AKT 
o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o 
delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo  
PRVI DEL  
NA ČELA  
Člen 1  
V tem aktu:  
— izraz „izvirne pogodbe“ pomeni:  
(a) Pogodbo o Evropski uniji (PEU) in Pogodbo o delovanju 
Evropske unije (PDEU), kakor sta bili spremenjeni ali 
dopolnjeni s pogodbami ali drugimi akti, ki so za čeli 
veljati pred pristopom Republike Hrvaške;  
(b) Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko 
energijo (Pogodba ESAE), kakor je bila spremenjena ali 
dopolnjena s pogodbami ali drugimi akti, ki so za čeli 
veljati pred pristopom Republike Hrvaške;  
— izraz „sedanje države članice“ pomeni Kraljevino Belgijo, 
Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, 
Zvezno republiko Nem čijo, Republiko Estonijo, Irsko, 
Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko repu ­
bliko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizo ­
zemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško repu ­
bliko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska;  
— izraz „Unija“ pomeni Evropsko unijo, ki temelji na PEU in 
PDEU, in/ali v nekaterih primerih Evropsko skupnost za atomsko energijo;  
— izraz „institucije“ pomeni institucije, ustanovljene s PEU.  
Člen 2  
Od dne pristopa so določ be izvirnih pogodb in aktov, ki so jih 
institucije sprejele pred pristopom, za Hrvaško zavezujo če in se 
na Hrvaškem uporabljajo pod pogoji, ki jih dolo čajo te pogodbe 
in ta akt.  
Če se predstavniki vlad držav članic dogovorijo o spremembah 
izvirnih pogodb na podlagi člena 48(4) PEU po tem, ko Hrvaška ratificira Pogodbo o pristopu in te ne za čnejo veljati do dne 
pristopa, Hrvaška te spremembe ratificira v skladu s svojimi 
ustavnimi pravili.  
Člen 3 
1. Hrvaška pristopi k sklepom in sporazumom, ki so jih 
sprejeli voditelji držav ali vlad držav članic v okviru Evropskega 
sveta.  
2. Hrvaška pristopi k sklepom in sporazumom, ki so jih 
sprejeli predstavniki vlad držav članic v okviru Sveta.  
3. Hrvaška je v zvezi z izjavami ali resolucijami ali drugimi 
stališ či Evropskega sveta ali Sveta in v zvezi s tistimi, ki zade ­
vajo Unijo in so jih države članice sprejele v medsebojnem 
soglasju, v enakem položaju kakor sedanje države članice. 
Hrvaška bo v skladu s tem spoštovala na čela in smernice iz 
teh izjav, resolucij ali drugih stališ č, ter sprejela ukrepe, ki bi 
lahko bili potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja.  
4. Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom, nave ­
denim v Prilogi I. Te konvencije in protokoli za čnejo za 
Hrvaško veljati na dan, ki ga dolo či Svet v sklepih iz odstavka 
5. 
5. Svet na priporo čilo Komisije in po posvetovanju z Evrop ­
skim parlamentom soglasno sprejme vse prilagoditve konvencij 
in protokolov iz odstavka 4, ki so potrebne zaradi pristopa, ter 
prilagojena besedila objavi v  Uradnem listu Evropske unije . 
6. Hrvaška se v zvezi s konvencijami in protokoli iz odstavka 
4 zavezuje, da bo uvedla upravne in druge ukrepe, kot so jih do 
dne pristopa sprejele sedanje države članice ali Svet, in olajšala 
prakti čno sodelovanje med institucijami in organizacijami držav 
članic.
 
7. Svet lahko na predlog Komisije Prilogo I soglasno dopolni 
z ustreznimi konvencijami, sporazumi in protokoli, podpisanimi pred dnem pristopa.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/21
Člen 4 
1. Dolo čbe schengenskega pravnega reda iz Protokola o 
schengenskem pravnem redu, vklju čenega v okvir Evropske 
unije (v nadaljnjem besedilu: schengenski protokol), ki je 
priložen PEU in PDEU, in akti, ki temeljijo na njem ali so z 
njim kako druga če povezani, navedeni v Prilogi II, ter vsi 
naslednji takšni akti, sprejeti pred dnem pristopa, so za Hrvaško 
zavezujo či in se na Hrvaškem uporabljajo od dne pristopa.  
2. Dolo čbe schengenskega pravnega reda, kakor so vklju čene 
v okvir Evropske unije, in akti, ki na njem temeljijo ali so z njim 
kako druga če povezani in v odstavku 1 niso omenjeni ter so za 
Hrvaško zavezujo či od dne pristopa, se na Hrvaškem upora ­
bljajo šele na podlagi ustreznega sklepa Sveta, potem ko se v 
skladu z veljavnimi schengenskimi postopki evalvacije preveri, 
ali so na Hrvaškem izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo vseh 
delov ustreznega pravnega reda, tudi za u činkovito uporabo 
vseh schengenskih pravil v skladu z dogovorjenimi skupnimi 
standardi in temeljnimi na čeli. Svet sprejme ta sklep v skladu 
z veljavnimi schengenskimi postopki in ob upoštevanju poro čila 
Komisije, ki potrjuje, da Hrvaška še naprej izpolnjuje zaveze, ki 
jih je prevzela v pristopnih pogajanjih v zvezi s schengenskim 
pravnim redom.  
Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme ta 
sklep s soglasjem svojih članov, ki zastopajo vlade držav članic, 
za katere so dolo čbe iz tega odstavka že za čele veljati, in pred ­
stavnika vlade Republike Hrvaške. Člani Sveta, ki zastopajo vladi 
Irske ter Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, 
sodelujejo pri sprejemanju tega sklepa, če se ta nanaša na 
dolo čbe schengenskega pravnega reda in na akte, ki na njem 
temeljijo ali so z njim kako druga če povezani, pri katerih ti 
državi članici sodelujeta.  
Člen 5 
Hrvaška od dne pristopa sodeluje v ekonomski in monetarni 
uniji kot država članica z odstopanjem v smislu člena 139 
PDEU.  
Člen 6  
1. Sporazumi, ki jih sklene ali za časno uporablja Unija z eno 
ali ve č tretjimi državami, mednarodno organizacijo ali drža ­
vljanom tretje države, so pod pogoji iz izvirnih pogodb in 
tega akta za Hrvaško zavezujo či. 
2. Hrvaška se zavezuje, da bo pod pogoji iz tega akta pristo ­
pila k sporazumom, ki so jih z eno ali več tretjimi državami ali mednarodno organizacijo sklenile ali podpisale sedanje države članice in Unija.  Razen če posamezni sporazumi iz prvega pododstavka ne dolo ­ 
čajo druga če, se pristop Hrvaške k takim sporazumom uredi s 
sklenitvijo protokolov k takim sporazumom med Svetom, ki odlo ča soglasno v imenu držav članic, in zadevno tretjo državo 
ali državami ali mednarodno organizacijo. O teh protokolih se v 
imenu držav članic na podlagi pogajalskih smernic, ki jih 
soglasno odobri Svet, in ob posvetovanju z odborom, ki ga 
sestavljajo predstavniki držav članic, pogaja Komisija ali, če se 
sporazum izklju čno ali v pretežnem delu nanaša na skupno 
zunanjo in varnostno politiko, visoki predstavnik Unije za 
zunanje zadeve in varnostno politiko (visoki predstavnik). 
Komisija, ali po potrebi visoki predstavnik, Svetu predloži 
osnutek protokolov v sklenitev.  
Ta postopek ne posega v izvajanje lastnih pristojnosti Unije in 
ne vpliva na razdelitev pristojnosti med Unijo in državami 
članicami glede prihodnjega sklepanja takih sporazumov ali 
glede katerih koli drugih sprememb, ki niso povezane s pristo ­
pom.  
3. Hrvaška od dne pristopa in do za četka veljavnosti 
potrebnih protokolov iz drugega pododstavka odstavka 2 uporablja dolo čbe sporazumov iz prvega pododstavka odstavka 
2, ki so bili sklenjeni ali so se za časno uporabljali pred dnem 
pristopa, z izjemo Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfe ­
deracijo na drugi o prostem pretoku oseb (
 1 ). 
Do za četka veljavnosti protokolov iz drugega pododstavka 
odstavka 2, Unija in države članice skupaj v okviru svojih 
pristojnosti sprejmejo ustrezne ukrepe.  
4. Hrvaška pristopi k Sporazumu o partnerstvu med člani­
cami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani 
ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na 
drugi, podpisanem v Cotonouju 23. junija 2000 (  2 ), in k spora ­
zumoma o spremembi navedenega sporazuma, od katerih je bil 
prvi podpisan 25. junija 2005 (  3 ) v Luxembourgu, drugi pa dan 
na voljo za podpis v Ouagadougouju 22. junija 2010 (  4 ). 
5. Hrvaška se zavezuje, da pod pogoji iz tega akta pristopi k 
Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (  5 ) v skladu s 
členom 128 navedenega sporazuma.  
6. Hrvaška od dne pristopa uporablja dvostranske sporazume 
in dogovore o tekstilu, sklenjene med Unijo in tretjimi drža ­
vami.SL L 112/22 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 114, 30.4.2002, str. 6.  
( 2 ) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.  
( 3 ) UL L 209, 11.8.2005, str. 27, UL L 287, 28.10.2005, str. 49, in UL 
L 168M, 21.6.2006, str. 33.  
( 4 ) UL L 287, 4.11.2010, str. 3.  
( 5 ) UL L 1, 3.1.1994, str. 3.
Koli činske omejitve, ki jih Unija uporablja za uvoz tekstilnih 
izdelkov in obla čil, se prilagodijo tako, da se upošteva pristop 
Hrvaške k Uniji. V ta namen lahko Unija spremembo dvostran ­
skih sporazumov in dogovorov o tekstilu iz prvega pododstavka 
doseže v pogajanjih z zadevnimi tretjimi državami pred dnem 
pristopa.  
Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov o 
tekstilu ne bi za čele veljati do dne pristopa, Unija sprejme 
potrebne prilagoditve svojih pravil za uvoz tekstilnih izdelkov 
in obla čil iz tretjih držav, tako da se upošteva pristop Hrvaške k 
Uniji.  
7. Koli činske omejitve, ki jih Unija uporablja pri uvozu jekla 
in izdelkov iz jekla, se prilagodijo na podlagi uvoza jekla in 
izdelkov iz jekla s poreklom iz zadevnih držav dobaviteljic na 
Hrvaško v zadnjih letih.  
V ta namen se pred dnem pristopa v pogajanjih dogovori o 
potrebnih spremembah dvostranskih sporazumov in dogovorov o jeklu, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami.  
Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov o jeklu 
ne za čnejo veljati do dne pristopa, se uporabijo dolo čbe prvega 
pododstavka.  
8. Unija od dne pristopa upravlja sporazume o ribolovu, ki 
jih je Hrvaška sklenila s tretjimi državami pred dnem pristopa.  
Pravice in obveznosti Hrvaške, ki izhajajo iz teh sporazumov, se 
v obdobju, v katerem se dolo čbe teh sporazumov zač asno ohra­
njajo, ne spreminjajo.  
Čim prej, vsekakor pa pred prenehanjem veljavnosti spora ­
zumov iz prvega pododstavka, Svet na predlog Komisije s kvali ­
ficirano ve čino za vsak posamezen primer ustrezno odlo či o 
nadaljevanju ribolovnih dejavnosti, ki izhajajo iz teh sporazu ­
mov, vklju čno z možnostjo podaljšanja nekaterih sporazumov 
za obdobje najve č enega leta.  
9. Hrvaška odstopi od sporazumov o prosti trgovini, skle ­
njenih s tretjimi državami, vklju čno s Srednjeevropskim spora ­
zumom o prosti trgovini, kakor je bil spremenjen.  
Kolikor sporazumi med Hrvaško na eni strani in eno ali ve č 
tretjimi državami na drugi niso združljivi z obveznostmi, ki izhajajo iz tega akta, Hrvaška ukrene vse potrebno, da odpravi ugotovljene neskladnosti. Če ima Hrvaška težave s prilagoditvijo 
sporazuma, ki ga je sklenila z eno ali ve č tretjimi državami, od 
takega sporazuma odstopi.  
Hrvaška sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev izpolnje ­
vanja obveznosti iz tega odstavka od dne pristopa.  
10. Hrvaška pod pogoji iz tega akta pristopi k notranjim 
sporazumom, ki so jih sedanje države članice sklenile za izva ­
janje sporazumov iz odstavkov 2 in 4.  
11. Hrvaška po potrebi sprejme ustrezne ukrepe za prilago ­
ditev svojega položaja v razmerju do mednarodnih organizacij 
in do tistih mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenice so 
tudi Unija ali druge države članice, pravicam in obveznostim, ki 
izhajajo iz pristopa Hrvaške k Uniji.  
Hrvaška zlasti odstopi od mednarodnih sporazumov o ribolovu 
in izstopi iz mednarodnih ribolovnih organizacij, katerih pogod ­
benica ali članica je tudi Unija, razen če se njeno č lanstvo ne 
nanaša na zadeve, ki niso povezane z ribolovom.  
Hrvaška sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev izpolnje ­
vanja obveznosti iz tega odstavka od dne pristopa.  
Člen 7  
1. Če v tem aktu ni dolo čeno druga če, se njegove dolo čbe ne 
smejo za časno prenehati uporabljati, spremeniti ali razveljaviti 
druga če kakor po postopku, določ enem v izvirnih pogodbah, ki 
omogo ča spremembo teh pogodb.  
2. Akti, ki so jih sprejele institucije in na katere se nanašajo 
prehodne dolo čbe iz tega akta, ohranijo svojo pravno naravo; 
zlasti se še naprej uporabljajo postopki za spreminjanje teh 
aktov.  
3. Dolo čbe tega akta, katerih namen ali u činek je razveljaviti 
ali spremeniti akte, ki so jih sprejele institucije, razen če so 
takšne določ be prehodne narave, imajo enako pravno naravo 
kakor dolo čbe, ki jih razveljavljajo ali spreminjajo, in zanje 
veljajo enaka pravila kakor za te dolo čbe. 
Člen 8
 
Pri uporabi izvirnih pogodb in aktov, ki so jih sprejele institu ­
cije, prehodno veljajo odstopanja, predvidena v tem aktu.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/23
DRUGI DEL  
PRILAGODITVE POGODB  
NASLOV I 
INSTITUCIONALNE DOLO ČBE 
Člen 9 
Protokol o Statutu Sodiš ča Evropske unije, ki je priložen PEU, 
PDEU in Pogodbi ESAE, se spremeni:  
(1) V členu 9 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:  
„Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava sodnikov, se 
zamenja 14 sodnikov.“  
(2) Člen 48 se nadomesti z naslednjim:  
„Člen 48  
Splošno sodiš če ima 28 sodnikov.“  
Člen 10  
Protokol o Statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen 
PEU in PDEU, se spremeni:  
(1) V prvem pododstavku člena 4(1):  
(a) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:  
„1. Kapital banke je 233 247 390 000 EUR, države 
članice pa so vpisale naslednje deleže:“;  
(b) med vnosa za Romunijo in Slovaško se vstavi naslednje:  
„Hrvaška 854 400 000“.  
(2) Prvi, drugi in tretji pododstavek člena 9(2) se nadomestijo z 
naslednjim:  
„2. Svet direktorjev sestavlja devetindvajset direktorjev in 
devetnajst namestnikov direktorjev.  
Direktorje imenuje svet guvernerjev za pet let, po enega 
predlaga vsaka država članica in enega predlaga Komisija.  
Namestnike direktorjev imenuje svet guvernerjev za pet let, 
kakor sledi:  — dva namestnika predlaga Zvezna republika Nem čija, 
— dva namestnika predlaga Francoska republika,  
— dva namestnika predlaga Italijanska republika,  
— dva namestnika predlaga Združeno kraljestvo Velika 
Britanija in Severna Irska,  
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagata 
Kraljevina Španija in Portugalska republika,  
— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo 
Kraljevina Belgija, Veliko vojvodstvo Luksemburg in 
Kraljevina Nizozemska,  
— dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo 
Kraljevina Danska, Helenska republika, Irska in Romu ­
nija,  
— dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo 
Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Avstrija, Republika Finska in Kraljevina Šved ­
ska, 
— štiri namestnike v medsebojnem soglasju predlagajo 
Republika Bolgarija, Češka republika, Republika Hrvaška, 
Republika Ciper, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška repu ­
blika,  
— enega namestnika predlaga Komisija.“  
Člen 11  
Prvi pododstavek člena 134(2) Pogodbe ESAE o sestavi Znan ­
stveno-tehni čnega odbora se nadomesti z naslednjim:
 
