, ki spreminja to pogodbo, štiri petine držav članic to pogodbo ratificira in ima ena ali več držav članic težave v postopku ratifikacije, se zadeva odstopi Evropskemu svetu.

--------------------------------------------------
12004V156

Pogodba o Ustavi za Evropo - III. DEL — POLITIKE IN DELOVANJE UNIJE - III. NASLOV — NOTRANJE POLITIKE IN UKREPI - I. POGLAVJE — NOTRANJI TRG - 4. oddelek — Kapital in plačila - III-156. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0066 - 0066
12004V098

Pogodba o Ustavi za Evropo - II. DEL — LISTINA UNIJE O TEMELJNIH PRAVICAH - IV. NASLOV — SOLIDARNOST - II-98. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0049 - 0049
12004V363

Pogodba o Ustavi za Evropo - III. DEL — POLITIKE IN DELOVANJE UNIJE - VI. NASLOV — DELOVANJE UNIJE - I. POGLAVJE — DOLOČBE O INSTITUCIJAH - 1. oddelek — Institucije - 5. pododdelek — Sodišče Evropske unije - III-363. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0159 - 0159
12004V339

Pogodba o Ustavi za Evropo - III. DEL — POLITIKE IN DELOVANJE UNIJE - VI. NASLOV — DELOVANJE UNIJE - I. POGLAVJE — DOLOČBE O INSTITUCIJAH - 1. oddelek — Institucije - 1. pododdelek — Evropski parlament - III-339. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0152 - 0152
III-359. Člen

(1) Z evropskimi zakoni se lahko ustanovijo specializirana sodišča, dodana Sodišču splošne pristojnosti, za obravnavanje in odločanje na prvi stopnji o nekaterih vrstah tožb na posebnih področjih. Sprejmejo se bodisi na predlog Komisije po posvetovanju s Sodiščem ali na predlog Sodišča po posvetovanju s Komisijo.

(2) Evropski zakon o ustanovitvi specializiranega sodišča določi pravila o sestavi tega sodišča in obseg njegovih pristojnosti.

(3) Zoper odločbe specializiranih sodišč se lahko vloži pritožba na Sodišče splošne pristojnosti zgolj glede pravnih vprašanj ali, če je tako predvideno v evropskem zakonu o ustanovitvi specializiranega sodišča, tudi glede dejanskega stanja.

(4) Člani specializiranih sodišč so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki izpolnjujejo pogoje za imenovanje na sodniške položaje. Svet jih imenuje s soglasjem.

(5) Specializirana sodišča sprejmejo svoj poslovnik v soglasju s Sodiščem. Ta poslovnik odobri Svet.

(6) Če evropski zakon o ustanovitvi specializiranega sodišča ne določa drugače, se za specializirana sodišča uporabljajo določbe Ustave, ki se nanašajo na Sodišče Evropske unije, in določbe statuta Sodišča Evropske unije. 1. naslov in 64. člen statuta v vsakem primeru veljata za specializirana sodišča.

--------------------------------------------------
Pogodba o Ustavi za Evropo - I. DEL - III. NASLOV — PRISTOJNOSTI UNIJE - I-13. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0015 - 0016



I-13. Člen Področja izključne pristojnosti (1) Unija ima izključno pristojnost na naslednjih področjih: a) carinska unija, b) določitev pravil o konkurenci, potrebnih za delovanje notranjega trga, c) denarna politika držav članic, katerih valuta je euro, d) ohranjanje morskih bioloških virov v okviru skupne ribiške politike, e) skupna trgovinska politika. (2) Unija ima tudi izključno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kadar je njegova sklenitev predvidena v zakonodajnem aktu Unije ali je potrebna, da se Uniji omogoči izvajanje njene notranje pristojnosti, ali kolikor sklenitev sporazuma lahko vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe. --------------------------------------------------
Pogodba o Ustavi za Evropo - II. DEL — LISTINA UNIJE O TEMELJNIH PRAVICAH - II. NASLOV — SVOBOŠČINE - II-72. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0044 - 0044



II-72. Člen Svoboda zbiranja in združevanja (1) Vsakdo ima pravico do mirnega zbiranja in združevanja na vseh ravneh, zlasti na področju političnih, sindikalnih in državljanskih zadev, kar vključuje pravico vsakogar, da skupaj z drugimi zaradi zaščite svojih interesov ustanavlja sindikate in se vanje včlanjuje. (2) Politične stranke na ravni Unije prispevajo k izražanju politične volje državljanov Unije. --------------------------------------------------
III-395. Člen

(1) Kadar Svet v skladu z Ustavo sprejme akt ali stališče na predlog Komisije, je za sprejetje akta ali stališča, ki spreminja ta predlog, potrebna soglasna odločitev Sveta, razen v primerih iz I-55. in I-56. člena, iz desetega in trinajstega odstavka III-396. člena, III-404. člena in drugega odstavka III-405. člena Ustave.

