ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Člen 44

1. Za uresničevanje svobode ustanavljanja v zvezi s posamezno dejavnostjo, Svet v skladu s postopkom iz člena 251 in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom ukrepa z direktivami.

2. Svet in Komisija izvajata naloge, ki jima jih nalagajo prejšnje določbe, zlasti tako da:

(a) praviloma prednostno obravnavata dejavnosti, pri katerih svoboda ustanavljanja pomembno prispeva k razvoju proizvodnje in trgovine;

(b) zagotavljata tesno sodelovanje med pristojnimi organi v državah članicah, da se seznanita s stanjem raznih dejavnosti v Skupnosti;

(c) odpravljata tiste upravne postopke in prakse, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje ali iz predhodno sklenjenih sporazumov med državami članicami, katerih ohranitev bi ovirala svobodo ustanavljanja;

(d) zagotavljata, da delavci ene države članice, zaposleni na ozemlju druge države članice, lahko ostanejo na tem ozemlju, zato da tam začnejo dejavnosti kot samozaposlene osebe, kadar izpolnjujejo pogoje, ki bi jih morali izpolnjevati, če bi v to državo vstopili ob nameravanem začetku te dejavnosti,

(e) omogočata državljanom ene države članice, da pridobijo in uporabljajo nepremičnine na ozemlju druge države članice, kolikor to ni v nasprotju z načeli iz člena 33(2),

(f) postopno odpravljata omejitve glede svobode ustanavljanja v vseh zadevnih panogah, tako glede pogojev za ustanavljanje agencij, podružnic ali hčerinskih družb na ozemlju države članice in tudi glede pogojev za dostop osebja matičnega podjetja do vodilnih ali nadzornih delovnih mest v teh agencijah, podružnicah ali hčerinskih družbah;

(g) usklajujeta, kolikor je to potrebno, zaščitne ukrepe, ki jih od družb ali podjetij iz drugega odstavka člena 48 za zaščito interesov družbenikov in tretjih zahtevajo države članice, zato da bi te zaščitne ukrepe izenačili v vsej Skupnosti;

(h) zagotavljata, da pomoči, ki jih dodeljujejo države članice, ne izkrivljajo pogojev za ustanavljanje.

--------------------------------------------------
Člen 268

Vse postavke prihodkov in odhodkov Skupnosti, tudi tiste, ki se nanašajo na Evropski socialni sklad, se vključijo v načrte, ki se pripravijo za vsako proračunsko leto, in prikažejo v proračunu.

Odhodki, ki nastanejo za poslovanje institucij na podlagi določb Pogodbe o Evropski uniji in ki se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko ter na sodelovanje na področjih pravosodja in notranjih zadev, bremenijo proračun. Odhodki, ki nastanejo pri poslovanju institucij v zvezi z izvajanjem omenjenih določb, lahko pod pogoji, navedenimi v teh določbah, bremenijo proračun.

Prihodki in odhodki, prikazani v proračunu, morajo biti uravnoteženi.

--------------------------------------------------
Člen 190 [3]

1. Predstavniki narodov držav, združenih v Skupnosti, so izvoljeni v Evropski parlament na splošnih neposrednih volitvah.

2. Število predstavnikov, ki se izvolijo v posamezni državi članici, je naslednje:

Belgija | 24 |

Češka | 24 |

Danska | 14 |

Nemčija | 99 |

Estonija | 6 |

Grčija | 24 |

Španija | 54 |

Francija | 78 |

Irska | 13 |

Italija | 78 |

Ciper | 6 |

Latvija | 9 |

Litva | 13 |

Luksemburg | 6 |

Madžarska | 24 |

Malta | 5 |

Nizozemska | 27 |

Avstrija | 18 |

Poljska | 54 |

Portugalska | 24 |

Slovenija | 7 |

Slovaška | 14 |

Finska | 14 |

Švedska | 19 |

Združeno kraljestvo | 78. |

Če se ta odstavek spremeni, mora število predstavnikov, izvoljenih v vsaki od držav članic, zagotoviti ustrezno zastopanost narodov držav, združenih v Skupnosti.

3. Predstavniki so izvoljeni za dobo petih let.

4. Evropski parlament pripravi predlog za splošne neposredne volitve po enotnem postopku v vseh državah članicah ali v skladu z načeli, ki so skupna vsem državam članicam.