„2. Odbor ima dvainštirideset članov, ki jih Svet imenuje 
po posvetovanju s Komisijo.“SL L 112/24 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
NASLOV II  
DRUGE PRILAGODITVE  
Člen 12  
V členu 64(1) PDEU se doda naslednji stavek:  
„Glede omejitev, ki veljajo v nacionalnem pravu na Hrva ­ 
škem, je ustrezni datum 31. december 2002.“  
Člen 13  
Člen 52(1) PEU se nadomesti z naslednjim:  
„1. Pogodbi se uporabljata za Kraljevino Belgijo, Republiko 
Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno repu ­
bliko Nem čijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, 
Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, 
Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, 
Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko 
Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Repu ­
bliko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Repu ­
bliko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.“  Člen 14  
1. Člen 55(1) PEU se nadomesti z naslednjim:  
„1. Ta pogodba, sestavljena v enem izvirniku v angleškem, 
bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, franco ­
skem, grškem, hrvaškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, 
švedskem in španskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh 
teh jezikih enako verodostojna, se deponira v arhivu vlade 
Italijanske republike, ki bo poslala overjeno kopijo vladam drugih držav podpisnic.“  
2. Drugi odstavek člena 225 Pogodbe ESAE se nadomesti z 
naslednjim:  
„V skladu s pristopnimi pogodbami so verodostojne tudi 
razli čice te pogodbe v angleškem, bolgarskem, č eškem, 
danskem, estonskem, finskem, grškem, hrvaškem, irskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, 
portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, špan ­
skem in švedskem jeziku.“  
TRETJI DEL 
TRAJNE DOLO ČBE 
Člen 15  
Akti, navedeni v Prilogi III, se prilagodijo, kakor je dolo čeno v tej prilogi.  
Člen 16  
Ukrepi, navedeni v Prilogi IV, se uporabljajo pod pogoji, ki jih dolo ča ta priloga.  
Člen 17  
Svet lahko na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme prilagoditve 
dolo čb tega akta glede skupne kmetijske politike, ki bi se izkazale za potrebne zaradi spremembe pravil 
Unije.  
ČETRTI DEL  
ZAČ ASNE DOLO ČBE
 
NASLOV I 
PREHODNI UKREPI  
Člen 18  
Ukrepi, navedeni v Prilogi V, se za Hrvaško uporabljajo pod pogoji, ki jih dolo ča ta priloga.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/25
NASLOV II  
INSTITUCIONALNE DOLO ČBE 
Člen 19  
1. Z odstopanjem od člena 2 Protokola o prehodni ureditvi, 
ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi ESAE, in z odstopanjem 
od najve čjega možnega števila sedežev, dolo čenega v prvem 
pododstavku člena 14(2) PEU, se zaradi upoštevanja pristopa 
Hrvaške število članov Evropskega parlamenta pove ča za 12 
članov iz Hrvaške za obdobje od dne pristopa do konca 
mandata Evropskega parlamenta 2009–2014.  
2. Z odstopanjem od člena 14(3) PEU Hrvaška pred dnem 
pristopa izvede  ad hoc volitve v Evropski parlament s splošnim 
in neposrednim glasovanjem, na katerih je v skladu s pravnim redom Unije izvoljeno število članov, dolo čeno v odstavku 1 
tega člena. Vendar pa lahko v primeru, da je dan pristopa 
Hrvaške k EU manj kakor šest mesecev pred naslednjimi volit ­
vami v Evropski parlament, člane Evropskega parlamenta, ki 
zastopajo državljane Hrvaške, imenuje nacionalni parlament 
Hrvaške iz svojih vrst, pod pogojem, da so bile te osebe izvo ­
ljene s splošnim in neposrednim glasovanjem.  
Člen 20  
Člen 3(3) Protokola o prehodni ureditvi, ki je priložen PEU, 
PDEU in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:  
„3. Ne glede na drugi pododstavek člena 235(1) Pogodbe 
o delovanju Evropske unije veljajo do 31. oktobra 2014 dolo čbe, kakor so navedene v nadaljevanju.  
Pri odloč itvah Evropskega sveta in Sveta, za katere je 
potrebna kvalificirana ve čina se glasovi članov ponderirajo 
tako: 
Belgija  12 
Bolgarija 10 
Češka  12 
Danska  7  
Nem čija 29 
Estonija  4  
Irska  7  
Gr čija 12 
Španija  27 
Francija  29 
Hrvaška  7  
Italija  29 
Ciper 4  
Latvija  4  Litva  7  
Luksemburg  4  
Madžarska  12 
Malta 3  
Nizozemska  13 
Avstrija  10  
Poljska  27  
Portugalska  12 
Romunija  14  
Slovenija  4  
Slovaška  7  
Finska  7  
Švedska  10  
Združeno kraljestvo  29  
Kadar Pogodbe določ ajo, da morajo biti odlo čitve sprejete na 
predlog Komisije, je za sprejetje odlo čitev potrebnih najmanj 
260 glasov za, ki predstavljajo ve čino članov. V drugih 
primerih je za sprejetje odlo čitev potrebnih najmanj 260 
glasov za, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članov.  
Član Evropskega sveta ali Sveta lahko zahteva, da se, kadar 
Evropski svet ali Svet sprejema akt s kvalificirano ve čino, 
preveri, ali države članice, ki tvorijo to kvalificirano več ino, 
predstavljajo najmanj 62 % celotnega prebivalstva Unije. Če 
se izkaže, da ta pogoj ni izpolnjen, se akt ne sprejme.“  
Člen 21  
1. V Komisijo se imenuje en državljan Hrvaške od dne 
pristopa do 31. oktobra 2014. Novega člana Komisije po posve­
tovanju z Evropskim parlamentom imenuje Svet s kvalificirano 
ve čino v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, po posve ­
tovanju z Evropskim parlamentom in v skladu z merili iz 
drugega pododstavka člena 17(3) PEU.  
2. Mandat člana, imenovanega v skladu z odstavkom 1, 
pote če hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo v 
času pristopa.  
Člen 22
 
1. Mandat sodnika Sodiš ča in sodnika Splošnega sodiš ča, ki 
sta ob pristopu imenovana iz Hrvaške v skladu s tretjim podod ­
stavkom člena 19(2) PEU, pote če 6. oktobra 2015 oziroma 
31. avgusta 2013.SL L 112/26 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
2. Pri razsojanju zadev, ki so na dan pristopa v postopku, ki 
teče pred Sodišč em in Splošnim sodiš čem, in za katere se je 
ustni postopek zač el pred tem dnem, Sodiš če in Splošno sodiš če 
na ob čnih sejah ali njuni senati zasedajo v enaki sestavi kakor 
pred pristopom in uporabljajo poslovnik, veljaven na dan pred 
dnem pristopa.  
Člen 23  
1. Z odstopanjem od prvega odstavka člena 301 PDEU, ki 
dolo ča najve čje možno število članov Ekonomsko-socialnega 
odbora, se člen 7 Protokola o prehodni ureditvi, ki je priložen 
PEU, PDEU in Pogodbi ESAE, nadomesti z naslednjim:  
„Člen 7 
Do za četka veljavnosti sklepa iz člena 301 Pogodbe o delo ­
vanju Evropske unije je razdelitev števila članov Ekonomsko- 
socialnega odbora naslednja: 
Belgija  12 
Bolgarija 12 
Češka  12 
Danska  9  
Nem čija 24  
Estonija  7  
Irska  9  
Gr čija 12 
Španija 21 Francija  24 
Hrvaška  9  
Italija  24 
Ciper 6  
Latvija  7  
Litva  9  
Luksemburg  6  
Madžarska  12 
Malta 5  
Nizozemska  12 
Avstrija  12 
Poljska  21  
Portugalska  12 
Romunija  15  
Slovenija  7  
Slovaška  9  
Finska  9  
Švedska  12 
Združeno kraljestvo  24“  
2. Število članov Ekonomsko-socialnega odbora se zaradi 
upoštevanja pristopa Hrvaške za časno pove ča na 353 za obdobje od dne pristopa do konca mandata, med katerim 
Hrvaška pristopi k Uniji, ali do zač etka veljavnosti sklepa iz 
drugega odstavka člena 301 PDEU, kar je prej.  
3. Če je sklep iz drugega odstavka člena 301 PDEU sprejet 
do dne pristopa, se Hrvaški z odstopanjem od prvega odstavka člena 301 PDEU, ki dolo ča najve čje možno število članov 
Ekonomsko-socialnega odbora, do konca mandata, med katerim Hrvaška pristopi k Uniji, zač asno dodeli ustrezno število članov.  
Člen 24  
1. Z odstopanjem od prvega odstavka člena 305 PDEU, ki 
dolo ča najve čje možno število članov Odbora regij, se člen 8 
Protokola o prehodni ureditvi, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi ESAE, nadomesti z naslednjim:  
„Člen 8 
Do za četka veljavnosti sklepa iz člena 305 Pogodbe o delo ­
vanju Evropske unije je razdelitev števila članov Odbora regij 
naslednja: 
Belgija  12 
Bolgarija 12 
Češka  12 
Danska  9  
Nem čija 24  
Estonija  7  
Irska  9  
Gr čija 12 
Španija 21 
Francija  24 
Hrvaška  9  
Italija  24  
Ciper 6  
Latvija  7  
Litva  9  
Luksemburg  6  
Madžarska  12 
Malta  5  
Nizozemska  12 
Avstrija  12 
Poljska  21  
Portugalska  12 
Romunija  15SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/27
Slovenija  7  
Slovaška  9  
Finska  9  
Švedska  12 
Združeno kraljestvo  24“  
2. Število članov Odbora regij se zaradi upoštevanja pristopa 
Hrvaške za časno pove ča na 353 za obdobje od dne pristopa do 
konca mandata, med katerim Hrvaška pristopi k Uniji, ali do 
za četka veljavnosti sklepa iz drugega odstavka člena 305 PDEU, 
kar je prej.  
3. Če je sklep iz drugega odstavka člena 305 PDEU sprejet 
do dne pristopa, se Hrvaški z odstopanjem od prvega odstavka 
člena 305 PDEU, ki dolo ča najve čje možno število članov 
Odbora regij, do konca mandata, med katerim Hrvaška pristopi 
k Uniji, zač asno dodeli ustrezno število članov. 
Člen 25  
Mandat direktorja, ki ga Hrvaška predlaga v svet direktorjev 
Evropske investicijske banke in je imenovan ob pristopu, kakor je dolo čeno v drugem pododstavku člena 9(2) Protokola 
o statutu Evropske investicijske banke, pote če ob koncu letnega 
sre čanja sveta guvernerjev, na katerem se obravnava letno poro ­ 
čilo za prora čunsko leto 2017.  
Člen 26  
1. Novi člani odborov, skupin, agencij ali drugih organov, 
ustanovljenih z izvirnimi pogodbami ali aktom institucij, se 
imenujejo pod pogoji in po postopkih, predvidenih za imeno ­
vanje članov teh odborov, skupin, agencij ali drugih organov. 
Mandat novo imenovanih članov pote če hkrati z mandatom 
članov, ki opravljajo funkcijo v času pristopa. 
2. Članstvo v odborih, skupinah, agencijah ali drugih orga ­
nih, ustanovljenih z izvirnimi pogodbami ali aktom institucij, 
katerih število članov je dolo čeno ne glede na število držav 
članic, se ob pristopu v celoti obnovi, razen če mandat tedanjih 
članov ne pote če v 12 mesecih od pristopa.  
NASLOV III  
FINAN ČNE DOLO ČBE 
Člen 27  
1. Od dne pristopa Hrvaška vpla ča naslednji znesek, ki 
ustreza njenemu deležu v kapitalu, vpla čanim kot vpisani kapi ­
tal, kakor je opredeljen v členu 4 Statuta Evropske investicijske 
banke:  
Hrvaška 42 720 000 EUR  
Ta prispevek se vpla ča v osmih enakih obrokih, ki zapadejo v 
pla čilo 30. novembra 2013, 30. novembra 2014, 30. novembra 
2015, 31. maja 2016, 30. novembra 2016, 31. maja 2017, 
30. novembra 2017 in 31. maja 2018.  
2. Hrvaška v osmih enakih obrokih, ki zapadejo v pla čilo na 
datume, določ ene v odstavku 1, prispeva k rezervam in rezer ­
vacijam, enakovrednim rezervam ter tudi k znesku, ki bo šele odobren za rezerve in rezervacije, zajetem v saldu bilance uspeha na koncu meseca pred pristopom, kakor so prikazane v bilanci stanja Evropske investicijske banke, v zneskih, ki ustre ­
zajo naslednjemu odstotku rezerv in rezervacij:  
Hrvaška 0,368 %  
3. Hrvaška vpla ča kapital in pla čila, dolo čena v odstavku 1 in 
2, v gotovini v eurih, razen če svet guvernerjev soglasno ne 
odlo či druga če. 4. Upravljavski organi Evropske investicijske banke lahko 
zneske za Hrvaško iz odstavka 1 in iz člena 10(1) prilagodijo 
s sklepom, sprejetim na podlagi najnovejših kon čnih podatkov 
o BDP, ki jih Eurostat objavi pred pristopom.  
Člen 28  
1. Hrvaška vpla ča naslednji znesek v Raziskovalni sklad za 
premog in jeklo iz Sklepa 2002/234/ESPJ predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. februarja 
2002 o finan čnih posledicah izteka Pogodbe ESPJ in o Razi ­
skovalnem skladu za premog in jeklo (
 1 ): 
(v EUR, po teko čih cenah) 
Hrvaška 494 000  
2. Prispevek v Raziskovalni sklad za premog in jeklo se 
nakaže v štirih obrokih z za četkom v letu 2015, na naslednji 
na čin in, vsakokrat na prvi delovni dan prvega meseca vsakega 
leta:SL L 112/28 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 79, 22.3.2002, str. 42.
— 2015: 15 %,  
— 2016: 20 %,  
— 2017: 30 %,  
— 2018: 35 %.  
Člen 29  
1. Javna naro čila, dodeljevanje donacij in pla čila za predpri­
stopno finanč no pomo č v okviru komponente pomo či pri 
prehodu in vzpostavljanju institucij ter komponente čezmejnega 
sodelovanja iz instrumenta za predpristopno pomo č (IPA), 
vzpostavljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 
2006 (  1 ), za sredstva, za katera so že prevzete obveznosti 
pred pristopom, z izjemo čezmejnih programov Hrvaška- 
Madžarska in Hrvaška-Slovenija, ter za pomo č v okviru prehod ­
nega vira iz člena 30, od dne pristopa upravljajo hrvaške izved ­
bene agencije.  
Komisija v skladu z merili in pogoji iz člena 56(2) Uredbe Sveta 
(ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni 
uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun Evropskih skupno ­
sti (  2 ), in člena 18 Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 z dne 
12. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomo č (IPA) (
 3 ) v 
ta namen sprejme sklep o opustitvi predhodnega nadzora Komi ­
sije nad javnimi naro čili in dodeljevanjem donacij, ko se 
prepri ča o u činkovitem delovanju ustreznega sistema za upra ­
vljanje in nadzor.  
Če sklep Komisije o opustitvi predhodnega nadzora ni sprejet 
pred dnem pristopa, pogodbe, podpisane med dnem pristopa in 
dnem sprejetja sklepa Komisije, niso upravi čene do predpri ­
stopne finan čne pomoč i in prehodnega vira iz prvega podod ­
stavka.  
2. Za prora čunske obveznosti, prevzete pred dnem pristopa 
v okviru predpristopne finan čne pomo či in prehodnega vira iz 
odstavka 1, vklju čno s sklepanjem in vpisom poznejših posa- 
mi čnih pravnih zavez in pla čil, opravljenih po pristopu, se še 
naprej uporabljajo pravila, ki veljajo za predpristopne finan čne 
instrumente, in se do zaklju čka posameznih programov in 
projektov pripišejo ustreznim prora čunskim poglavjem.  
3. Dolo čbe o izvajanju prora čunskih obveznosti iz spora ­
zumov o financiranju, ki se nanašajo na predpristopno finan čno 
pomo č iz prvega pododstavka odstavka 1 in na komponento 
razvoja podeželja iz IPA ter zadevajo odlo čitve o financiranju, 
sprejete pred pristopom, se uporabljajo tudi po dnevu pristopa. 
Zanje se uporabljajo pravila, ki veljajo za predpristopne finan čne 
instrumente. Ne glede na to se postopki javnega naro čanja, 
za četi po pristopu vodijo v skladu z ustreznimi direktivami 
Unije.  4. Za predpristopna sredstva za kritje odhodkov iz poslo ­
vanja iz člena 44 se obveznosti lahko prevzamejo v prvih 
dveh letih po pristopu. Za stroške revizije in vrednotenja se za predpristopna sredstva obveznosti lahko prevzamejo najve č 
pet let po pristopu.  
Člen 30 
1. Prvo leto po pristopu Unija Hrvaški zagotavlja za časno 
finanč no pomo č (v nadaljnjem besedilu: prehodni vir) za razvoj 
in okrepitev njene upravne in pravosodne zmogljivosti pri izva ­
janju in uveljavljanju prava Unije in za spodbujanje izmenjave 
najboljše prakse. S to pomo čjo se financirajo projekti za vzpo ­
stavljanje institucij in z njimi povezane dodatne omejene manjše naložbe.  
2. Pomo č je namenjena vedno potrebni krepitvi institucio ­
nalne usposobljenosti na nekaterih podro čjih z ukrepi, ki jih ni 
mogo če financirati iz strukturnih skladov ali skladov za razvoj 
podeželja.  
3. Pri projektih tesnega medinstitucionalnega sodelovanja 
med javnimi upravami za vzpostavitev institucij se še naprej 
uporablja postopek zbiranja ponudb prek mreže kontaktnih to čk v državah članicah.  
4. Odobrena prora čunska sredstva za prevzem obveznosti za 
prehodni vir za Hrvaško v letu 2013 za nacionalne in horizon ­
talne prednostne naloge znašajo skupaj 29 milijonov EUR po teko čih cenah.  
5. Pomo č v okviru prehodnega vira se dolo či in izvede v 
skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 ali na podlagi drugih tehni čnih predpisov, potrebnih za delovanje prehodnega vira, ki 
jih sprejme Komisija.  
6. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju ustreznega 
dopolnjevanja s predvideno podporo iz Evropskega socialnega sklada za upravno reformo in vzpostavljanje institucionalne 
usposobljenosti.  
Člen 31 
1. Kot za časni instrument se uvede schengenski vir (v nadalj ­
njem besedilu: za časni schengenski vir) za pomo č Hrvaški med 
dnem pristopa in koncem leta 2014 za financiranje ukrepov na 
novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega prav ­
nega reda in kontrole na zunanjih mejah.
 