(2) Dokler Svet ne odloči, lahko Komisija svoj predlog spremeni kadar koli med postopkom za sprejetje akta Unije.

--------------------------------------------------
12004V086

Pogodba o Ustavi za Evropo - II. DEL — LISTINA UNIJE O TEMELJNIH PRAVICAH - III. NASLOV — ENAKOST - II-86. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0047 - 0047
III-199. Člen

(1) Če in dokler obstajajo države članice s posebno ureditvijo, se ne glede na prvi odstavek III-187. člena Ustave kot tretji organ odločanja Evropske centralne banke ustanovi Razširjeni svet Evropske centralne banke, naveden v 45. členu statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

(2) Če in dokler obstajajo države članice s posebno ureditvijo, Evropska centralna banka v zvezi s temi državami članicami:

a) krepi sodelovanje med nacionalnimi centralnimi bankami;

b) krepi usklajevanje denarnih politik držav članic zaradi zagotavljanja stabilnosti cen;

c) spremlja delovanje mehanizma deviznih tečajev;

d) se posvetuje o vprašanjih za katera so pristojne nacionalne centralne banke in ki vplivajo na stabilnost finančnih institucij in trgov;

e) izvaja naloge Evropskega sklada za monetarno sodelovanje, ki jih je kasneje prevzel Evropski monetarni inštitut.

--------------------------------------------------
22. PROTOKOL O AZILU ZA DRŽAVLJANE DRŽAV ČLANIC

VISOKE POGODBENICE SO SE –

GLEDE NA TO, da Unija v skladu s prvim odstavkom I-9. člena Ustave priznava pravice, svoboščine in načela, opredeljena v Listini o temeljnih pravicah,

KER so, v skladu s tretjim odstavkom I-9. člena Ustave, temeljne pravice, kakršne zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot splošna načela sestavni del prava Unije,

KER je Sodišče Evropske unije pristojno za zagotovitev tega, da Unija pri razlagi in uporabi prvega in tretjega odstavka I-9. člena Ustave upošteva pravo,

KER mora v skladu s I-58. členom Ustave vsaka evropska država ob vložitvi prošnje za članstvo v Uniji upoštovati vrednote, navedene v I-2. členu Ustave,

OB UPOŠTEVANJU tega, da I-59. člen Ustave vzpostavlja mehanizem za mirovanje nekaterih pravic, če država članica huje in vztrajno krši te vrednote,

OB SKLICEVANJU na poseben status in varstvo, ki ju uživa vsak državljan države članice kakor tudi državljan Unije in ki ju zagotavljajo države članice v skladu z določbami II. naslova I. dela in II. naslova III. dela Ustave,

OB UPOŠTEVANJU, da Ustava vzpostavlja območje brez notranjih meja in vsakemu državljanu Unije zagotavlja pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

V ŽELJI preprečiti, da bi se institut azila uporabljal za drugačne namene, kakor je bilo predvideno,

KER ta protokol upošteva namen in cilje Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev –

DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k Pogodbi o Ustavi za Evropo:

Edini člen

Zaradi ravni varstva temeljnih pravic in svoboščin v državah članicah Evropske unije se države članice za vse pravne in praktične namene glede azilnih zadev med seboj obravnavajo kot varne države izvora. Zato se lahko vsaka prošnja za azil, ki jo vloži državljan ene od držav članic, v drugi državi članici upošteva ali sprejme v postopek le v naslednjih primerih:

a) če država članica, katere državljan je prosilec, uporabi določbe 15. člena Evropske Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter sprejme ukrepe, na podlagi katerih obveznosti iz te konvencije na njenem ozemlju ne veljajo;

b) če je bil sprožen postopek iz prvega in drugega odstavka I-59. člena Ustave in dokler Svet ali, kjer je to primerno, Evropski Svet o tem ne sprejme evropskega sklepa glede države članice, katere državljan je prosilec;

c) če je Svet sprejel evropski sklep v skladu s prvim odstavkom I-59. člena Ustave glede države članice, katere državljan je prosilec ali če je Evropski svet sprejel evropski sklep v skladu z drugim odstavkom I-59. člena Ustave glede države članice, katere državljan je prosilec;

d) če država članica sprejme enostranski sklep glede prošnje državljana druge države članice; v takšnem primeru se nemudoma obvesti Svet; pri obravnavanju prošnje se izhaja iz domneve, da je očitno neutemeljena, ne da bi pri tem kakor koli in ne glede na primer vplivali na pristojnost odločanja države članice.