Po dani privolitvi Evropskega parlamenta, ki odloča z večino svojih članov, Svet soglasno sprejme ustrezne določbe in jih priporoči državam članicam v sprejetje skladno z njihovimi ustavnimi pravili.

5. Evropski parlament po pridobitvi mnenja Komisije in z odobritvijo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, določi pravila in splošne pogoje za opravljanje nalog svojih članov. Za sprejetje vseh pravil ali pogojev, ki se nanašajo na obdavčitev članov ali nekdanjih članov, je potrebna soglasna odločitev Sveta.

[3] Člen spremenjen s Pristopno pogodbo iz leta 2003. Glej dodatek na koncu te brošure.

--------------------------------------------------
12006E026

Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti (Prečiščena različica) - Tretji del - Politike Skupnosti - NASLOV I - Prosti pretok blaga . - Poglavje 1 - Carinska unija - Člen 26



Uradni list C 321 E , 29/12/2006 str. 0052 - 0052

Uradni list C 325 , 24/12/2002 str. 0046 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 340 , 10/11/1997 str. 0188 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 224 , 31/08/1992 str. 0015 - prečiščeno besedilo

(Pogodba EGS – uradna objava ni na voljo)
12006E167

Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti (Prečiščena različica) - Tretji del - Politike Skupnosti - NASLOV XVIII - Raziskave in tehnološki razvoj - Člen 167



Uradni list C 321 E , 29/12/2006 str. 0122 - 0122

Uradni list C 325 , 24/12/2002 str. 0106 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 340 , 10/11/1997 str. 0253 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 224 , 31/08/1992 str. 0051 - prečiščeno besedilo
12006E289

Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti (Prečiščena različica) - Šesti del - Splošne in končne določbe - Člen 289



Uradni list C 321 E , 29/12/2006 str. 0172 - 0172

Uradni list C 325 , 24/12/2002 str. 0147 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 340 , 10/11/1997 str. 0295 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 224 , 31/08/1992 str. 0075 - prečiščeno besedilo

(Pogodba EGS – uradna objava ni na voljo)
Člen 174

1. Okoljska politika Skupnosti prispeva k uresničevanju naslednjih ciljev:

- ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja;

- varovanju človekovega zdravja;

- skrbni in preudarni rabi naravnih virov;

- spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov.

2. Cilj okoljske politike Skupnosti je doseči visoko raven varstva, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Skupnosti. Politika temelji na previdnostnem načelu in na načelih, da je treba delovati preventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da mora plačati povzročitelj obremenitve.

V tej zvezi usklajevalni ukrepi, ki ustrezajo zahtevam varstva okolja, vključujejo, kadar je to primerno, zaščitno klavzulo, ki državam članicam dovoljuje, da iz negospodarskih okoljskih razlogov sprejmejo začasne ukrepe, za katere velja nadzorni postopek Skupnosti.

3. Pri oblikovanju svoje okoljske politike Skupnost upošteva:

- razpoložljive znanstvene in tehnične podatke;

- okoljske razmere v različnih regijah Skupnosti;

- možne koristi in stroške ukrepanja ali neukrepanja;

- gospodarski in socialni razvoj Skupnosti kot celote in uravnotežen razvoj njenih regij.

4. V okviru svojih pristojnosti Skupnost in države članice sodelujejo s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami. Podrobnosti sodelovanja Skupnosti so lahko predmet sporazumov med Skupnostjo in zadevnimi tretjimi osebami, o teh sporazumih pa se pogajajo in jih sklepajo v skladu s členom 300.

Prejšnji pododstavek ne posega v pristojnost držav članic glede pogajanj v mednarodnih organih in glede sklepanja mednarodnih sporazumov.

--------------------------------------------------
12006E257

Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti (Prečiščena različica) - Peti del - Institucije skupnosti . - NASLOV I - Določbe o institucijah . - Poglavje 3 - Ekonosmko-socialni odbor - Člen 257



Uradni list C 321 E , 29/12/2006 str. 0157 - 0157

Uradni list C 325 , 24/12/2002 str. 0136 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 340 , 10/11/1997 str. 0282 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 224 , 31/08/1992 str. 0068 - prečiščeno besedilo

(Pogodba EGS – uradna objava ni na voljo)
12006E283

Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti (Prečiščena različica) - Šesti del - Splošne in končne določbe - Člen 283