2. Za obdobje od 1. julija 2013 do 31. decembra 2014 sta 
Hrvaški na voljo naslednja zneska (po tekoč ih cenah) kot 
pavšalni pla čili iz za časnega schengenskega vira:SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/29  
( 1 ) UL L 210, 31.7.2006, str. 82.  
( 2 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.  
( 3 ) UL L 170, 29.6.2007, str. 1.
(v milijonih EUR, po teko čih cenah) 
2013  2014  
Hrvaška  40  80  
3. Letni znesek za leto 2013 se Hrvaški izpla ča 1. julija 
2013, za leto 2014 pa je na voljo prvi delovni dan po 
1. januarju 2014.  
4. Pavšalna pla čila se porabijo v treh letih od prvega izpla čila. 
Najpozneje v šestih mesecih po izteku tega triletnega obdobja Hrvaška predloži iz črpno poro čilo o kon čni porabi pla čil v 
okviru za časnega schengenskega vira skupaj z obrazložitvijo 
porabe. Komisija zahteva vrnitev morebiti neporabljenih ali neupravi čeno porabljenih sredstev.  
5. Komisija lahko sprejme tehni čne predpise, potrebne za 
delovanje za časnega schengenskega vira.  
Člen 32  
1. Kot za časni instrument se uvedejo sredstva za denarni tok 
(v nadaljnjem besedilu: za časna sredstva za denarni tok) za 
pomo č Hrvaški med dnem pristopa in koncem leta 2014 pri 
izboljšanju denarnega toka v državnem prora čunu.  
2. Za obdobje od 1. julija 2013 do 31. decembra 2014 sta 
Hrvaški na voljo naslednja zneska (po teko čih cenah) kot 
pavšalni pla čili iz za časnih sredstev za denarni tok:
 
(v milijonih EUR, po teko čih cenah) 
2013  2014  
Hrvaška  75  28,6  
3. Vsak letni znesek se razdeli v enake mese čne obroke, 
izpla čljive prvi delovni dan vsakega meseca.  
Člen 33  
1. Za Hrvaško se v strukturnih skladih in Kohezijskem 
skladu v letu 2013 pridrži znesek v višini 449,4 milijona EUR (po teko čih cenah) odobrenih prora čunskih sredstev za 
prevzem obveznosti.  
2. Ena tretjina zneska iz odstavka 1 se pridrži za Kohezijski 
sklad.  
3. Za obdobje naslednjega finan čnega okvira se zneski, ki se 
Hrvaški dajo na voljo kot odobrena prora čunka sredstva za 
financiranje iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada, izra ­ 
čunajo na podlagi takrat veljavnega pravnega reda Unije. Ti 
zneski se prilagodijo v skladu z naslednjim na črtom postopnega 
financiranja:  — 70 % leta 2014,  
— 90 % leta 2015,  
— 100 % od leta 2016.  
4. Če to dopuš ča novi pravni red Unije, se s prilagoditvijo 
zagotovi 2,33-kratno pove čanje sredstev za Hrvaško v letu 
2014 v primerjavi z zneskom za leto 2013, v letu 2015 pa 3-kratno pove čanje v primerjavi z zneskom za leto 2013.  
Člen 34  
1. Hrvaški se leta 2013 da na voljo celotni znesek iz Evrop ­
skega sklada za ribištvo v višini 8,7 milijona EUR (po teko čih 
cenah) odobrenih prora čunskih sredstev za prevzem obveznosti.  
2. Predfinanciranje iz Evropskega sklada za ribištvo znaša 
25 % celotnega zneska iz odstavka 1 in se izplač a v enem 
obroku.  
3. Za obdobje naslednjega finan čnega okvira se zneski, ki se 
Hrvaški dajo na voljo kot odobrena prora čunska sredstva, izra ­ 
čunajo na podlagi takrat veljavnega pravnega reda Unije. Ti 
zneski se prilagodijo v skladu z naslednjim na črtom postopnega 
financiranja:  
— 70 % leta 2014,  
— 90 % leta 2015,  
— 100 % od leta 2016.  
4. Če to dopuš ča novi pravni red Unije, se s prilagoditvijo 
zagotovi 2,33-kratno pove čanje sredstev za Hrvaško v letu 
2014 v primerjavi z zneskom za leto 2013, v letu 2015 pa 3-kratno pove čanje v primerjavi z zneskom za leto 2013.  
Člen 35  
1. Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 
2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (
 1 ) se v celotnem program ­
skem obdobju 2007–2013 za Hrvaško ne uporablja.  
V letu 2013 se Hrvaški iz komponente razvoja podeželja iz 
člena 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 dodeli 27,7 milijona 
EUR (po teko čih cenah).  
2. Za časni dodatni ukrepi za razvoj podeželja za Hrvaško so 
navedeni v Prilogi VI.SL L 112/30 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 277, 21.10.2005, str. 1, in UL L 286M, 4.11.2010, str. 26.
3. Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila, 
potrebna za uporabo Priloge VI. Te izvedbene akte se sprejme 
po postopku iz člena 90(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 v 
povezavi s členom 13(1)(b) Uredbe (EU) št. 182/2011 Evrop ­
skega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o dolo čitvi 
splošnih pravil in na čel, na podlagi katerih države članice 
nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (  1 ), ali v skladu z ustreznim postopkom, ki je dolo čen v veljavni zako ­
nodaji.  
4. Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim 
parlamentom po potrebi prilagodi Prilogo VI, da zagotovi sklad ­
nost s predpisi o razvoju podeželja.  
NASLOV IV 
DRUGE DOLO ČBE 
Člen 36  
1. Komisija pozorno spremlja vse zaveze, ki jih je Hrvaška 
prevzela v pristopnih pogajanjih, vklju čno s tistimi, ki morajo 
biti izpolnjene pred ali do dneva pristopa. Spremljanje, ki ga izvaja Komisija, zajema redno posodobljene preglednice o 
spremljanju, dialog v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega 
sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami 
članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani (
 2 ) 
(v nadaljnjem besedilu: SPS), medsebojne strokovne preglede, predpristopni ekonomski program, uradna javnofinan čna obve ­
stila in po potrebi zgodnja opozorila hrvaškim oblastem. Komi ­
sija Evropskemu parlamentu in Svetu jeseni 2011 predloži poro čilo o napredku. Jeseni 2012 Komisija Evropskemu parla ­
mentu in Svetu predloži iz črpno poro čilo o spremljanju. Komi ­
sija se v celotnem procesu spremljanja opira tudi na prispevek držav članic in po potrebi upošteva prispevek mednarodnih 
organizacij in organizacij civilne družbe.  
Komisija se pri spremljanju osredoto či zlasti na zaveze, ki jih je 
Hrvaška prevzela na področ ju pravosodja in temeljnih pravic 
(Priloga VII), vklju čno z nadaljnjim doseganjem napredka pri 
reformi in u činkovitosti pravosodja, nepristranski obravnavi 
vojnih zlo činov in boju proti korupciji.  
Poleg tega se Komisija pri spremljanju osredoto či tudi na 
obmo čje svobode, varnosti in pravice, vklju čno z izvajanjem 
in uveljavljanjem zahtev EU v zvezi z upravljanjem zunanjih 
meja, policijskim sodelovanjem, bojem proti organiziranemu 
kriminalu ter pravosodnim sodelovanjem v civilnih in kazenskih zadevah, pa tudi na zaveze na podro čju politike konkurence, 
vklju čno s prestrukturiranjem ladjedelniške industrije (Priloga 
VIII) in jeklarskega sektorja (Priloga IX).  
Komisija do pristopa Hrvaške kot sestavni del priprave rednih 
preglednic in poro čil o spremljanju pripravlja polletne ocene 
izvajanja zavez Hrvaške na teh podro čjih. 2. Če so v procesu spremljanja ugotovljene težave, lahko 
Svet na predlog Komisije s kvalificirano ve čino sprejme vse 
ustrezne ukrepe. Ti ukrepi se ohranijo le dokler je to nujno 
potrebno in jih Svet v vsakem primeru po enakem postopku 
ukine, ko so te težave uspešno odpravljene.  
Člen 37  
1. Če se do konca obdobja najve č treh let po pristopu na 
katerem koli gospodarskem podro čju nastanejo resne težave, ki 
bi utegnile trajati dalj časa ali bi lahko resno poslabšale gospo ­
darske razmere na dolo čenem obmo čju, lahko Hrvaška zaprosi 
za dovoljenje za sprejetje zaš čitnih ukrepov, da bi nastale 
razmere popravila in to podro čje prilagodila gospodarstvu 
notranjega trga.  
V enakih razmerah lahko vsaka sedanja država članica zaprosi 
za dovoljenje za sprejetje zaš čitnih ukrepov proti Hrvaški.  
2. Na zaprosilo posamezne države Komisija po hitrem 
postopku dolo či zašč itne ukrepe, ki so po njenem mnenju 
potrebni, ter podrobno opredeli pogoje in ukrepe za njihovo izvajanje.  
Ob resnih gospodarskih težavah Komisija na izrecno zaprosilo 
posamezne države članice odloč i v petih delovnih dneh po 
prejemu zaprosila s priloženimi ustreznimi podatki. Tako spre ­
jeti ukrepi se za čnejo uporabljati takoj, upoštevajo interese vseh 
vpletenih strani in nimajo za posledico kontrol na mejah.
 
3. Ukrepi, dovoljeni na podlagi tega člena, lahko vsebujejo 
odstopanja od pravil iz PEU, PDEU in tega akta v takšnem obsegu in za toliko časa, kolikor je nujno potrebno za dose ­
ganje ciljev tega zaš čitnega ukrepa. Prednost imajo ukrepi, ki 
najmanj ovirajo delovanje notranjega trga.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/31  
( 1 ) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.  
( 2 ) UL L 26, 28.1.2005, str. 3.
Člen 38  
Če Hrvaška ne izpolni zavez, ki jih je prevzela v okviru 
pristopnih pogajanj, vklju čno z zavezami v kateri koli podro čni 
politiki, povezani z gospodarskimi dejavnostmi s čezmejnim 
učinkom, in zaradi tega huje ovira delovanje notranjega trga 
ali ogrozi finan čne interese Unije ali če obstaja neposredna 
nevarnost takšnega oviranja ali ogrozitve, lahko Komisija do 
konca obdobja, ki traja najve č tri leta po pristopu, na uteme ­
ljeno zaprosilo države članice ali na lastno pobudo sprejme 
ustrezne ukrepe.  
Ti ukrepi so sorazmerni, pri čemer imajo prednost tisti, ki 
najmanj ovirajo delovanje notranjega trga, kadar je primerno, 
pa uporaba obstoje čih podro čnih zaš čitnih mehanizmov. 
Zašč itni ukrepi na podlagi tega člena se ne smejo uporabiti 
kot sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja 
trgovine med državami članicami. Na podlagi ugotovitev sprem ­
ljanja se lahko zaš čitna klavzula uveljavlja tudi pred pristopom, 
sprejeti ukrepi pa zač nejo veljati z dnem pristopa, razen če ne 
dolo čajo poznejšega datuma. Ukrepi se ohranijo le dokler je to 
nujno potrebno in se v vsakem primeru ukinejo, ko je posa ­
mezna zaveza izpolnjena. Dokler posamezne zaveze niso izpol ­
njene, se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja iz 
prvega odstavka. Ob upoštevanju napredka Hrvaške pri izpol ­
njevanju zavez lahko Komisija ukrepe ustrezno prilagodi. Pred 
preklicem zaš čitnih ukrepov Komisija pravo časno obvesti Svet 
in ustrezno upošteva morebitne pripombe Sveta v zvezi s tem.  
Člen 39  
Če na Hrvaškem obstajajo hujše pomanjkljivosti ali neposredna 
nevarnost takih pomanjkljivosti pri prenosu ali stanju izvajanja 
aktov, ki so jih institucije sprejele v skladu z naslovom V tret ­
jega dela PDEU, in aktov, ki so jih institucije sprejele pred 
za četkom veljavnosti Lizbonske pogodbe v skladu z naslovom 
VI PEU ali v skladu z naslovom IV tretjega dela Pogodbe o 
ustanovitvi Evropske skupnosti, lahko Komisija do konca 
obdobja, ki traja najve č tri leta po pristopu, na utemeljeno 
zaprosilo države članice ali na lastno pobudo in po posveto ­
vanju z državami članicami sprejme ustrezne ukrepe ter 
podrobno opredeli pogoje in ukrepe za njihovo izvajanje.  
Brez poseganja v nadaljnje tesno pravosodno sodelovanje se 
lahko ti ukrepi sprejmejo kot za časno prenehanje uporabe 
ustreznih dolo čb in sklepov v odnosih med Hrvaško in katero 
koli drugo državo članico ali državami članicami. Na podlagi 
ugotovitev spremljanja se lahko zaš čitna klavzula uveljavlja tudi 
pred pristopom, sprejeti ukrepi pa za čnejo veljati z dnem 
pristopa, razen če ne dolo čajo poznejšega datuma. Ukrepi se 
ohranijo le dokler je to nujno potrebno in se v vsakem primeru ukinejo, ko so pomanjkljivosti odpravljene. Dokler te pomanj ­
kljivosti niso odpravljene, se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja iz prvega odstavka. Ob upoštevanju napredka Hrvaške pri odpravljanju ugotovljenih pomanjkljivosti lahko Komisija po posvetovanju z državami članicami ukrepe ustrezno prilagodi. Pred preklicem zaš čitnih ukrepov Komisija 
pravo časno obvesti Svet in ustrezno upošteva morebitne 
pripombe Sveta v zvezi s tem.  
Člen 40  
Za nemoteno pravilno delovanje notranjega trga, posledica izva ­
janja nacionalnih predpisov Hrvaške v prehodnih obdobjih iz 
Priloge V ne sme biti kontrola na mejah med državami člani­
cami.  
Člen 41  
Če so potrebni prehodni ukrepi za lažji prehod iz obstoje če 
ureditve na Hrvaškem v ureditev, ki izhaja iz uporabe skupne kmetijske politike pod pogoji iz tega akta, Komisija sprejme take 
ukrepe v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe Sveta (ES) 
št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne 
ureditve kmetijskih trgov in o posebnih dolo čbah za nekatere 
kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (
 1 ) v povezavi s 
členom 13(1)(b) Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parla ­
menta in Sveta (  2 ) ali v skladu z ustreznim postopkom, kakor 
je opredeljen v veljavni zakonodaji. Ti ukrepi se lahko sprejmejo v treh letih od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi 
njihova uporaba. Svet lahko na predlog Komisije in po posve ­
tovanju z Evropskim parlamentom soglasno podaljša to obdobje.  
Prehodni ukrepi iz prvega odstavka se lahko po potrebi sprej ­
mejo tudi pred dnem pristopa. Svet take ukrepe sprejme s kvalificirano ve čino na predlog Komisije ali pa jih sprejme 
Komisija, če vplivajo na instrumente, ki jih je prvotno sprejela 
Komisija po postopkih, potrebnih za sprejetje teh instrumentov.  
Člen 42
 