--------------------------------------------------
III-422. Člen

(1) Kadar določba Ustave, ki se lahko uporablja v okviru okrepljenega sodelovanja, določa, da Svet odloča soglasno, lahko Svet v skladu s podrobnostmi iz tretjega odstavka I-44. člena Ustave soglasno sprejme evropski sklep o odločanju s kvalificirano večino.

(2) Kadar določba Ustave, ki se lahko uporablja v okviru okrepljenega sodelovanja, določa, da Svet sprejme evropske zakone ali okvirne zakone po posebnem zakonodajnem postopku, lahko Svet v skladu s podrobnostmi iz tretjega odstavka I-44. člena Ustave soglasno sprejme evropski sklep o odločanju po rednem zakonodajnem postopku. Svet odloči po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

(3) Prvi in drugi odstavek tega člena se ne uporabljata za sklepe, ki zadevajo vojaške ali obrambne zadeve.

--------------------------------------------------
6. Izjava o I-26. členu

Konferenca meni, da naj potem, ko v Komisiji ne bo več državljanov vseh držav članic, Komisija posebno pozornost posveti potrebi po zagotavljanju polne preglednosti v odnosih z vsemi državami članicami. Skladno s tem naj Komisija vzdržuje tesne stike z vsemi državami članicami, ne glede na to, ali je njihov državljan član Komisije ali ne, in v tej zvezi posveča posebno pozornost potrebi po izmenjavi informacij in posvetovanju z vsemi državami članicami.

Konferenca prav tako meni, da mora Komisija sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v celoti upošteva politična, socialna in gospodarska stvarnost v vseh državah članicah, tudi tistih, ki med člani Komisije nimajo svojega državljana. S temi ukrepi naj se zagotovi tudi to, da se stališča teh držav članic upoštevajo z ustrezno organizacijsko ureditvijo.

--------------------------------------------------
I-42. Člen

Posebne določbe glede območja svobode, varnosti in pravice

(1) Unija vzpostavlja območje svobode, varnosti in pravice:

a) s sprejetjem evropskih zakonov in evropskih okvirnih zakonov, s katerimi naj bi se po potrebi približale določbe zakonov in upravnih predpisov držav članic na področjih, iz III. dela Ustave;

b) s spodbujanjem medsebojnega zaupanja med pristojnimi organi držav članic, zlasti na podlagi vzajemnega priznavanja sodnih in izvensodnih odločb;

c) z operativnim sodelovanjem med pristojnimi organi držav članic, vključno s policijo, carino in drugimi službami, specializiranimi za preprečevanje in odkrivanje kaznivih dejanj.

(2) V okviru območja svobode, varnosti in pravice lahko nacionalni parlamenti sodelujejo pri mehanizmih ocenjevanja iz III-260. člena Ustave. Vključeni so v politični nadzor Europola in oceno Eurojustovih dejavnosti v skladu z III-276. in III-273. členom Ustave.

(3) Na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah imajo države članice v skladu z III-264. členom Ustave pravico do pobude.

--------------------------------------------------
Pogodba o Ustavi za Evropo - III. DEL — POLITIKE IN DELOVANJE UNIJE - II. NASLOV — NEDISKRIMINACIJA IN DRŽAVLJANSTVO - III-128. Člen



Uradni list 310 , 16/12/2004 str. 0057 - 0057



III-128. Člen Jeziki, v katerih se ima vsak državljan Unije pravico obrniti na katero koli institucijo ali organ iz točke d) drugega odstavka I-10. člena Ustave in prejeti odgovor, so navedeni v prvem odstavku IV-448. člena Ustave. Institucije in posvetovalni organi iz točke d) drugega odstavka I-10. člena Ustave, so tisti iz drugega pododstavka prvega odstavka I-19. člena, I-30., I-31. in I-32. člena Ustave ter evropski varuh človekovih pravic. --------------------------------------------------
32. PROTOKOL O DRUGEM ODSTAVKU I-9. ČLENA USTAVE O PRISTOPU UNIJE K EVROPSKI KONVENCIJI O VARSTVU ČLOVEKOVIH PRAVIC IN TEMELJNIH SVOBOŠČIN

VISOKE POGODBENICE SO SE

DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki se priložijo Pogodbi o Ustavi za Evropo:

1. člen

Sporazum o pristopu Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (v nadaljevanju "Evropska konvencija") iz drugega odstavka I-9. člena Ustave vsebuje določbe za ohranitev posebnih značilnosti Unije in prava Unije, zlasti glede na:

a) posebne ureditve za možnost sodelovanja Unije v nadzornih telesih Evropske konvencije;

b) potrebne mehanizme za zagotavljanje, da so postopki s strani držav nečlanic in posamezne tožbe ustrezno naslovljeni bodisi zoper države članice in/ali Unijo.