Uradni list C 321 E , 29/12/2006 str. 0171 - 0171

Uradni list C 325 , 24/12/2002 str. 0146 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 340 , 10/11/1997 str. 0293 - prečiščeno besedilo
Člen 140

Za doseganje ciljev iz člena 136 in brez poseganja v druge določbe te pogodbe Komisija spodbuja sodelovanje med državami članicami in olajšuje usklajevanje njihovih ukrepov na vseh področjih socialne politike iz tega poglavja, zlasti na naslednjih področjih:

- zaposlovanje;

- delovno pravo in delovni pogoji;

- osnovno in nadaljnje poklicno usposabljanje;

- socialno varnost;

- preprečevanje nesreč pri delu in poklicnih bolezni;

- higiena dela;

- pravica združevanja ter kolektivna pogajanja med delodajalci in delavci.

V ta namen Komisija tesno sodeluje z državami članicami z izdelavo študij, dajanjem mnenj in s pripravo posvetovanj glede težav, ki se pojavljajo na nacionalni ravni, pa tudi glede tistih, ki zadevajo mednarodne organizacije.

Preden Komisija da mnenje iz tega člena, se posvetuje z Ekonomsko-socialnim odborom.

--------------------------------------------------
Člen 223

Sodniki in generalni pravobranilci Sodišča so izbrani med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na najvišje sodniške položaje v svojih državah ali ki so priznani pravniki; vlade držav članic jih v medsebojnem soglasju imenujejo za dobo šestih let.

Vsaka tri leta se izvede delna zamenjava sodnikov in generalnih pravobranilcev v skladu s pogoji, določenimi v statutu Sodišča.

Sodniki izvolijo predsednika Sodišča med svojimi člani za dobo treh let. Lahko je ponovno izvoljen.

Sodniki in generalni pravobranilci, ki jim poteče mandat, so lahko ponovno imenovani.

Sodišče imenuje svojega sodnega tajnika in določi pravila, ki urejajo njegov položaj.

Sodišče sprejme svoj poslovnik. Ta poslovnik mora odobriti Svet s kvalificirano večino.

--------------------------------------------------
Člen 49

V okviru določb, navedenih v nadaljevanju, se omejitve svobode opravljanja storitev v Skupnosti prepovejo za državljane držav članic, ki imajo sedež v eni od držav Skupnosti, vendar ne v državi osebe, ki so ji storitve namenjene.

Svet lahko na predlog Komisije s kvalificirano večino odloči, da se določbe tega poglavja uporabljajo tudi za državljane tretje države, ki opravljajo storitve in imajo sedež v Skupnosti.

--------------------------------------------------
12006E196

Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti (Prečiščena različica) - Peti del - Institucije skupnosti . - NASLOV I - Določbe o institucijah . - Poglavje 1 - Institucije . - Oddelek 1 - Evropski parlament . - Člen 196



Uradni list C 321 E , 29/12/2006 str. 0134 - 0134

Uradni list C 325 , 24/12/2002 str. 0116 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 340 , 10/11/1997 str. 0263 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 224 , 31/08/1992 str. 0057 - prečiščeno besedilo

(Pogodba EGS – uradna objava ni na voljo)
Člen 220

Sodišče in Sodišče prve stopnje v mejah svojih pristojnosti zagotavljata spoštovanje prava pri razlagi in uporabi te pogodbe.

Poleg tega se lahko Sodišču prve stopnje pod pogoji iz člena 225a dodelijo sodni oddelki zaradi izvrševanja sodne pristojnosti iz te pogodbe na nekaterih posebnih področjih.

--------------------------------------------------
Člen 39

1. V Skupnosti se zagotovi prosto gibanje delavcev.

2. Prosto gibanje vključuje odpravo vsakršne diskriminacije na podlagi državljanstva delavcev držav članic v zvezi z zaposlitvijo, plačilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji.

3. Ob upoštevanju omejitev, utemeljenih z javnim redom, javno varnostjo in javnim zdravjem, zajema pravico:

(a) sprejeti ponujeno delovno mesto;

(b) se v ta namen na območju držav članic prosto gibati;

(c) bivati v državi članici zaradi zaposlitve skladno z določbami zakonov ali drugih predpisov, ki urejajo zaposlovanje državljanov te države;

(d) ostati na ozemlju države članice po prenehanju zaposlitve v tej državi pod pogoji, zajetimi v izvedbenih predpisih, ki jih pripravi Komisija.