Če so potrebni prehodni ukrepi za lažji prehod iz obstoje če 
ureditve na Hrvaškem v ureditev, ki izhaja iz uporabe veterinar ­
skih in fitosanitarnih pravil Unije ter njenih pravil o varnosti hrane, Komisija sprejme take ukrepe po ustreznem postopku, kakor je opredeljen v veljavni zakonodaji. Ti ukrepi se sprejmejo v treh letih od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi njihova uporaba.SL L 112/32 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.  
( 2 ) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.
Člen 43  
Svet s kvalificirano ve čino na predlog Komisije opredeli pogoje, pod katerimi je:  
(a) mogo ča oprostitev zahteve po izstopni skupni deklaraciji za izdelke iz člena 28(2) PDEU, ki zapustijo 
ozemlje Hrvaške zaradi pre čkanja ozemlja Bosne in Hercegovine pri Neumu („neumski koridor“),  
(b) mogo ča oprostitev zahteve po vstopni skupni deklaraciji za izdelke, ki spadajo v podro čje uporabe 
to čke (a), ko ti izdelki po pre čkanju ozemlja Bosne in Hercegovine pri Neumu ponovno vstopijo na 
ozemlje Hrvaške.  
Člen 44  
Komisija lahko sprejme vse ustrezne ukrepe, da se v obdobju najve č 18 mesecev po pristopu zagotovi 
ohranitev potrebnih statutarnih uslužbencev na Hrvaškem. V tem obdobju uradniki ter za časni in pogodbeni 
uslužbenci, ki so bili na delovna mesta na Hrvaškem razporejeni pred pristopom in ki morajo po dnevu 
pristopa ostati v službi na Hrvaškem, delajo pod enakimi finan čnimi in materialnimi pogoji, kakor so se 
uporabljali pred pristopom v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za 
zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (  1 ). 
Odhodki za poslovanje, vklju čno s pla čami za druge potrebne uslužbence, se krijejo iz splošnega prora čuna 
Evropske unije.  
PETI DEL  
DOLO ČBE O IZVAJANJU TEGA AKTA  
NASLOV I 
PRILAGODITVE POSLOVNIKOV INSTITUCIJ TER PRAVIL IN POSLOVNIKOV ODBOROV  
Člen 45  
Institucije v skladu z ustreznimi postopki, dolo čenimi v izvirnih pogodbah, zaradi pristopa prilagodijo svoje 
poslovnike.  
Zaradi pristopa se pravila in poslovniki odborov, ustanovljenih z izvirnimi pogodbami, prilagodijo čim prej 
po pristopu.  
NASLOV II  
UPORABA AKTOV INSTITUCIJ  
Člen 46  
Šteje se, da so ob pristopu v skladu z izvirnimi pogodbami direktive in sklepi v smislu člena 288 PDEU 
naslovljeni na Hrvaško. Šteje se, da je bila Hrvaška o teh direktivah in sklepih uradno obveš čena ob pristopu, 
razen o direktivah in sklepih, ki so za čeli veljati v skladu s tretjim pododstavkom člena 297(1) in drugim 
pododstavkom člena 297(2) PDEU.  
Člen 47  
1. Hrvaška izvede potrebne ukrepe, da od dne pristopa ravna v skladu z dolo čbami direktiv in sklepov v 
smislu člena 288 PDEU, razen č e v tem aktu ni dolo čen druga čen rok. O teh ukrepih obvesti Komisijo do 
dne pristopa, če je to pozneje, pa v roku, dolo čenem v tem aktu.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/33  
( 1 ) UL L 56, 4.3.1968, str. 1.
2. Kolikor spremembe direktiv v smislu člena 288 PDEU, 
uvedene s tem aktom, zahtevajo prilagoditev zakonov in drugih 
predpisov sedanjih držav članic, sedanje države članice izvedejo 
potrebne ukrepe, da od dne pristopa Hrvaške ravnajo v skladu s 
spremenjenimi direktivami, razen če v tem aktu ni dolo čen 
druga čen rok. O teh ukrepih obvestijo Komisijo do dne 
pristopa, če je to pozneje, pa v roku, dolo čenem v tem aktu.  
Člen 48  
Hrvaška v skladu s členom 33 Pogodbe ESAE v treh mesecih od 
pristopa obvesti Komisijo o zakonodaji in drugih predpisih za 
zagotovitev varovanja zdravja delavcev in prebivalstva na 
ozemlju Hrvaške pred nevarnostmi ionizirajo čega sevanja.  
Člen 49  
Na ustrezno utemeljeno zaprosilo Hrvaške, predloženo Komisiji 
najpozneje na dan pristopa, lahko Svet na predlog Komisije ali Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, sprejme ukrepe, ki 
vsebujejo za časna odstopanja od aktov institucij, sprejetih med 
1. julijem 2011 in dnem pristopa. Ukrepi se sprejmejo po 
pravilih glasovanja, ki urejajo sprejemanje akta, na katerega se nanaša zaprosilo za za časno odstopanje. Kadar so ta odstopanja 
sprejeta po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.  Člen 50  
Kadar je treba akte institucij, sprejete pred pristopom, zaradi 
pristopa prilagoditi, ta akt ali njegove priloge pa potrebnih prilagoditev ne predvidevajo, Svet na predlog Komisije s kvali ­
ficirano ve čino ali Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, 
sprejme potrebne akte v ta namen. Kadar so ti akti sprejeti 
po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.  
Člen 51  
Svet na predlog Komisije s kvalificirano ve čino sprejme 
potrebne ukrepe za izvajanje dolo čb tega akta, razen če ta akt 
ne določ a druga če. 
Člen 52  
Besedila aktov institucij, ki so sprejeta pred pristopom in so jih 
te institucije sestavile v hrvaškem jeziku, so od dne pristopa 
verodostojna pod enakimi pogoji kakor besedila, sestavljena v sedanjih uradnih jezikih. Besedila se objavijo v  Uradnem listu 
Evropske unije , če so bila tako objavljena v sedanjih uradnih 
jezikih.
 
NASLOV III  
KON ČNE DOLO ČBE 
Člen 53  
Priloge od I do IX, njihovi dodatki in Protokol so sestavni del 
tega akta.  
Člen 54  
Vlada Italijanske republike pošlje vladi Republike Hrvaške 
overjen izvod Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju 
Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za 
atomsko energijo ter pogodb, ki jih spreminjajo ali dopolnjujejo, 
vklju čno s Pogodbo o pristopu Kraljevine Danske, Irske ter 
Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, Pogodbo 
o pristopu Helenske republike, Pogodbo o pristopu Kraljevine 
Španije in Portugalske republike, Pogodbo o pristopu Republike 
Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske, Pogodbo o 
pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, 
Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Repu ­
blike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike ter Pogodbo o pristopu Republike Bolgarije in Romu ­
nije v angleškem, bolgarskem, č eškem, danskem, estonskem, 
finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, 
španskem in švedskem jeziku.  
Besedila pogodb iz prvega odstavka, sestavljena v hrvaškem 
jeziku, se priložijo temu aktu. Ta besedila so verodostojna pod enakimi pogoji kakor besedila teh pogodb, sestavljena v 
sedanjih uradnih jezikih.  
Člen 55
 
Generalni sekretar pošlje vladi Republike Hrvaške overjeno 
kopijo mednarodnih sporazumov, deponiranih v arhivu gene ­
ralnega sekretariata Sveta.SL L 112/34 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
PRILOGA I 
Seznam konvencij in protokolov, h katerim pristopi Republika Hrvaška ob pristopu (iz člena 3(4) Akta o 
pristopu) 
1. Konvencija z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdav čevanja v zvezi s prera čunom dobi čka povezanih podjetij 
(UL L 225, 20.8.1990, str. 10)  
— Konvencija z dne 21. decembra 1995 o pristopu Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske h 
Konvenciji o odpravi dvojnega obdav čevanja v zvezi s prera čunom dobi čka povezanih podjetij (UL C 26, 
31.1.1996, str. 1)  
— Protokol z dne 25. maja 1999 o spremembi Konvencije z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdav čevanja v 
zvezi s prera čunom dobi čka povezanih podjetij (UL C 202, 16.7.1999, str. 1)  
— Konvencija z dne 8. decembra 2004 o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike 
Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške 
republike h Konvenciji o odpravi dvojnega obdav čevanja v zvezi s prera čunom dobi čka povezanih podjetij 
(UL C 160, 30.6.2005, str. 1)  
2. Konvencija z dne 26. julija 1995, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaš čiti finan čnih 
interesov Evropskih skupnosti (UL C 316, 27.11.1995, str. 49)  
— Protokol z dne 27. septembra 1996, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o 
zaš čiti finan čnih interesov Evropskih skupnosti (UL C 313, 23.10.1996, str. 2)  
— Protokol z dne 29. novembra 1996, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi 
Konvencije o zaš čiti finan čnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odlo čanjem Sodiš ča Evropskih skup ­
nosti (UL C 151, 20.5.1997, str. 2)  
— Drugi protokol z dne 19. junija 1997, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o 
zaš čiti finan čnih interesov Evropskih skupnosti (UL C 221, 19.7.1997, str. 12)  
3. Konvencija z dne 26. maja 1997, pripravljena na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti 
korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (UL C 195, 25.6.1997, str. 2)  
4. Konvencija z dne 18. decembra 1997, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni 
pomo či in sodelovanju med carinskimi upravami (UL C 24, 23.1.1998, str. 2)  
5. Konvencija z dne 17. junija 1998 o prepovedi vožnje, sestavljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji 
(UL C 216, 10.7.1998, str. 2)  
6. Konvencija z dne 29. maja 2000, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni 
pravni pomo či v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije (UL C 197, 12.7.2000, str. 3)  
— Protokol z dne 16. oktobra 2001 h Konvenciji o medsebojni pravni pomo či v kazenskih zadevah med državami 
članicami Evropske unije, ki ga je pripravil Svet na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji 
(UL C 326, 21.11.2001, str. 2)SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/35
PRILOGA II 
Seznam dolo čb schengenskega pravnega reda, kakor so vklju čene v okvir Evropske unije, in aktov, ki na njem 
temeljijo ali so z njim kako druga če povezani, ki so za Republiko Hrvaško zavezujo či in se v njej uporabljajo od 
pristopa (iz člena 4(1) Akta o pristopu)  
1. Sporazum med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nem čije in Francoske republike o 
postopni odpravi kontrol na skupnih mejah z dne 14. junija 1985 (  1 ). 
2. Naslednje določ be Konvencije, podpisane v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z 
dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, ter z njo povezana Sklepna listina in skupne 
izjave (  2 ), kakor so bile spremenjene z dolo čenimi akti iz odstavka 8 te priloge:  
Člen 1, kolikor je povezan z dolo čbami tega odstavka, člen 26, člen 39, členi 44 do 49 (razen člena 47(4) in člena 
49(a)), člen 51, členi 54 do 58, člen 62(3), členi 67 do 69, člena 71 in 72, člena 75 in 76, člen 82, člen 91, členi 126 
do 130, kolikor so povezani z dolo čbami tega odstavka, člen 136, Skupni izjavi 1 in 3 Sklepne listine.  
3. Naslednje določ be sporazumov o pristopu h Konvenciji, podpisani v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju 
Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, njihovih sklepnih 
listin in z njimi povezanih izjav, kakor so bile spremenjene z dolo čenimi akti iz odstavka 8 te priloge:  
(a) Sporazum, podpisan dne 19. decembra 1996, o pristopu Kraljevine Danske:  
— člen 5(2) in člen 6  
(b) Sporazum, podpisan dne 19. decembra 1996, o pristopu Republike Finske:  
— člen 5  
— Izjava vlade Republike Finske o Ålandskih otokih v delu III Sklepne listine  
(c) Sporazum, podpisan dne 19. decembra 1996, o pristopu Kraljevine Švedske:  
— člen 5.  
4. Naslednji sporazumi in dogovori, ki temeljijo na schengenskem pravnem redu, ali so druga če z njim povezani:  
— Sporazum z dne 18. maja 1999 med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o 
pridružitvi obeh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, vklju čno s prilogami, Sklepno 
listino Sporazuma in priloženimi izjavami in izmenjavami pisem, odobren s Sklepom Sveta 1999/439/ES 
(UL L 176, 10.7.1999, str. 35)  
— Sporazum z dne 30. junija 1999, sklenjen med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino 
Norveško o določ itvi pravic in obveznosti med Irsko ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna 
Irska na eni strani ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško na drugi strani na podro čjih schengenskega 
pravnega reda, ki velja za te države, odobren s Sklepom Sveta 2000/29/ES (UL L 15, 20.1.2000, str. 1)  
— Sporazum med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfede ­
racije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, podpisan 26. oktobra 2004 in odobren s 
Sklepom Sveta 2008/146/ES in Sklepom Sveta 2008/149/PNZ (UL L 53, 27.2.2008, str. 1 in 50)  
— Protokol med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu 
Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o 
pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, podpisan 
28. februarja 2008 in odobren s Sklepom Sveta 2011/349/EU in Sklepom Sveta 2011/350/EU (UL L 160, 
18.6.2011, str. 1 in str. 19)SL L 112/36 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 239, 22.9.2000, str. 13.  
( 2 ) UL L 239, 22.9.2000, str. 19.
— Dogovor med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih sodelovanja teh 
držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, 
vklju čno s priloženo Skupno izjavo, podpisan 1. februarja 2007 in odobren s Sklepom Sveta 2007/511/ES 
(UL L 188, 20.7.2007, str. 15)  
— Dogovor med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi 
strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na 
zunanjih mejah držav članic Evropske unije, vklju čno s Prilogo in priloženima skupnima izjavama, podpisan 
30. septembra 2009 in odobren s Sklepom Sveta 2010/490/EU (UL L 243, 16.9.2010, str. 2)  
— Sporazum med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in 
Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013, vklju čno 
s priloženimi izjavami, podpisan 19. marca 2010 in odobren s Sklepom Sveta 2010/305/EU (UL L 137, 
25.5.2011, str. 1) (  1 ). 
5. Dolo čbe naslednjih sklepov (glej UL L 239, 22.9.2000, str. 1) Izvršnega odbora, ustanovljenega s Konvencijo, 
podpisano v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, kakor so bile spremenjene z dolo čenimi akti iz odstavka 8 te priloge:  
— SCH/Com-ex (93) 10 Sklep Izvršnega odbora z dne 14. decembra 1993 o izjavah ministrov in državnih sekretarjev  
— SCH/Com-ex (93) 14 Sklep Izvršnega odbora z dne 14. decembra 1993 o izboljšanju prakti čnega sodelovanja 
sodstva v boju proti nedovoljenemu prometu s prepovedano drogo  
— SCH/Com-ex (94) 16 rev Sklep Izvršnega odbora z dne 21. novembra 1994 o nabavi enotnih vstopnih in 
izstopnih žigov  
— SCH/Com-ex (94) 28 rev Sklep Izvršnega odbora z dne 22. decembra 1994 o potrdilu iz člena 75 za prenašanje 
mamil in psihotropnih snovi  
— SCH/Com-ex (94) 29 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 22. decembra 1994 o uveljavitvi Konvencije o izvajanju 
Schengenskega sporazuma z dne 19. junija 1990  
— SCH/Com-ex (95) 21 Sklep Izvršnega odbora z dne 20. decembra 1995 o hitri izmenjavi statisti čnih in specifi čnih 
podatkov med schengenskimi državami o možnih nepravilnostih na zunanjih mejah  
— SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 21. aprila 1998 o dejavnostih delovne skupine, kolikor se 
nanaša na določ be odstavka 2 te priloge  
— SCH/Com-ex (98) 26 def Sklep Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora 
Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma  
— SCH/Com-ex (98) 37 def 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 27. oktobra 1998 o sprejetju ukrepov za boj proti 
nezakonitemu priseljevanju, kolikor se nanaša na dolo čbe odstavka 2 te priloge  
— SCH/Com-ex (98) 52 Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o Priro čniku o čezmejnem policijskem 
sodelovanju, kolikor se nanaša na dolo čbe odstavka 2 te priloge  
— SCH/Com-ex (98) 59 rev Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o usklajeni napotitvi svetovalcev za 
dokumente  
— SCH/Com-ex (99) 1 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o stanju na podro čju drog  
— SCH/Com-ex (99) 6 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o schengenskem pravnem redu na podro čju 
telekomunikacij
 
— SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o uradnikih za zvezoSL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/37  
( 1 ) Do sklenitve navedenega sporazuma, če se ta uporablja za časno.
— SCH/Com-ex (99) 8 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o splošnih na čelih glede pla čevanja 
informatorjev  
— SCH/Com-ex (99) 10 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o nezakoniti trgovini z orožjem.  
6. Naslednji izjavi (glej UL L 239, 22.9.2000, str. 1) Izvršnega odbora, ustanovljenega s Konvencijo, podpisano v 
Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi 
kontrol na skupnih mejah, kolikor sta povezani z dolo čbami iz odstavka 2 te priloge:  
— SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2 Izjava Izvršnega odbora z dne 26. junija 1996 o izro čitvi 
— SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2 Izjava Izvršnega odbora z dne 9. februarja 1998 o ugrabitvah mladoletnikov.  
7. Naslednja sklepa (glej UL L 239, 22.9.2000, str. 1) Centralne skupine, ustanovljene s Konvencijo, podpisano v 
Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, kolikor sta povezana z dolo čbami odstavka 2 te priloge:  
— SCH/C (98) 117 Sklep Centralne skupine z dne 27. oktobra 1998 o ukrepih za boj proti nezakonitemu prise ­
ljevanju  
— SCH/C (99) 25 Sklep Centralne skupine z dne 22. marca 1999 o splošnih na čelih glede pla čevanja informatorjev.  
8. Naslednji akti, ki temeljijo na schengenskem pravnem redu, ali so druga če z njim povezani:  
— Uredba Sveta (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume (UL L 164, 14.7.1995, str. 1)  
— Odlo čba Sveta 1999/307/ES z dne 1. maja 1999 o podrobnem programu za vklju čitev schengenskega sekretariata 
v generalni sekretariat Sveta (UL L 119, 7.5.1999, str. 49)  
— Sklep Sveta 1999/435/ES z dne 20. maja 1999 o opredelitvi schengenskega pravnega reda za namen dolo čanja 
pravne podlage za vsako določ bo ali sklep, ki sestavlja schengenski pravni red, skladno z ustreznimi dolo čbami iz 
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji (UL L 176, 10.7.1999, str. 1)  
— Sklep Sveta 1999/436/ES z dne 20. maja 1999 o dolo čitvi pravne podlage za vsako dolo čbo ali sklep, ki sestavlja 
schengenski pravni red, skladno z ustreznimi dolo čbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o 
Evropski uniji (UL L 176, 10.7.1999, str. 17)  
— Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, skle ­
njenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31)  
— Sklep Sveta 1999/848/ES z dne 13. decembra 1999 o celotni uporabi schengenskega pravnega reda v Helenski 
republiki (UL L 327, 21.12.1999, str. 58)  
— Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za 
sodelovanje pri izvajanju nekaterih dolo čb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43)  
— Sklep Sveta 2000/586/PNZ z dne 28. septembra 2000 o vzpostavitvi postopka za spremembo členov 40(4) in (5), 
41(7) in 65(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (UL L 248, 3.10.2000, str. 1)  
— Sklep Sveta 2000/777/ES z dne 1. decembra 2000 o uporabi schengenskega pravnega reda na Danskem, Finskem 
in Švedskem ter v Islandiji in na Norveškem (UL L 309, 9.12.2000, str. 24)
 
— Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri 
prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproš čeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, 
str. 1)SL L 112/38 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
— Direktiva Sveta 2001/51/ES z dne 28. junija 2001 o dopolnitvi dolo čb člena 26 Konvencije o izvajanju Schengen ­
skega sporazuma z dne 14. junija 1985 (UL L 187, 10.7.2001, str. 45)  
— Uredba Sveta (ES) št. 333/2002 z dne 18. februarja 2002 o enotni obliki obrazcev, na katere se nalepi vizum, ki ga 
je izdala država članica imetnikom potnih listin, ki jih država članica, katera je obrazec izdala, ne priznava 
(UL L 53, 23.2.2002, str. 4)  
— Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih dolo čb 
schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20)  
— Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane 
tretjih držav (UL L 157, 15.6.2002, str. 1)  
— Okvirni sklep Sveta 2002/946/PNZ z dne 28. novembra 2002 o krepitvi kazenskega okvirja na podro čju prepre ­ 
čevanja nudenja pomo či pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (UL L 328, 5.12.2002, str. 1)  
— Direktiva Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002 o opredelitvi pomo či pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in 
prebivanju (UL L 328, 5.12.2002, str. 17)  
— Sklep Sveta 2003/170/PNZ z dne 27. februarja 2003 o skupni uporabi častnikov za zvezo, napotenih s strani 
organov pregona držav članic (UL L 67, 12.3.2003, str. 27)  
— Sklep Sveta 2003/725/PNZ z dne 2. oktobra 2003 o spremembi dolo čb členov 40(1) in (7) Konvencije o izvajanju 
Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (UL L 260, 
11.10.2003, str. 37)  
— Direktiva Sveta 2003/110/ES z dne 25. novembra 2003 o pomo či v primeru tranzita za namene repatriacije po 
zra čni poti (UL L 321, 6.12.2003, str. 26)  
— Uredba Sveta (ES) št. 377/2004 z dne 19. februarja 2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje 
(UL L 64, 2.3.2004, str. 1)  
— Direktiva Sveta 2004/82/ES z dne 29. aprila 2004 o dolžnosti prevoznikov, da posredujejo podatke o potnikih 
(UL L 261, 6.8.2004, str. 24)  
— Odlo čba Sveta 2004/573/ES z dne 29. aprila 2004 o organiziranju skupnih letov zaradi odstranitve državljanov 
tretjih držav, ki so predmet posameznih odredb o odstranitvi, z ozemlja dveh ali ve č držav članic (UL L 261, 
6.8.2004, str. 28)  
— Odlo čba Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) 
(UL L 213, 15.6.2004, str. 5, in UL L 142M, 30.5.2006, str. 60)  
— Uredba Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in 
operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (UL L 349, 25.11.2004, str. 1, in 
UL L 153M, 7.6.2006, str. 136)  
— Uredba Sveta (ES) št. 2252/2004 z dne 13. decembra 2004 o standardih za varnostne zna čilnosti in biometri čne 
podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice (UL L 385, 29.12.2004, str. 1, in 
UL L 153M, 7.6.2006, str. 375)  
— Sklep Sveta 2004/926/ES z dne 22. decembra 2004 o izvajanju delov schengenskega pravnega reda s strani 
Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske (UL L 395, 31.12.2004, str. 70)  
— Odlo čba Sveta 2005/267/ES z dne 16. marca 2005 o vzpostavitvi varnega spletno podprtega informacijskega in 
usklajevalnega omrežja, namenjenega službam držav članic za migracije (UL L 83, 1.4.2005, str. 48, in 
UL L 159M, 13.6.2006, str. 288)SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/39
— Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, 
ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1), razen prvega 
stavka člena 1, člena 5(4)(a), naslova III in dolo čb naslova II ter prilog k Uredbi, ki se nanašajo na schengenski 
informacijski sistem (SIS)  
— Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveš če­
valnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (UL L 386, 29.12.2006, str. 89)  
— Uredba (ES) št. 1931/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o pravilih za obmejni 
promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic in spremembi dolo čb Schengenske konvencije (UL L 405, 
30.12.2006, str. 1), razen členov 4(b) in 9(c)  
— Sklep Sveta 2007/471/ES z dne 12. junija 2007 o uporabi dolo čb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo 
na schengenski informacijski sistem, v Češki republiki, Republiki Estoniji, Republiki Latviji, Republiki Litvi, Repu ­
bliki Madžarski, Republiki Malti, Republiki Poljski, Republiki Sloveniji in Slovaški republiki (UL L 179, 7.7.2007, str. 46)  
— Uredba (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o vzpostavitvi mehanizma za 
ustanovitev skupin za hitro posredovanje na mejah in o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 glede tega 
mehanizma ter o ureditvi nalog in pooblastil gostujo čih uradnikov (UL L 199, 31.7.2007, str. 30), razen dolo čb iz 
člena 6(8) in (9), kolikor se nanašajo na dostop do schengenskega informacijskega sistema  
— Sklep Sveta 2007/801/ES z dne 6. decembra 2007 o polni uporabi dolo čb schengenskega pravnega reda v Češki 
republiki, Republiki Estoniji, Republiki Latviji, Republiki Litvi, Republiki Madžarski, Republiki Malti, Republiki 
Poljski, Republiki Sloveniji in Slovaški republiki (UL L 323, 8.12.2007, str. 34)  
— Sklep Sveta 2008/421/ES z dne 5. junija 2008 o uporabi dolo čb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na 
schengenski informacijski sistem, v Švicarski konfederaciji (UL L 149, 7.6.2008, str. 74)  
— Člen 6 Sklepa Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in 
Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene prepre čevanja, odkrivanja 
in preiskovanja teroristi čnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (UL L 218, 13.8.2008, str. 129)  
— Sklep Sveta 2008/903/ES z dne 27. novembra 2008 o polni uporabi dolo čb schengenskega pravnega reda v 
Švicarski konfederaciji (UL L 327, 5.12.2008, str. 15)  
— Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v 
okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL L 350, 30.12.2008, str. 60)  
— Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in 
postopkih v državah članicah za vra čanje nezakonito prebivajo čih državljanov tretjih držav (UL L 348, 
24.12.2008, str. 98)  
— Člen 3 Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku 
Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1)  
— Sklep Sveta 2010/252/EU z dne 26. aprila 2010 o dopolnitvi Zakonika o schengenskih mejah glede varovanja 
zunanjih meja na morju v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje Evropska agencija za upravljanje in 
operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (UL L 111, 4.5.2010, str. 20)
 
— Sklep Sveta 2010/365/EU z dne 29. junija 2010 o uporabi dolo čb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo 
na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (UL L 166, 1.7.2010, str. 17).SL L 112/40 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
PRILOGA III  
Seznam iz č lena 15 Akta o pristopu: prilagoditve aktov, ki so jih sprejele institucije  
1. SVOBODA OPRAVLJANJA STORITEV  
32005 L 0036: Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih 
kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).  
(a) Člen 23(5) se nadomesti z naslednjim:  
„5. Brez poseganja v člen 43b vsaka država članica prizna dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, ki 
omogo čajo dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo in zdravnika specialista, ter dokazila 
o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika speciali ­
sta, veterinarja, babico, farmacevta in arhitekta, ki jih imajo državljani držav članic in ki jih je izdala nekdanja 
Jugoslavija ali katerih usposabljanje se je za čelo, 
(a) pred 25. junijem 1991 za Slovenijo in  
(b) pred 8. oktobrom 1991 za Hrvaško,  
kadar organi teh držav članic potrdijo, da imajo taka dokazila na njihovem ozemlju enako pravno veljavnost kot 
dokazila, ki jih sami izdajajo, ter, v zvezi z arhitekti, kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, dolo čena za te države 
članice v to čki 6 Priloge VI, kar zadeva dostop do poklicnih dejavnosti zdravnika z osnovno usposobljenostjo, 
zdravnika specialista, medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, zobozdravnika, zobozdravnika specialista, 
veterinarja, babice, farmacevta v zvezi z dejavnostmi iz člena 45(2) in arhitekta v zvezi z dejavnostmi iz člena 48 
ter opravljanje takih dejavnosti.  
Takemu potrdilu mora biti priloženo še potrdilo, ki ga izdajo isti organi, da so take osebe dejansko in zakonito 
opravljale take dejavnosti na njihovem ozemlju vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje potrdila.“  
(b) Vstavi se naslednji člen: 
„Člen 43b 
Pridobljene pravice za babištvo ne veljajo za naslednje kvalifikacije, pridobljene na Hrvaškem pred 1. julijem 2013: 
viša medicinska sestra ginekološko-opstetri čkog smjera (višja medicinska sestra ginekološko-porodniške smeri), medi ­
cinska sestra ginekološko-opstetri čkog smjera (medicinska sestra ginekološko-porodniške smeri), viša medicinska 
sestra primaljskog smjera (višja medicinska sestra z diplomo iz babištva), medicinska sestra primaljskog smjera (medicinska sestra z diplomo iz babištva), ginekološko-opstetri čka primalja (babica ginekološko-porodniške smeri) 
in primalja (babica).“  
2. PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE  
I. BLAGOVNA ZNAMKA SKUPNOSTI 
32009 R 0207: Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (UL L 78, 
24.3.2009, str. 1).  
Člen 165(1) se nadomesti z naslednjim:  
„1. Od dne pristopa Bolgarije, Češke, Estonije, Hrvaške, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije, 
Slovenije in Slovaške (v nadaljnjem besedilu ‚nove države članice‘) se znamke Skupnosti, ki so bile registrirane ali za 
katere je bila vložena prijava na podlagi te uredbe pred zadevnim dnem pristopa, razširijo na obmo čje teh držav 
članic, da imajo enak u činek v celotni Skupnosti.“  
II. DODATNI VARSTVENI CERTIFIKATI  
1. 31996 R 1610: Uredba (ES) št. 1610/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o uvedbi dodatnega 
varstvenega certifikata za fitofarmacevtska sredstva (UL L 198, 8.8.1996, str. 30).  
(a) V členu 19a se doda naslednja to čka:
 
„(m) vsem fitofarmacevtskim sredstvom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva 
odobritev, da se izdelek da na trg kot fitofarmacevtsko sredstvo, pridobljena po 1. januarju 2003, se na 
Hrvaškem sme podeliti certifikat, pod pogojem, da je prijava za pridobitev certifikata vložena v šestih mesecih 
od dne pristopa.“SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/41
(b) Člen 20(2) se nadomesti z naslednjim:  
„2. Ta uredba se uporablja za dodatne varstvene certifikate, pridobljene v skladu z nacionalno zakonodajo Češke 
republike, Estonije, Hrvaške, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške pred zadevnim 
dnem pristopa.“  
2. 32009 R 0469: Uredba (ES) št. 469/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o dodatnem 
varstvenem certifikatu za zdravila (UL L 152, 16.6.2009, str. 1).  
(a) V členu 20 se doda naslednja to čka: 
„(m) vsem zdravilom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bilo prvo dovoljenje za 
dajanje v promet kot zdravila pridobljeno po 1. januarju 2003, se na Hrvaškem sme podeliti certifikat, pod 
pogojem, da je prijava za pridobitev certifikata vložena v šestih mesecih od dne pristopa.“  
(b) Člen 21(2) se nadomesti z naslednjim:  
„2. Ta uredba se uporablja za dodatne varstvene certifikate, pridobljene v skladu z nacionalno zakonodajo Češke 
republike, Estonije, Hrvaške, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške pred zadevnim dnem pristopa.“  
III. MODELI SKUPNOSTI  
32002 R 0006: Uredba Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti (UL L 3, 5.1.2002, str. 1).  
Člen 110a(1) se nadomesti z naslednjim:  
„1. Od dne pristopa Bolgarije, Češke, Estonije, Hrvaške, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije, 
Slovenije in Slovaške (v nadaljnjem besedilu ‚nove države članice‘) se modeli Skupnosti, ki so bili registrirani ali za 
katere je bila vložena prijava na podlagi te uredbe pred zadevnim dnem pristopa, razširijo na obmo čje teh držav 
članic, da imajo enak u činek v celotni Skupnosti.“  
3. FINAN ČNE STORITVE 
32006 L 0048: Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o za četku opravljanja in 
opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (UL L 177, 30.6.2006, str. 1).  
V členu 2 se za vnosom za Francijo vstavi naslednje:  
„— na Hrvaškem za ‚kreditne unije‘ in ‚Hrvatska banka za obnovu i razvitak‘,“.  
4. KMETIJSTVO 
1. Uredba Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o dolo čitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev 
aromatiziranih vin, aromatiziranih pija č na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pija č iz vinskih proizvodov (UL 
L 149, 14.6.1991, str. 1).  
V Prilogi II se za geografsko ozna čbo „Nürnberger Glühwein“ vstavi naslednje:  
„Samoborski bermet“.  
2. Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o 
posebnih dolo čbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).  
(a) V členu 66 se vstavi naslednji odstavek:  
„4a. Za Hrvaško se oblikuje posebna rezerva za prestrukturiranje, kakor dolo ča to čka 2 Priloge IX. Ta rezerva se 
sprosti s 1. aprilom prvega kvotnega leta po pristopu v obsegu, za kolikor se je poraba mleka in mle čnih izdelkov 
na kmetijah na Hrvaškem zmanjšala v obdobju 2008–2012.
 