2. člen

Sporazum iz prejšnjega člena zagotovi, da pristop ne vpliva na pristojnosti Unije in njenih institucij. Sporazum mora zagotoviti, da nobena njegova določba ne vpliva na poseben položaj držav članic v odnosu do Evropske konvencije, zlasti v zvezi z njenimi protokoli, ukrepi, ki so jih sprejele države članice ne glede na na Evropsko konvencijo v skladu z njenim 15. členom, in na pridržke k Evropski konvenciji, ki so jih dale države članice v skladu z njenim 57. členom.

3. člen

Nobena določba sporazuma iz 1. člena tega protokola, ne sme vplivati na drugi odstavek III-375. člena Ustave.

--------------------------------------------------
III-241. Člen

(1) Pri prevozih znotraj Unije je državam članicam prepovedano predpisovanje prevoznin in pogojev, ki vključujejo elemente podpore ali zaščite v korist enega ali več posameznih podjetij ali gospodarskih panog, razen če jim tega ne dovoli Komisija z evropskim sklepom.

(2) Komisija na lastno pobudo ali na predlog države članice preuči prevoznine in pogoje iz prejšnjega odstavka, upoštevaje zlasti zahteve primerne regionalne ekonomske politike, potrebe nerazvitih regij in probleme regij, ki so zaradi političnih razmer resno prizadete, pa tudi učinke teh prevoznin in pogojev na konkurenco med vrstami prevoza.

Po posvetovanju z vsako zadevno državo članico Komisija sprejme potrebne evropske sklepe.

(3) Prepoved iz prvega odstavka tega člena se ne uporablja za tarife, določene zaradi konkurenčnosti.

--------------------------------------------------
I-26. Člen

Evropska komisija

(1) Komisija spodbuja splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude. Skrbi za uporabo Ustave in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njeni podlagi. Nadzira uporabo prava Unije pod nadzorom Sodišča Evropske unije. Izvršuje proračun in upravlja programe. V skladu z Ustavo opravlja usklajevalno, izvršilno in upravno funkcijo. Razen pri skupni zunanji in varnostni politiki in v drugih primerih, predvidenih v Ustavi, opravlja zastopanje Unije navzven. Daje pobude za letno in večletno načrtovanje Unije z namenom doseganja medinstitucionalnih sporazumov.

(2) Če Ustava ne določa drugače, se lahko zakonodajni akti Unije sprejemajo le na podlagi predloga Komisije. Drugi akti se sprejemajo na podlagi predloga Komisije, če je to predvideno v Ustavi.

(3) Mandat Komisije je pet let.

(4) Člani Komisije so izbrani na podlagi njihove splošne usposobljenosti in zavzetosti za Evropo, med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna.

(5) Prvo Komisijo, imenovano v skladu z določbami Ustave, vključno z njenim predsednikom in ministrom za zunanje zadeve Unije, ki je eden od podpredsednikov Komisije, sestavlja po en državljan vsake države članice.

(6) Po izteku mandata Komisije iz prejšnjega odstavka, Komisijo sestavlja število članov, ki vključno z njenim predsednikom in ministrom za zunanje zadeve Unije ustreza dvema tretjinama števila držav članic, razen če Evropski svet soglasno ne odloči o spremembi tega števila.

Člani Komisije so izbrani med državljani držav članic po sistemu enakopravne rotacije med državami članicami. Ta sistem se vzpostavi s soglasno sprejetim evropskim sklepom Evropskega sveta in temelji na naslednjih načelih:

a) države članice so pri določanju vrstnega reda in trajanja mandatov njihovih državljanov kot članov Komisije obravnavane popolnoma enakopravno; posledično razlika med skupnim številom mandatov, ki jih imajo državljani dveh poljubnih držav članic, nikoli ne sme biti več kot ena;

b) ob upoštevanju prejšnje točke je vsaka zaporedna Komisija sestavljena tako, da zadovoljivo odraža demografski in geografski spekter celote držav članic.

(7) Pri izvrševanju svojih obveznosti je Komisija popolnoma neodvisna. Ne glede na drugi odstavek I-28. člena Ustave člani Komisije ne smejo zahtevati niti sprejemati navodil od posameznih vlad ali drugih organov. Vzdržijo se vsakega ravnanja, ki je nezdružljivo z njihovo funkcijo in opravljanjem njihovih nalog.

(8) Komisija je kot celota odgovorna Evropskemu parlamentu. Evropski parlament lahko v skladu s III-340. členom Ustave glasuje o predlogu nezaupnice Komisiji. Če je nezaupnica izglasovana, člani Komisije kolektivno odstopijo, minister za zunanje zadeve Unije pa odstopi s funkcije, ki jo opravlja v okviru Komisije.

--------------------------------------------------