4. Določbe tega člena se ne uporabljajo pri zaposlovanju v državni upravi.

--------------------------------------------------
Člen 207

1. Odbor, ki ga sestavljajo stalni predstavniki držav članic, je odgovoren za pripravo dela Sveta in za izvajanje nalog, ki mu jih dodeli Svet. Odbor lahko v primerih, predvidenih v poslovniku Sveta, sprejema postopkovne sklepe.

2. Svetu pomaga generalni sekretariat, za katerega je odgovoren generalni sekretar, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko, temu pa pomaga namestnik generalnega sekretarja, ki je odgovoren za organizacijsko vodenje generalnega sekretariata. Generalnega sekretarja in njegovega namestnika imenuje Svet s kvalificirano večino.

Svet odloča o organizaciji generalnega sekretariata.

3. Svet sprejme svoj poslovnik.

Za namen uporabe člena 255(3) Svet v tem poslovniku opredeli pogoje, pod katerimi ima javnost dostop do dokumentov Sveta. Za namen tega odstavka Svet določi primere, v katerih ga je treba obravnavati kot zakonodajni organ, da bi bil v teh primerih omogočen boljši dostop do dokumentov in hkrati ohranjena učinkovitost njegovega postopka odločanja. V vsakem primeru, ko Svet odloča kot zakonodajni organ, se rezultati in razlage glasovanja ter izjave v zapisniku objavijo.

--------------------------------------------------
Člen 102

1. Prepovedani so vsi ukrepi, ki ne temeljijo na načelih skrbnega in varnega poslovanja in ki vzpostavljajo privilegiran dostop institucij ali organov Skupnosti, institucionalnih enot centralne, regionalne ali lokalne ravni države ter drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij držav članic do finančnih institucij.

2. Svet v skladu s postopkom iz člena 252 še pred 1. januarjem 1994 opredeli pojme v zvezi z uporabo prepovedi, navedene v odstavku 1.

--------------------------------------------------
Člen 150

1. Skupnost izvaja politiko poklicnega usposabljanja, ki podpira in dopolnjuje dejavnost držav članic, pri čemer v celoti upošteva njihovo odgovornost za vsebino in organizacijo poklicnega usposabljanja.

2. Cilji dejavnosti Skupnosti so:

- olajševanje prilagajanja spremembam v industriji, zlasti s poklicnim usposabljanjem in preusposabljanjem,

- izboljševanje začetnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja zaradi lažje vključitve in ponovne vključitve v trg dela,

- olajševanje dostopa do poklicnega usposabljanja ter spodbujanje mobilnosti izobraževalcev in udeležencev usposabljanja, zlasti mladih,

- spodbujanje sodelovanja v zvezi z usposabljanjem med izobraževalnimi zavodi ali zavodi za usposabljanje in podjetji,

- razvijanje izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna sistemom usposabljanja držav članic.

3. Skupnost in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na področju poklicnega usposabljanja.

4. Svet v skladu s postopkom iz člena 251 in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij sprejme ukrepe, ki prispevajo k uresničevanju ciljev iz tega člena, pri čemer je izključeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic.

--------------------------------------------------
Člen 305

1. Določbe te pogodbe ne vplivajo na določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, zlasti glede pravic in obveznosti držav članic, pristojnosti institucij te skupnosti in predpisov, ki jih omenjena pogodba določa za delovanje skupnega trga premoga in jekla.

2. Določbe te pogodbe v ničemer ne odstopajo od določb Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

--------------------------------------------------
Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti (Prečiščena različica) - Tretji del - Politike Skupnosti - NASLOV I - Prosti pretok blaga . - Poglavje 2 - Prepoved količinskih omejitev med državami članicami . - Člen 30



Uradni list C 321 E , 29/12/2006 str. 0053 - 0053

Uradni list C 325 , 24/12/2002 str. 0047 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 340 , 10/11/1997 str. 0189 - prečiščeno besedilo

Uradni list C 224 , 31/08/1992 str. 0016 - prečiščeno besedilo

(Pogodba EGS – uradna objava ni na voljo)