Odlo čitev o sprostitvi te rezerve in njeni razdelitvi med kvotama za oddajo in neposredno prodajo sprejme 
Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) na podlagi ocene poroč ila, ki ga Hrvaška predloži Komisiji do 
31. decembra 2013. To poro čilo vsebuje podrobne rezultate in trende dejanskega procesa prestrukturiranja 
mle čnega sektorja Hrvaške, predvsem pa rezultate preusmeritve od proizvodnje za porabo na kmetiji k proizvodnji 
za trg.“SL L 112/42 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
(b) V členu 103k(1) se doda naslednji pododstavek:  
„Ta odstavek se za Hrvaško ne uporablja v finan čnem letu 2013. Hrvaška Komisiji predloži osnutek petletnega 
podpornega programa za programsko obdobje 2014–2018.“  
(c) V delu III Priloge III se to čka 13 nadomesti z naslednjo:  
„13. ‚stalna rafinerija‘ pomeni proizvodni obrat:  
— katerega edina dejavnost je pre čiščevanje uvoženega surovega trsnega sladkorja  
ali 
— ki je v tržnem letu 2004/2005 pre čistil najmanj 15 000 ton uvoženega surovega trsnega sladkorja. Za 
namene te alinee je v primeru Hrvaške tržno leto 2007/2008.“  
(d) Priloga VI se nadomesti z naslednjim:  
„PRILOGA VI  
NACIONALNE IN REGIONALNE KVOTE  
od tržnega leta 2010/2011 dalje  
(v tonah) 
Države članice ali regije  Sladkor  Izoglukoza  Inulinski sirup  
Belgija 676 235,0  114 580,2  0  
Bolgarija 0  89 198,0  
Češka  372 459,3  
Danska  372 383,0  
Nem čija 2 898 255,7  56 638,2  
Irska  0  
Gr čija 158 702,0  0  
Španija 498 480,2  53 810,2  
Francija 
(matič na Francija)  3 004 811,15  0  
Francoski čezmorski 
departmaji  432 220,05  
Hrvaška  192 877,0  
Italija  508 379,0  32 492,5  
Latvija  0  
Litva 90 252,0  
Madžarska  105 420,0  220 265,8  
Nizozemska  804 888,0  0  0  
Avstrija  351 027,4  
Poljska  1 405 608,1  42 861,4SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/43
(v tonah) 
Države članice ali regije  Sladkor  Izoglukoza  Inulinski sirup  
Portugalska 
(celinska)  0 12 500,0  
Avtonomna regija Azori  9 953,0  
Romunija  104 688,8  0  
Slovenija  0  
Slovaška  112 319,5  68 094,5  
Finska  80 999,0  0  
Švedska  293 186,0  
Združeno kraljestvo  1 056 474,0  0  
SKUPAJ 13 529 618,20  690 440,8  0“  
(e) V to čki 1 Priloge IX se za vnosom za Francijo vstavi naslednje:  
„Država članica 2008/09  2009/10  2010/11  2011/12  2012/13  2013/14  2014/15  
Hrvaška  765 000  765 000“  
(f) V to čki 2 Priloge IX se preglednica nadomesti z naslednjim:  
„Država članica (v tonah)  
Bolgarija 39 180  
Hrvaška  15 000  
Romunija  188 400“  
(g) V Prilogi X se za vnosom za Francijo vstavi naslednje: 
„Hrvaška  40,70“  
(h) V Prilogi Xb se doda naslednja preglednica:  
v 1 000 EUR  
„Prora čunsko leto  2013  2014  2015  2016  od leta 2017 dalje  
HR 0  11 885  11 885  11 885  10 832“  
(i) V odstavku 2 Dodatka k Prilogi XIb se doda naslednja to čka: 
„(h) na Hrvaškem: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih podregijah: Moslavina, Prigorje-Bilogora, Plešivica, 
Pokuplje, Zagorje-Me đimurje.“  
(j) V odstavku 3 Dodatka k Prilogi XIb se doda naslednja to čka: 
„(h) na Hrvaškem: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih podregijah: Hrvatsko Podunavlje in Slavonija.“SL L 112/44 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
(k) V odstavku 4 Dodatka k Prilogi XIb se doda naslednja to čka: 
„(g) na Hrvaškem: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih podregijah: Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje, 
Dalmatinska zagora, Sjeverna Dalmacija ter Srednja i Južna Dalmacija.“  
3. Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, 
ozna čevanju in zaš čiti geografskih ozna čb žganih pija č ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (UL L 39, 
13.2.2008, str. 16).  
(a) V členu 20 se doda naslednji odstavek:  
„4. Rok iz prvega odstavka za predložitev tehni čne dokumentacije se uporabi tudi za hrvaške geografske 
ozna čbe, naštete v Prilogi III.“  
(b) V to čki 9 Priloge III se dodajo naslednje geografske ozna čbe: 
„Hrvatska loza  Hrvaška  
Hrvatska stara šljivovica  Hrvaška  
Slavonska šljivovica  Hrvaška“  
(c) V to čki 32 Priloge III se doda naslednja geografska ozna čba: 
„Hrvatski pelinkovac  Hrvaška“  
(d) V Prilogi III se vstavi naslednja to čka: 
„39. Maraschino/ Marrasquino/ 
Maraskino  Zadarski maraschino  Hrvaška“  
(e) V Prilogi III se na koncu seznama pod kategorijo proizvodov „Druge žgane pija če“ doda naslednja geografska 
ozna čba: 
„Hrvatska travarica  Hrvaška“  
4. 32009 R 0073: Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih 
podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb 
(ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 
31.1.2009, str. 16).  
(a) Člen 2(g) se nadomesti z naslednjim:  
„(g) ‚nove države članice‘ pomeni Bolgarijo, Češko, Estonijo, Hrvaško, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, 
Poljsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško;“  
(b) V členu 6(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:  
„2. Države članice, razen novih držav članic, zagotovijo, da zemljiš ča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki na 
datum, ki je predviden za zahtevke za pomo č na površino za leto 2003, ostanejo trajni pašniki. Nove države 
članice razen Bolgarije, Hrvaške in Romunije zagotovijo, da zemljiš ča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki 
1. maja 2004, ostanejo trajni pašniki. Bolgarija in Romunija zagotovita, da zemljiš ča, ki so se uporabljala kot 
trajni pašniki 1. januarja 2007, ostanejo trajni pašniki. Hrvaška zagotovi, da zemljiš ča, ki so se uporabljala kot 
trajni pašniki 1. julija 2013, ostanejo trajni pašniki.“  
(c) V členu 33(1) se toč ka (b)(vi) nadomesti z naslednjim:  
„(iv) v skladu s členom 47(2), členom 57a in 59, tretjim pododstavkom člena 64(2) ter členom 65 in členom 
68(4)(c).“  
(d) Členu 51(1) se doda naslednji pododstavek:  
„Hrvaška se lahko odlo či, da bo uporabila možnosti iz člena 52 in člena 53(1) te uredbe. O tej odlo čitvi uradno 
obvesti Komisijo do 15. julija 2013.“SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/45
(e) Členu 51(2) se doda naslednji pododstavek:  
„Z odstopanjem od drugega pododstavka se v primeru Hrvaške ta zgornja meja, kar zadeva pla čila za ov čje in 
kozje meso oziroma pla čila za goveje in tele čje meso iz člena 52 in 53, dolo či na podlagi nacionalnih zgornjih 
mej iz členov 104(4) in 112(5), ob upoštevanju razporeda uvedbe neposrednih pla čil iz člena 121.“  
(f) V členu 52 se za prvim odstavkom vstavi naslednji odstavek:  
„Z odstopanjem od prvega odstavka lahko Hrvaška zadrži do 50 % zneska, ki izhaja iz zgornje meje iz tretjega 
pododstavka člena 51(2) te uredbe, zato da kmetom vsako leto izpla ča dodatno pla čilo.“ 
(g) V členu 53(1) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:  
„Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko Hrvaška zadrži celoten ali del zneska, ki izhaja iz zgornje meje iz 
tretjega pododstavka člena 51(2) te uredbe, zato da kmetom vsako leto izpla ča dodatno pla čilo.“ 
(h) Naslov poglavja 3 naslova III se nadomesti z naslednjim:  
„Izvajanje v novih državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnega pla čila na površino, in na Hrvaškem “ 
(i) Naslov člena 55 se nadomesti z naslednjim:  
„Uvedba sheme enotnega pla čila v državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnega pla čila na površino, in na Hrvaškem“ 
(j) V členu 55(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:  
„1. Če ni druga če predvideno v tem poglavju, se ta naslov uporablja za nove države članice, ki uporabljajo 
shemo enotnega pla čila na površino iz poglavja 2 naslova V, in za Hrvaško.“  
(k) V členu 57(1) se doda naslednji stavek:  
„Za Hrvaško to znižanje ni ve čje od 20 % letne zgornje meje, kot je navedena v preglednici 3 Priloge VIII.“  
(l) V členu 57(3) se dodajo naslednji stavki:  
„V primeru Hrvaške mora uporabo nacionalne rezerve odobriti Komisija z izvedbenim aktom brez pomo či odbora 
iz člena 141. Komisija preu či zlasti vzpostavitev morebitne nacionalne sheme neposrednih pla čil, ki se je upora ­
bljala pred dnem pristopa, in pogoje, pod katerimi se je uporabljala. Hrvaška pošlje zahtevek za odobritev 
nacionalne rezerve Komisiji najpozneje do 15. julija 2013.“  
(m) Vstavi se naslednji člen: 
„Člen 57a 
Posebna nacionalna rezerva za razminiranje na Hrvaškem  
1. Hrvaška vzpostavi posebno nacionalno rezervo za razminiranje, ki se uporablja za dodeljevanje pravic do 
pla čil kmetom z zemljiš či, s katerih so bile odstranjene mine in ki se znova uporabljajo za kmetijske dejavnosti, v 
obdobju desetih let po pristopu ter v skladu z objektivnimi merili in na na čin, ki bi zagotavljal enako obravna ­
vanje kmetov ter prepre čeval izkrivljanje trga in konkurence.  
2. Zemljiš ča, upravi čena do dodelitve pravic do pla čil v skladu s tem členom, niso upravi čena do dodelitve 
pravic do pla čil v skladu s členom 59 in členom 61.  
3. Vrednost pravic do pla čil, dolo čena v skladu s tem členom, ne sme biti višja od vrednosti pravic do pla čil, 
dolo čene v skladu s členom 59 oziroma členom 61.  
4. Posebni nacionalni rezervi za razminiranje se dodelijo zneski v vrednosti najve č 9 600 000 EUR, za katere 
velja razpored uvedbe neposrednih pla čil iz člena 121. Najvišji letni zneski so naslednji:SL L 112/46 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
(v 1 000 EUR)  
Hrvaška  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  
Najvišji znesek za 
posebno nacionalno 
rezervo za razmini ­
ranje  2 400  2 880  3 360  3 840  4 800  5 760  6 720  7 680  8 640  9 600  
5. V prvem letu izvajanja sheme enotnega pla čila Hrvaška dodeljuje pravice do pla čil kmetom na podlagi 
zemljiš č, s katerih so bile odstranjene mine in ki so jih kmetje prijavili v zahtevkih za pomo č, predloženih v 
prvem letu izvajanja sheme enotnega pla čila, in se znova uporabljajo za kmetijske dejavnosti v obdobju od 
1. januarja 2005 do 31. decembra 2012.  
6. Za leta 2013 do 2022 se pravice do pla čil kmetom dodeljujejo na podlagi zemljiš č, s katerih so bile 
odstranjene mine in ki so jih kmetje prijavili v zadevnem letu, pod pogojem, da so ta zemljiš ča zač eli znova 
uporabljati za kmetijske dejavnosti v predhodnem koledarskem letu, o čemer so uradno obvestili Komisijo v 
skladu z odstavkom 9.  
7. Komisija za zagotovitev ustrezne uporabe sredstev Unije v skladu s postopkom iz člena 141(2) spremeni 
zgornjo mejo v preglednici 3 Priloge VIII, in sicer tako, da vanjo doda zneske iz posebne nacionalne rezerve za razminiranje, ki so bili dodeljeni do 31. decembra 2022.  
8. Vsa zemljiš ča, prijavljena za namene tega člena, ustrezajo opredelitvi upravi čenega hektarja iz člena 34(2).  
9. Hrvaška do 15. julija 2013 uradno obvesti Komisijo o površini, upravi čeni v skladu z odstavkom 5, in pri 
tem navede tako zemljiš ča, upravi čena do ravni podpore v skladu s členom 59, kot zemljiš ča, upravi čena do ravni 
podpore v skladu s členom 61. To uradno obvestilo vsebuje tudi podatke o ustreznih prora čunskih sredstvih in 
neporabljenih zneskih. Od leta 2014 dalje se Komisiji vsako leto najpozneje do 31. januarja pošlje sporoč ilo, ki 
zajema predhodno koledarsko leto, z enakimi podatki v zvezi s površinami, ki se znova uporabljajo za kmetijske 
dejavnosti, in ustreznimi prora čunskimi sredstvi.  
10. Do 31. decembra 2012 se vsa zemljiš ča, za katera bi kmetje utegnili prejeti pravico do pla čila iz te 
posebne nacionalne rezerve za razminiranje, tako tista, s katerih so že bile odstranjene mine, kot tista, s katerih 
še niso bile, opredelijo v integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu, vzpostavljenem v skladu s 
poglavjem 4 naslova II.“  
(n) V členu 59 se doda naslednji odstavek:  
„4. Komisija v skladu s postopkom iz člena 141(2) sprejme pravila o prvi dodelitvi pravic do pla čila na 
Hrvaškem.“  
(o) V členu 61 se doda naslednji odstavek:  
„Za Hrvaško sta datuma iz to čk (a) in (b) prvega odstavka 30. junij 2011.“  
(p) V prvem pododstavku člena 69(1) se za to čko (a) vstavi naslednje:  
„Hrvaška se lahko do dneva pristopa odlo či, da bo od prvega leta izvajanja sheme enotnega pla čila, kot je 
dolo čeno v členu 59(2), uporabila do 10 % sredstev iz nacionalne zgornje meje iz člena 40, kot je navedena v 
preglednici 3 Priloge VIII.“  
(q) V prvem pododstavku člena 69(9) se za to čko (a) vstavi naslednja to čka: 
„(aa) za 2022 v primeru Hrvaške;“.
 
(r) Člen 104(4) se nadomesti z naslednjim:SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/47
„4. Uporabljajo se naslednje nacionalne zgornje meje:  
Države članice  Nacionalne zgornje meje  
Bolgarija  2 058 483  
Češka  66 733  
Danska  104 000  
Estonija  48 000  
Španija 19 580 000  
Francija  7 842 000  
Hrvaška  542 651  
Ciper 472 401  
Latvija  18 437  
Litva 17 304  
Madžarska  1 146 000  
Poljska  335 880  
Portugalska  2 690 000  
Romunija  5 880 620  
Slovenija  84 909  
Slovaška 305 756  
Finska  80 000  
Skupaj 41 273 174“  
(s) V členu 112(5) se za vnosom za Francijo vstavi naslednje: 
„Hrvaška  105 270“  
(t) Člen 121 se nadomesti z naslednjim:  
„Člen 121  
Uvedba neposrednih pla čil 
V novih državah članicah, razen v Bolgariji, na Hrvaškem in v Romuniji, se uvedejo neposredna pla čila v skladu z 
naslednjim razporedom pove čanj, izraženih kot odstotek tedaj veljavne ravni takih pla čil v državah članicah, ki 
niso nove države članice:  
— 60 % v letu 2009,  
— 70 % v letu 2010,  
— 80 % v letu 2011,  
— 90 % v letu 2012,  
— 100 % od leta 2013.  
V Bolgariji in Romuniji se neposredna pla čila uvedejo v skladu z naslednjim razporedom pove čanj, izraženih kot 
odstotek tedaj veljavne ravni takih pla čil v državah članicah, ki niso nove države članice: 
— 35 % v letu 2009,  
— 40 % v letu 2010,SL L 112/48 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
— 50 % v letu 2011,  
— 60 % v letu 2012,  
— 70 % v letu 2013,  
— 80 % v letu 2014,  
— 90 % v letu 2015,  
— 100 % od leta 2016.  
Na Hrvaškem se neposredna pla čila uvedejo v skladu z naslednjim razporedom pove čanj, izraženih kot odstotek 
tedaj veljavne ravni takih pla čil v državah članicah, ki niso nove države članice: 
— 25 % v letu 2013,  
— 30 % v letu 2014,  
— 35 % v letu 2015,  
— 40 % v letu 2016,  
— 50 % v letu 2017,  
— 60 % v letu 2018,  
— 70 % v letu 2019,  
— 80 % v letu 2020,  
— 90 % v letu 2021,  
— 100 % od leta 2022.“  
(u) V členu 132(2) se za drugim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:  
„Z odstopanjem od to čk (a) in (b) prvega pododstavka lahko Hrvaška neposredna pla čila dopolni do 100 % ravni, 
veljavne v državah članicah, ki niso nove države članice.“  
(v) V Prilogi VII se za vnosom za Francijo vstavi naslednje: 
„Hrvaška  100  1“  
(w) V Prilogi VIII se doda naslednja preglednica:  
„Preglednica 3  (*) 
Država članica  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  
Hrvaška  93 250  111 900  130 550  149 200  186 500  223 800  261 100  298 400  335 700  373 000  
___________  
(*) Zgornje meje so izra čunane ob upoštevanju razporeda pove čanj iz člena 121.“  
5. RIBIŠTVO  
1. 32002 R 2371: Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriš ­ 
čanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.2002, str. 59).  
V Prilogi I se dodajo naslednji deli:SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/49
„11. OBALNE VODE HRVAŠKE (*)  
Zemljepisno obmo čje Država članica Vrsta  Obseg ali posebne zna čilnosti  
12 milj, omejeno na morski prostor 
pod suverenostjo Hrvaške, ki leži 
severno od vzporednika 45 stopinj 
in 10 minut severne zemljepisne 
širine ob zahodni obali Istre, od zuna ­
njega roba teritorialnega morja Hrva ­ 
ške, kjer se ta vzporednik dotika 
kopnega zahodne obale Istre (Grgatov 
rt Funtana)  Slovenija  pridnene in male pela ­
gične vrste, vklju čno s 
sardinami in sardoni  100 ton za najve č 25 ribi ­ 
ških plovil, kar vklju čuje 
tudi 5 ribiških plovil, 
opremljenih z vle čnimi 
mrežami  
___________  
(*) Navedena ureditev se uporablja, ko se za čne v celoti izvajati arbitražna odlo čba na podlagi Arbitražnega sporazuma 
med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške, podpisanega 4. novembra 2009 v Stockholmu.  
12. OBALNE VODE SLOVENIJE (*)  
Zemljepisno obmo čje Država članica Vrsta  Obseg ali posebne zna čilnosti  
12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Slovenije, ki leži 
severno od vzporednika 45 stopinj 
in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zuna ­
njega roba teritorialnega morja Hrva ­ 
ške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana)  Hrvaška  pridnene in male pela ­
gične vrste, vklju čno s 
sardinami in sardoni  100 ton za najve č 25 ribi ­ 
ških plovil, kar vklju čuje 
tudi 5 ribiških plovil, 
opremljenih z vle čnimi 
mrežami
 
___________  
(*) Navedena ureditev se uporablja, ko se za čne v celoti izvajati arbitražna odlo čba na podlagi Arbitražnega sporazuma 
med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške, podpisanega 4. novembra 2009 v Stockholmu.“  
2. 32006 R 1198: Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (UL L 223, 
15.8.2006, str. 1).  
(a) V členu 27 se doda naslednji odstavek:  
„5. ESR lahko prispeva k financiranju sheme individualnih premij za ribi če, za katere bo veljala ureditev o 
dostopu iz dela 11 Priloge I k Uredbi (ES) št. 2371/2002, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu Hrvaške. Shema se lahko uporablja le med letoma 2014 in 2015, oziroma do datuma, ko se za čne v celoti izvajati 
arbitražna odloč ba na podlagi Arbitražnega sporazuma med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške, 
podpisanega 4. novembra 2009 v Stockholmu, če je to prej.“  
(b) Člen 29(3) se nadomesti z naslednjim:  
„3. Z odstopanjem od odstavka 2 se pomo č v najbolj oddaljenih regijah in na odro čnih grških otokih ter 
hrvaških otokih Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo lahko dodeli vsem podjetjem.“  
(c) Člen 35(4) se nadomesti z naslednjim:  
„4. Z odstopanjem od odstavka 3 se pomo č v najbolj oddaljenih regijah in na odro čnih grških otokih ter 
hrvaških otokih Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo lahko dodeli vsem podjetjem.“
 
(d) V členu 53(9) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:SL L 112/50 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
„9. Kadar ESR financira operacije na odro čnih grških otokih, ki so zaradi njihove oddaljenosti v slabšem 
položaju, in v najbolj obrobnih regijah ter na hrvaških otokih Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo, se zgornja 
meja prispevka za vsako prednostno os ESR pove ča do 10 odstotnih to čk v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za 
pridobitev pomo či v okviru cilja konvergenca, ter do 35 odstotnih to čk za regije, ki ne izpolnjujejo pogojev za 
pridobitev pomo či v okviru cilja konvergenca.“  
(e) V to čki (a) Priloge II se tabela nadomesti z naslednjim:  
Skupina 1  Skupina 2 Skupina 3 Skupina 4 
„Regije, ki jih zajema cilj 
konvergenca, in odro čni 
grški otoki ter hrvaški 
otoki Dugi otok, Vis, Mljet 
in Lastovo  A ≤ 100 % 
B ≥ 0 % A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (*) (**)  A ≤ 80 % 
B ≥ 20 %  A ≤ 60 % 
B ≥ 40 % (***)  
Regije, ki jih ne zajema cilj 
konvergenca  A ≤ 100 % 
B ≥ 0 %  A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (*) (**)  A ≤ 60 % 
B ≥ 40 %  A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (***)  
Najbolj oddaljene regije  A ≤ 100 % 
B ≥ 0 % A ≤ 50 % 
B ≥ 50 % (*) (**)  A ≤ 80 % 
B ≥ 20 %  A ≤ 75 % 
B ≥ 25 %  
(*) V primeru operacij iz člena 25(3) se stopnje B za Skupino 2 pove čajo za 20 odstotnih to čk. Stopnje (A) se ustrezno 
zmanjšajo. 
(**) V primeru operacij iz člena 26(2) (naložbe v ribiška plovila za mali priobalni ribolov v smislu člena 25), se stopnje B za 
Skupino 2 lahko zmanjšajo za 20 odstotnih to čk. Stopnje (A) se ustrezno pove čajo. 
(***) V primeru operacij iz člena 29 in člena 35, ki jih izvajajo podjetja, za katere ne velja opredelitev iz člena 3(f), z manj kot 750 
zaposlenimi ali s prihodki, manjšimi od 200 milijonov EUR, se stopnje B pove čajo v regijah, ki jih zajema cilj konvergenca, 
razen na odro čnih grških otokih ter hrvaških otokih Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo, za 30 odstotnih to čk in v regijah, ki jih 
ne zajema cilj konvergenca, za 20 odstotnih to čk. Stopnje (A) se ustrezno zmanjšajo.“  
(f) V to čki (a) Priloge II se drugi odstavek podnaslova „Skupina 2“ nadomesti z naslednjim:  
„V primeru financiranja operacij iz ESR, dolo čenih v č lenu 25(3), v prid plovilom za mali priobalni ribolov, so 
stopnje B za Skupino 2 po za četku uporabe (*) in (**):  
— za regije, ki jih zajema cilj konvergenca, odro čne grške otoke in hrvaške otoke Dugi otok, Vis, Mljet in Lastovo 
ter regije, ki jih ne zajema cilj konvergenca, enake ali ve čje od 60 odstotnih to čk (B ≥ 60 %),  
in 
— za najbolj oddaljene regije enake ali ve čje od 50 odstotnih to čk (B ≥ 50 %).“  
6. OBDAV ČITEV 
1. 32006 L 0112: Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano 
vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).  
V členu 287 se doda naslednja to čka: 
„(19) Hrvaška: 35 000 EUR.“  
2. 32008 L 0118: Direktiva Sveta 2008/118/ES z dne 16. decembra 2008 o splošnem režimu za trošarino in o 
razveljavitvi Direktive 92/12/EGS (UL L 9, 14.1.2009, str. 12).  
Člen 46(3) se nadomesti z naslednjim:  
„3. Brez poseganja v člen 32 lahko države članice, ki niso navedene v tretjem in četrtem pododstavku člena 
2(2) Direktive 92/79/EGS, za cigarete, ki se lahko vnesejo na njihovo ozemlje brez dodatnega pla čila trošarin, od 
1. januarja 2014 uporabljajo koli činsko omejitev v višini vsaj 300 kosov za cigarete, ki se vnesejo iz države 
članice, v kateri v skladu s tretjim in četrtim pododstavkom člena 2(2) navedene direktive veljajo trošarine, nižje 
od tistih, ki izhajajo iz prvega pododstavka člena 2(2) navedene direktive.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/51
Države članice, navedene v tretjem in četrtem pododstavku člena 2(2) Direktive 92/79/EGS, ki obra čunavajo 
trošarino v višini najmanj 77 EUR za 1 000 cigaret ne glede na ponderirano povpre čno maloprodajno ceno, 
lahko od 1. januarja 2014 uporabljajo količ insko omejitev v višini vsaj 300 kosov cigaret, ki se lahko vnesejo na 
njihovo ozemlje brez dodatnega pla čila trošarin iz države članice, v kateri v skladu s tretjim pododstavkom člena 
2(2) navedene direktive veljajo nižje trošarine.  
Države članice, ki uporabijo koli činsko omejitev v skladu s prvim in drugim pododstavkom tega odstavka, o tem 
obvestijo Komisijo. Opravijo lahko potrebne preglede, pod pogojem, da ti pregledi ne vplivajo na pravilno 
delovanje notranjega trga.“  
7. REGIONALNA POLITIKA IN USKLAJEVANJE STRUKTURNIH INSTRUMENTOV  
1. Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006, 
str. 25).  
(a) V členu 15(4) se za drugim pododstavkom doda naslednji stavek:  
„Glede Hrvaške je datum preverjanja 31. december 2017.“  
(b) V členu 18(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:  
„1. Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti skladov za obdobje 2007–2013 znašajo 308 417 037 817 
EUR v cenah iz leta 2004, v skladu z letno razdelitvijo, ki je prikazana v Prilogi I.“  
(c) Člen 19 se nadomesti z naslednjim:  
„Člen 19  
Sredstva za cilj ‚konvergenca‘ 
Skupna sredstva za cilj ‚konvergenca‘ znašajo 81,56 % sredstev iz člena 18(1) (tj. skupno 251 529 800 379 EUR) 
in se med razli čnimi deli razdelijo na slede č na čin: 
(a) 70,50 % (tj. skupno 177 324 921 223 EUR) za financiranje iz člena 5(1), z uporabo upravi čenega prebival ­
stva, regionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izra čun okvirne razdelitve po državah članicah;  
(b) 4,98 % (tj. skupno 12 521 289 405 EUR) za prehodno in posebno pomo č iz člena 8(1), z uporabo upra ­
vičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izra čun okvirne 
razdelitve po državah članicah; 
(c) 23,23 % (tj. skupno 58 433 589 750 EUR) za financiranje iz člena 5(2), z uporabo prebivalstva, nacionalne 
blaginje in površine kot meril za izra čun okvirne razdelitve po državah članicah; 
(d) 1,29 % (tj. skupno 3 250 000 000 EUR) za prehodno in posebno pomo č iz člena 8(3).“  
(d) V členu 20 se uvodni del nadomesti z naslednjim:  
„Skupna sredstva za cilj ‚regionalna konkuren čnost in zaposlovanje‘ znašajo 15,93 % sredstev iz člena 18(1) (tj. 
skupno 49 127 784 318 EUR) in se med razli čnimi deli razdelijo na slede č nač in:“ 
(e) V členu 21 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:  
„1. Skupna sredstva za cilj ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘ znašajo 2,52 % sredstev iz člena 18(1) (tj. 
skupno 7 759 453 120 EUR) in se, razen zneska iz odstavka 22 Priloge II, med razli čnimi deli razdelijo na 
slede č nač in: 
(a) 73,86 % (tj. skupno 5 583 386 893 EUR) za financiranje čezmejnega sodelovanja iz člena 7(1), z uporabo 
upravi čenega prebivalstva kot merila za izra čun okvirne razdelitve po državah članicah;SL L 112/52 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
(b) 20,95 % (tj. skupno 1 583 594 654 EUR) za financiranje transnacionalnega sodelovanja iz člena 7(2), z 
uporabo upravi čenega prebivalstva kot merila za izra čun okvirne razdelitve po državah članicah; 
(c) 5,19 % (tj. skupno 392 471 574 EUR) za financiranje medregionalnega sodelovanja, mrež sodelovanja in 
izmenjave izkušenj iz člena 7(3).  
2. Prispevek ESRR k čezmejnim programom in programom skupnega morskega bazena v skladu z instru ­
mentom o evropskem sosedstvu in partnerstvu in k čezmejnim programom v okviru instrumenta za predpri ­
stopno pomo č v skladu z Uredbo (ES) št. 1085/2006 znaša 817 691 234 EUR na podlagi navedbe vsake zadevne 
države članice, odšteto od njihovih dodeljenih sredstev iz odstavka 1(a). Ti prispevki ESRR niso vnovi č porazde­
ljeni med zadevnimi državami članicami.“  
(f) V členu 22 se doda naslednji odstavek:  
„Z odstopanjem od prvega odstavka lahko Hrvaška v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘ dodeljena 
finan čna sredstva zaradi doseganja čim ve čje u činkovitosti in enostavnosti prerazdeli med tri komponente iz člena 
21(1)(a) do (c).“  
(g) Člen 23 se nadomesti z naslednjim:  
„Člen 23  
Sredstva za rezervo na podlagi doseženih rezultatov 
Tri odstotke sredstev iz člena 19(a) in (b) ter člena 20 lahko države članice, razen Hrvaške, dodelijo v skladu 
s členom 50.“  
(h) Člen 28 se spremeni:  
(i) V odstavku 1 se za prvi pododstavek vstavi naslednji pododstavek:  
„Glede Hrvaške nacionalni strateški referen čni okvir zajema obdobje od dne pristopa do 31. decembra 2013.“  
(ii) V odstavku 2 se za prvi pododstavek vstavi naslednji pododstavek:  
„Hrvaška pošlje Komisiji nacionalni strateški referen čni okvir v treh mesecih od dne pristopa.“  
(i) V členu 29 se doda naslednji odstavek:  
„5. Za Hrvaško se odstavki 1 do 4 ne uporabljajo.“  
(j) Členu 32(3) se doda naslednji pododstavek:  
„Glede Hrvaške, Komisija sklep o odobritvi operativnega programa, ki naj bi se financiral v okviru programskega 
obdobja 2007–2013, sprejme najpozneje 31. decembra 2013. Hrvaška v tem operativnem programu upošteva 
morebitne pripombe Komisije in ga predloži Komisiji najpozneje v treh mesecih po dnevu pristopa.“  
(k) Členu 33(1) se doda naslednji pododstavek:  
„Glede Hrvaške se operativni programi, sprejeti pred dnem pristopa, lahko pregledajo z izklju čnim namenom 
boljše usklajenosti s to uredbo.“  
(l) Členu 49(3) se doda naslednji pododstavek:  
„Za operativne programe Hrvaške se naknadno vrednotenje zaklju či do 31. decembra 2016.“  
(m) Vstavi se naslednji člen: 
„Člen 51a 
Za Hrvaško se člena 50 in 51 ne uporabljata.“  
(n) Člen 53(3) se nadomesti z naslednjim:SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/53
„3. Za operativne programe v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘, pri katerih vsaj en udeleženec 
spada med države članice, katerih povpre čni bruto doma či proizvod na prebivalca (BDP) za obdobje 2001–2003 
ni presegal 85 % povpre čja EU-25 v istem obdobju, ali za takšne programe, v katerih Hrvaška sodeluje, prispevek 
iz ESRR ne sme biti višji od 85 % upravi čenih izdatkov. Za vse druge operativne programe prispevek iz ESRR ne 
sme biti višji od 75 % upravi čenih izdatkov, ki jih sofinancira ESRR.“  
(o) Členu 56(1) se doda naslednji pododstavek:  
„Glede Hrvaške so izdatki upravi čeni do prispevka iz skladov med za četnim datumom upravi čenosti izdatkov, 
kakor je določ en v skladu z instrumenti, sprejetimi na podlagi Uredbe (ES) št. 1085/2006, in 31. decembrom 
2016. Vendar so izdatki za operativne programe, sprejete po pristopu, upravi čeni do prispevka iz skladov od dne 
pristopa, razen če je v sklepu o zadevnem operativnem programu dolo čen poznejši datum.“  
(p) Členu 56(3) se doda naslednji pododstavek:  
„Ne glede na posebne dolo čbe o upravi čenosti iz člena 105a se merila, ki jih dolo či nadzorni odbor operativnih 
programov za Hrvaško, ne uporabljajo za operacije, katerih odobritev je bila sprejeta pred dnem pristopa in so del 
instrumentov, sprejetih na podlagi Uredbe (ES) št. 1085/2006.“  
(q) Člen 62(1) se spremeni:  
(i) V to čki (c) se za prvi pododstavek vstavi naslednji pododstavek:  
„Glede Hrvaške revizijski organ operativnega programa v treh mesecih od dne pristopa Komisiji predloži 
posodobljen letni na črt revizijskega dela, kakor je opredeljeno v členu 29(2)(a) Uredbe Komisije (ES) št. 
718/2007 z dne 12. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za 
predpristopno pomo č (IPA) (*).  
___________  
(*) UL L 170, 29.6.2007, str. 1.“  
(ii) V to čki (d)(i) se doda naslednji pododstavek:  
„Glede Hrvaške se prvo letno poro čilo o nadzoru predloži do 31. decembra 2013, zajemajo č obdobje od 
1. oktobra 2012 do 30. junija 2013. Naslednja poro čila, ki zajemajo obdobja od 1. julija 2013 do 30. junija 
2014, od 1. julija 2014 do 30. junija 2015 in od 1. julija 2015 do 30. junija 2016, se Komisiji predložijo do 
31. decembra 2014, 31. decembra 2015 oziroma 31. decembra 2016. Podatki v zvezi z revizijami, izve ­
denimi po 1. juliju 2016, se vklju čijo v kon čno poro čilo o nadzoru k izjavi o zaklju čitvi iz to čke (e);“  
(iii) V to čki (e) se doda naslednji pododstavek:  
„Glede Hrvaške se izjava o zaklju čitvi, osnovana na kon čnem poro čilu o nadzoru, Komisiji predloži do 
31. marca 2018.“  
(r) Členu 67(1) se doda naslednji pododstavek:  
„Glede Hrvaške organ upravljanja pošlje kon čno poro čilo o izvajanju operativnega programa do 31. marca 2018.“  
(s) Člen 71 se spremeni:  
(i) Vstavi se naslednji odstavek:  
„1a. Ne glede na odstavek 1 Hrvaška v najkrajšem možnem času po dnevu pristopa ali najpozneje pred 
vsakršnim pla čilom Komisije tej predloži opis sistemov, ki zajema elemente iz to čk (a) in (b) tega odstavka.“  
(ii) Vstavi se naslednji odstavek:  
„2a. Odstavek 2 se smiselno uporablja za Hrvaško. Poro čilo iz prvega pododstavka odstavka 2 se šteje za 
sprejeto pod enakimi pogoji, kakor so dolo čeni v drugem pododstavku odstavka 2. Vendar pa je takšno 
sprejetje predpogoj za znesek vnaprejšnjega financiranja iz člena 82.“SL L 112/54 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
(t) V členu 75 se vstavi naslednji odstavek:  
„1a. Glede Hrvaške se ustrezne prora čunske obveznosti iz ESRR, Kohezijskega sklada in ESS za leto 2013 
prevzamejo na podlagi odloč itve iz člena 28(3), preden Komisija sprejme kakršno koli odlo čitev o spremembi 
sprejetega operativnega programa. Odlo čitev iz člena 28(3) se za prora čunske obveznosti v korist Hrvaške šteje za 
odlo čitev o financiranju v smislu člena 75 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.“  
(u) Členu 78(2)(c) se doda naslednji stavek:  
„Glede Hrvaške jih pokrivajo izdatki, ki so jih pla čali upravi čenci pri izvajanju projekta, in so utemeljeni s 
prejetimi ra čuni ali ra čunovodskimi listinami z enako dokazno vrednostjo najpozneje tri leta po letu pla čila 
predujma ali 31. decembra 2016, kar je prej; če niso, se naslednji izkaz o izdatkih ustrezno popravi.“  
(v) V členu 82 se vstavi naslednji odstavek:  
„1a. Glede Hrvaške se po sprejetju poro čila iz člena 71(2a) in v skladu z ustreznimi prora čunskimi obvez ­
nostmi iz člena 75(1a) enkratni znesek vnaprejšnjega financiranja za preostanek obdobja 2007–2013 izpla ča v 
enem obroku, ustreza pa 30 % prispevka iz strukturnih skladov in 40 % prispevka iz Kohezijskega sklada za 
operativni program.“  
(w) V členu 89(1) se doda naslednji pododstavek:  
„Glede Hrvaške se zahtevek za pla čilo, ki vsebuje dokumente iz to čke (a) (i) do (iii), pošlje do 31. marca 2018.“  
(x) V členu 93 se vstavi naslednji odstavek:  
„3a. Z odstopanjem od odstavkov 1 do 3 Komisija glede Hrvaške uporabi mehanizem prenehanja prevzetih 
obveznosti iz odstavka 1 na naslednji na čin: 
(i) rok za kateri koli odprti del prevzetih obveznosti iz leta 2010 je 31. december 2013;  
(ii) rok za kateri koli odprti del prevzetih obveznosti iz leta 2011 je 31. december 2014;  
(iii) rok za kateri koli odprti del prevzetih obveznosti iz leta 2012 je 31. december 2015;  
(iv) kateri koli del prevzetih obveznosti iz leta 2013, ki so 31. decembra 2016 še vedno odprte, samodejno 
preneha, če Komisija do 31. marca 2018 ne prejme ustreznega zahtevka za pla čilo.“  
(y) V členu 95 se za drugim odstavkom vstavi naslednji odstavek:  
„Z odstopanjem od prvega in drugega odstavka se glede Hrvaške roki iz člena 93(3a) prekinejo pod pogoji iz 
prvega odstavka tega člena, ki veljajo za znesek za zadevne operacije.“  
(z) Členu 98(2) se doda naslednji pododstavek:  
„V primeru Hrvaške lahko sredstva iz skladov, ki so bila sproš čena na ta na čin, Hrvaška porablja do 31. decembra 
2016.“  
(za) Vstavi se naslednji člen: 
„Člen 105a  
Posebne dolo čbe po pristopu Hrvaške  
1. Za programe in velike projekte, ki so bili na dan pristopa Hrvaške odobreni na podlagi Uredbe (ES) št. 
1085/2006in ki do tega dne niso bili zaklju čeni, se šteje, da jih je odobrila Komisija v okviru te uredbe, z izjemo 
programov, odobrenih v okviru komponent iz toč k (a) in (e) člena 3(1) navedene uredbe.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/55
Poleg tega se izklju čijo tudi naslednji programi, zajeti v komponenti iz to čke (b) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 
1085/2006:  
(a) ‚program čezmejnega sodelovanja IPA Adriatic‘;  
(b) čezmejni program ‚Hrvaška-Bosna in Hercegovina‘;  
(c) čezmejni program ‚Hrvaška- Črna gora‘;  
(d) čezmejni program ‚Hrvaška-Srbija‘.  
Brez poseganja v odstavke 2 do 7 se za operacije in velike projekte uporabljajo dolo čbe o izvajanju teh operacij in 
velikih projektov, odobrenih v skladu s to uredbo.  
2. Postopki javnega naro čanja v zvezi z operacijami znotraj programov ali v zvezi z velikimi projekti iz 
odstavka 1, za katere je bil do dne pristopa že objavljen javni razpis v  Uradnem listu Evropske unije , se izvedejo 
v skladu s pravili iz tega razpisa. Člen 165 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 se ne uporablja.  
Postopki javnega naro čanja v zvezi z operacijami znotraj programov ali v zvezi z velikimi projekti iz odstavka 1, 
za katere do dne pristopa še ni bil objavljen javni razpis v  Uradnem listu Evropske unije , se izvedejo v skladu s 
Pogodbami ali akti, sprejetimi v okviru Pogodb, in členom 9 te uredbe.  
Operacije, ki niso operacije iz prvega in drugega pododstavka in za katere so bili razpisi za predloge objavljeni v 
skladu s členom 158 Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 z dne 12. junija 2007 ali za katere so bili zahtevki 
predloženi pristojnim organom pred dnem pristopa in za katere bi bilo pogodbe mogo če skleniti šele po tem 
datumu, se izvedejo v skladu s pogoji in pravili o upravi čenosti, objavljenimi v ustreznih razpisih za predloge, 
oziroma pogoji in pravili o upravi čenosti, o katerih so bili potencialni upravi čenci predhodno obveš čeni. 
3. Plač ila Komisije v okviru programov iz odstavka 1 se štejejo za prispevek iz skladov v skladu s to uredbo in 
se knjižijo na najstarejšo odprto obveznost, vklju čno z obveznostmi v zvezi z IPA.  
Ta uredba od dne pristopa ureja kateri koli del obveznosti, ki jih je Komisija prevzela v okviru programov iz 
odstavka 1 in ki so še odprte na dan pristopa.  
4. Za operacije, odobrene v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006, ki so bile odobrene ali za katere so bili 
ustrezni sporazumi o donaciji s kon čnimi upravi čenci podpisani pred dnem pristopa, se še naprej uporabljajo 
pravila o upravi čenosti izdatkov v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 718/2007 ali na podlagi te uredbe, razen v 
upravi čenih primerih, o katerih na prošnjo Hrvaške odlo ča Komisija.  
Pravilo o upravi čenosti iz prvega pododstavka se uporablja tudi za velike projekte iz odstavka 1, za katere so bili 
pred dnem pristopa podpisani sporazumi o dvostranskih projektih.  
5. Glede Hrvaške se vsak sklic na sklade, kakor so opredeljeni v drugem odstavku člena 1, šteje, kot da 
vklju čuje tudi instrument za predpristopno pomo č, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1085/2006.  
6. Posebni roki, ki se uporabljajo za Hrvaško, se uporabljajo tudi za naslednje čezmejne programe, zajete v 
komponenti iz člena 3(1)(b) Uredbe (ES) št. 1085/2006, v katerih sodeluje Hrvaška:  
(a) čezmejni program ‚Madžarska-Hrvaška‘ in  
(b) čezmejni program ‚Slovenija-Hrvaška‘.  
Posebni roki, ki se v skladu s to uredbo uporabljajo za Hrvaško, se ne uporabljajo za operativne programe iz 
transnacionalnih in medregionalnih komponent v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘, v katerem 
sodeluje Hrvaška.SL L 112/56 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
7. Če so potrebni ukrepi za lažji prehod Hrvaške iz predpristopne ureditve na ureditev, ki izhaja iz uporabe 
tega člena, te potrebne ukrepe sprejme Komisija.“  
(zb) Priloga I se nadomesti z naslednjim:  
„PRILOGA I  
Letna razdelitev odobritev za prevzem obveznosti za obdobje 2007–2013  
(iz člena 18)  
(EUR, po cenah iz leta 2004) 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  
42 863 000 000  43 318 000 000  43 862 000 000  43 860 000 000  44 073 000 000  44 723 000 000  45 718 037 817“  
(zc) Priloga II se spremeni:  
(i) V odstavku 5 se dodajo naslednje to čke: 
„(c) za Hrvaško bodo sredstva za financiranje čezmejnega sodelovanja znašala 7 028 744 EUR po cenah iz 
leta 2004;  
(d) za Hrvaško bodo sredstva za financiranje transnacionalnega sodelovanja znašala 1 874 332 EUR po 
cenah iz leta 2004.“  
(ii) Vstavi se naslednji odstavek:  
„7a. Za Hrvaško bo najve čja stopnja prenosa iz skladov 3,5240 % njenega BDP.“  
(iii) Vstavi se naslednji odstavek:  
„9a. Za Hrvaško bodo izra čuni BDP, ki jih opravi Komisija, temeljili na statisti čnih podatkih in napovedih, 
objavljenih maja 2011.“  
(zd) Priloga III se nadomesti z naslednjim:  
„PRILOGA III  
Zgornje meje, ki veljajo za stopnje sofinanciranja  
(iz člena 53)  
Merila  Države članice  ESRR in ESS 
Odstotek upravi čenih izdatkov  Kohezijski sklad 
Odstotek 
upravi čenih 
izdatkov  
1. Države članice, katerih 
povpre čni BDP na prebi ­
valca za obdobje 
2001–2003 ni presegal 
85 % povpre čja EU-25 v 
istem obdobju  Bolgarija, Češka, Estonija, 
Ciper, Gr čija, Hrvaška, 
Latvija, Litva, Madžarska, 
Malta, Poljska, Portugalska, 
Romunija, Slovenija Slovaška  85 % za cilja ‚konvergenca‘ 
ter ‚regionalna konkuren č- 
nost in zaposlovanje‘  85 %  
2. Države članice, ki ne 
spadajo v (1), upravi čene 
do prehodne ureditve Kohe ­
zijskega sklada 1. januarja 
2007  Španija 80 % za cilj ‚konvergenca 
in regije v postopnem 
uvajanju‘ v okviru cilja 
‚regionalna konkuren čnost 
in zaposlovanje‘ 
50 % za cilj ‚regionalna 
konkuren čnost in zaposlo ­
vanje‘ izven regij v postopnem uvajanju  85 %SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/57
Merila  Države članice  ESRR in ESS 
Odstotek upravi čenih izdatkov  Kohezijski sklad 
Odstotek 
upravi čenih 
izdatkov  
3. Države članice, ki niso nave ­
dene v (1) in (2)  Belgija, Danska, Nem čija, 
Francija, Irska, Italija, 
Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Finska, Švedska in 
Združeno kraljestvo  75 % za cilj ‚konvergenca‘  —  
4. Države članice, ki niso nave ­
dene v (1) in (2)  Belgija, Danska, Nem čija, 
Francija, Irska, Italija, 
Luksemburg, Nizozemska, 
Avstrija, Finska, Švedska in 
Združeno kraljestvo  50 % za cilj ‚regionalna konkuren čnost in zaposlo ­
vanje‘  — 
5. Najbolj oddaljene regije iz 
člena 349 PDEU, upravi čene 
do dodatne dodelitve za te regije iz to čke 20 Priloge II  Španija, Francija in Portugal ­
ska 50 %  —  
6. Najbolj oddaljene regije iz 
člena 349 PDEU  Španija, Francija in Portugal ­
ska 85 % v okviru ciljev ‚kon ­
vergenca‘ ter ‚regionalna 
konkuren čnost in zaposlo ­
vanje‘  —“ 
2. Uredba Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1164/94 (UL L 210, 31.7.2006, str. 79).  
Vstavi se naslednji člen: 
„Člen 5a 
Posebne dolo čbe po pristopu Hrvaške 
1. Ukrepi, za katere na dan pristopa Hrvaške veljajo sklepi Komisije o pomo či na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 
1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v predpristopnem obdobju (*) in 
katerih izvajanje se do dne pristopa še ni zaklju čilo, se štejejo za odobrene s strani Komisije na podlagi te uredbe.  
Brez poseganja v odstavke 2 do 5 se za ukrepe iz prvega pododstavka tega odstavka uporabljajo dolo čbe o 
izvajanju dejavnosti, odobrenih v skladu s to uredbo in Uredbo (ES) št. 1083/2006.  
2. Postopki javnih naro čil v zvezi z ukrepi iz odstavka 1, za katere je bil z dnem pristopa že objavljen javni 
razpis v Uradnem listu Evropske unije, se izvedejo v skladu s pravili iz tega razpisa. Ne uporablja se člen 165 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni 
prora čun Evropskih skupnosti (**).  
Postopki javnih naro čil v zvezi z ukrepom iz odstavka 1, za katere z dnem pristopa še ni bil objavljen javni 
razpis v Uradnem listu Evropske unije, se izvedejo v skladu s Pogodbami ali akti, sprejetimi v okviru Pogodb, in 
členom 9 Uredbe (ES) št. 1083/2006.  
3. Pla čila Komisije v okviru ukrepa iz odstavka 1 štejejo za prispevek iz sklada po tej uredbi.
 