Člen 30 Določbe členov 28 in 29 ne izključujejo prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali blagu v tranzitu, če so utemeljene z javno moralo, javnim redom ali javno varnostjo, varovanjem zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, varstvom nacionalnih bogastev z umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednostjo ali z varstvom industrijske in poslovne lastnine. Vendar te prepovedi ali omejitve ne smejo biti sredstvo za samovoljno diskriminacijo ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami. --------------------------------------------------
PRILAGODITVE USTANOVITVENIH POGOD PO PRISTOPU REPUBLIKE BOLGARIJE IN ROMUNIJE K EVROPSKI UNIJI

Po uveljavitvi Pogodbe o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji bodo spremenjeni naslednji členi, kot je navedeno spodaj:

II. POGODBA O USTANOVITVI EVROPSKE SKUPNOSTI

1. Zadnji stavek člena 57(1) se nadomesti z naslednjim:

"Glede omejitev, ki veljajo v nacionalnem pravu v Bolgariji, Estoniji in na Madžarskem, je ustrezni datum 31. december 1999.".

2. Drugi odstavek člena 189 se nadomesti z naslednjim:

"Število članov Evropskega parlamenta ne sme preseči 736.".

3. Z veljavnostjo od začetka mandatne dobe 2009-2014 se prvi pododstavek člena 190(2) nadomesti z naslednjim:

"2. Število predstavnikov, ki se izvolijo v posamezni državi članici, je naslednje:

Belgija | 22 |

Bolgarija | 17 |

Češka | 22 |

Danska | 13 |

Nemčija | 99 |

Estonija | 6 |

Grčija | 22 |

Španija | 50 |

Francija | 72 |

Irska | 12 |

Italija | 72 |

Ciper | 6 |

Latvija | 8 |

Litva | 12 |

Luksemburg | 6 |

Madžarska | 22 |

Malta | 5 |

Nizozemska | 25 |

Avstrija | 17 |

Poljska | 50 |

Portugalska | 22 |

Romunija | 33 |

Slovenija | 7 |

Slovaška | 13 |

Finska | 13 |

Švedska | 18 |

Združeno kraljestvo | 72." |

4. V členu 205(2) se prvi pododstavek dopolni z naslednjim:

"Bolgarija | 10 |

Romunija | 14.". |

5. V členu 205(2) se drugi in tretji pododstavek nadomestita z naslednjim:

"Kadar ta pogodba zahteva, da se odločitve Sveta sprejmejo na predlog Komisije, je za njihovo sprejetje potrebnih najmanj 255 glasov za, ki jih odda večina članov.

V drugih primerih je za sprejetje odločitev Sveta potrebnih najmanj 255 glasov za, ki jih odda najmanj dve tretjini članov.".

6. V členu 258, se drugi pododstavek dopolni z naslednjim:

"Bolgarija | 12 |

Romunija | 15.". |

7. V členu 263 se tretji pododstavek dopolni z naslednjim:

"Bolgarija | 12 |

Romunija | 15.". |

8. V členu 299(1) se na seznam držav članic dodata Republika Bolgarija in Romunija.

9. V členu 314 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

"V skladu s pristopnimi pogodbami so verodostojne tudi različice te pogodbe v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, grškem, irskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.".

--------------------------------------------------
Člen 251

1. Kadar se ta pogodba glede sprejetja akta sklicuje na ta člen, se uporablja v nadaljevanju navedeni postopek.

2. Komisija poda predlog Evropskemu parlamentu in Svetu.

Svet, ki odloča s kvalificirano večino, po pridobitvi mnenja Evropskega parlamenta:

- če odobri vse spremembe, ki jih vsebuje mnenje Evropskega parlamenta, lahko sprejme predlagani akt s temi spremembami;

- če Evropski parlament ne predlaga sprememb, lahko sprejme predlagani akt;

- v drugih primerih sprejme skupno stališče in ga pošlje Evropskemu parlamentu. Svet izčrpno obvesti Evropski parlament o razlogih za sprejetje tega skupnega stališča. Komisija izčrpno obvesti Evropski parlament o svojem stališču.

Če Evropski parlament v treh mesecih po takem obvestilu:

(a) potrdi skupno stališče ali ne sprejme nikakršne odločitve, se šteje, da je bil zadevni akt sprejet v skladu s tem skupnim stališčem;

(b) zavrne z absolutno večino svojih članov skupno stališče, se šteje, da predlagani akt ni bil sprejet;

(c) z absolutno večino svojih članov predlaga spremembe skupnega stališča, se spremenjeno besedilo pošlje Svetu in Komisiji, ki o teh spremembah podata svoje mnenje.

3. Če Svet v treh mesecih po prejemu sprememb Evropskega parlamenta s kvalificirano večino odobri vse spremembe, se šteje, da je bil zadevni akt sprejet v obliki tako spremenjenega skupnega stališča; o spremembah, glede katerih je Komisija izrazila odklonilno mnenje, pa Svet odloča soglasno. Če Svet ne odobri vseh sprememb, predsednik Sveta v dogovoru s predsednikom Evropskega parlamenta v šestih tednih skliče sestanek Spravnega odbora.

4. Spravni odbor, ki ga sestavljajo člani Sveta ali njihovi predstavniki in enako število predstavnikov Evropskega parlamenta, ima nalogo, da s kvalificirano večino članov Sveta ali njihovih predstavnikov in z večino predstavnikov Evropskega parlamenta doseže soglasje o skupnem besedilu. Komisija sodeluje pri postopkih Spravnega odbora ter daje vse potrebne pobude za uskladitev stališč Evropskega parlamenta in Sveta. Pri izpolnjevanju te naloge Spravni odbor obravnava skupno stališče na podlagi sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament.

5. Če Spravni odbor v šestih tednih po svojem sklicu odobri skupno besedilo, imata Evropski parlament, ki odloča z absolutno večino oddanih glasov, in Svet, ki odloča s kvalificirano večino, na voljo šest tednov od datuma omenjene odobritve, da sprejmeta zadevni akt v skladu s skupnim besedilom. Če ena od obeh institucij ne odobri predlaganega akta v tem roku, se šteje, da ni bil sprejet.

6. Če Spravni odbor ne odobri skupnega besedila, se šteje, da predlagani akt ni bil sprejet.

7. Trimesečni in šesttedenski rok iz tega člena se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljšata za največ en mesec oziroma dva tedna.

--------------------------------------------------
17. Izjava o primarnosti

Konferenca opozarja, da so v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča EU pogodbe in pravo, ki jih Unija sprejme na podlagi pogodb, nad pravom držav članic, in sicer pod pogoji, ki so določeni v omenjeni sodni praksi.

Konferenca je poleg tega sklenila, da bo tej sklepni listini priloženo mnenje pravne službe Sveta o primarnosti iz dokumenta 11197/07 (JUR 260):

"Mnenje pravne službe Sveta

z dne 22. junija 2007

Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da predstavlja primarnost prava ES temeljno načelo zakonodaje Skupnosti. Sodišče meni, da je to načelo neločljivo povezano s posebno naravo Evropske skupnosti. Ko je bila izrečena prva sodba te ustaljene sodne prakse (Costa/ENEL [1], 15. julij 1964, zadeva 6/64), Pogodba takšne primarnosti ni omenjala. To velja še danes. Dejstvo, da načelo primarnosti ne bo vključeno v bodočo pogodbo, na noben način ne spreminja obstoja tega načela in sedanje sodne prakse Sodišča.

[1] "Iz tega sledi (…), da nacionalne pravne določbe ne morejo prevladati nad pravom, ki izhaja iz pogodbe, avtonomnega pravnega vira, zaradi njegove posebne in izvirne narave, ne glede na njihovo obliko, ne da bi pri tem to pravo izgubilo lastnost prava Skupnosti in ne da bi bila postavljena pod vprašaj sama pravna podlaga Skupnosti.""

--------------------------------------------------
10. Izjava o členu 17 Pogodbe o Evropski uniji

Konferenca meni, da bi morala Komisija potem, ko v njej ne bo več državljanov vseh držav članic, posebno pozornost nameniti potrebi po zagotavljanju polne preglednosti v odnosih z vsemi državami članicami. Skladno s tem bi morala Komisija vzdrževati tesne stike z vsemi državami članicami, ne glede na to, ali je eden od njihovih državljanov član Komisije ali ne, in v tej zvezi posebno pozornost nameniti potrebi po izmenjavi informacij z vsemi državami članicami in posvetovanju z njimi.

Konferenca prav tako meni, da bi morala Komisija sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovila polno upoštevanje politične, socialne in gospodarske stvarnosti v vseh državah članicah, tudi tistih, ki med člani Komisije nimajo svojega državljana. Pri tem bi moralo biti s pomočjo ustrezne organizacijske ureditve zagotovljeno tudi upoštevanje stališča teh držav članic.

--------------------------------------------------