Pla čila Komisije v okviru ukrepa iz odstavka 1 se knjižijo na najstarejšo odprto obveznost, nastalo najprej v 
skladu z Uredbo (ES) št. 1267/1999, nato pa v skladu s to uredbo in Uredbo (ES) št. 1083/2006.SL L 112/58 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
Za vmesna pla čila ali za kon čno pla čilo veljajo pogoji iz odstavkov 2(b) do (d) in odstavkov 3 do 5 člena D 
Priloge II k Uredbi (ES) št. 1164/94.  
4. Za ukrepe iz odstavka 1 se še naprej uporabljajo pravila o upravi čenosti izdatkov, ki so v skladu z Uredbo 
(ES) št. 1267/1999 ali posebej dolo čena v ustreznih sporazumih o financiranju, razen v upravi čenih primerih, o 
katerih na prošnjo Hrvaške odloč a Komisija.  
5. Če so potrebni ukrepi za lažji prehod Hrvaške iz predpristopne ureditve na ureditev, ki izhaja iz uporabe 
tega člena, te potrebne ukrepe sprejme Komisija.  
___________  
(*) UL L 161, 26.6.1999, str. 73.  
(**) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.“  
8. OKOLJE  
1. Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s 
pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 
25.10.2003, str. 32).  
(a) V členu 9 se prvemu odstavku doda naslednja poved:  
„Koli čina pravic za celotno Skupnost se kot posledica pristopa Hrvaške pove ča le za koli čino pravic, ki jih Hrvaška 
da na dražbo v skladu s č lenom 10(1).“  
(b) V Prilogi IIa se za vnosom za Španijo vstavi naslednje: 
„Hrvaška  26 %“.  
2. Odlo čba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih 
plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).  
V Prilogi IIa se za vnosom za Francijo vstavi naslednje: 
„Hrvaška  11 %“.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/59
PRILOGA IV 
Seznam iz č lena 16 Akta o pristopu: druge trajne dolo čbe 
1. PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE  
Pogodba o delovanju Evropske unije, tretji del, naslov II, prosti pretok blaga  
POSEBNI MEHANIZEM  
Na Hrvaškem se lahko imetnik patenta ali dodatnega varstvenega certifikata (DVC) za zdravilo, ki je prijavljen v državi 
članici, ker taka zaš čita ni mogla biti pridobljena na Hrvaškem, ali imetnikov upravi čenec, sklicuje na pravice, podeljene s 
tem patentom ali DVC, da bi prepre čil uvoz in trženje tega izdelka v državi članici oziroma državah članicah, kjer ta 
izdelek uživa patentno varstvo ali varstvo z DVC, tudi če je izdelek prvi č dal na hrvaški trg imetnik ali se je to zgodilo s 
soglasjem imetnika.  
Vsakdo, ki namerava uvažati ali tržiti zdravilo iz prvega odstavka v državi članici, kjer izdelek uživa patentno varstvo ali 
varstvo z DVC, pristojnim organom v prijavi za uvoz dokaže, da je bil imetnik tega varstva ali njegov upravi čenec o tem 
mesec dni prej uradno obveš čen. 
2. POLITIKA KONKURENCE  
Pogodba o delovanju Evropske unije, tretji del, naslov VII, poglavje 1, pravila o konkurenci  
1. Naslednji programi pomo či in posami čna pomo č, ki so se na Hrvaškem za čeli izvajati pred dnem pristopa in se 
izvajajo tudi po tem datumu, se od pristopa štejejo za obstoje čo pomo č v smislu člena 108(1) PDEU:  
(a) ukrepi pomo či, ki so se za čeli izvajati pred 1. marcem 2002;  
(b) ukrepi pomo či, ki so našteti v dodatku k tej prilogi;  
(c) ukrepi pomo či, ki jih je pred dnem pristopa ocenila hrvaška agencija za konkurenco in ugotovila, da so združljivi s 
pravnim redom Unije, ter jim Komisija v skladu s postopkom iz odstavka 2 ni nasprotovala zaradi resnih dvomov 
o združljivosti ukrepa z notranjim trgom.  
Za uporabo č lena 108(3) PDEU se vsi ukrepi, ki se po dnevu pristopa še vedno uporabljajo in pomenijo državno 
pomo č ter ne izpolnjujejo zgornjih pogojev, od pristopa štejejo za novo pomo č. 
Zgornje določ be se ne uporabljajo za pomoč dejavnostim, povezanim s proizvodnjo, predelavo ali trženjem proiz ­
vodov, ki so našteti v Prilogi I k PEU in PDEU.  
2. Če Hrvaška želi, da Komisija preu či ukrep pomo či po postopku iz to čke (c) odstavka 1, Komisiji redno pošilja:  
(a) seznam obstoje čih ukrepov pomo či, ki jih je ocenila hrvaška agencija za konkurenco in ugotovila, da so združljivi 
s pravnim redom Unije, in  
(b) kakršne koli druge informacije, ki so bistvene za oceno združljivosti obravnavanega ukrepa pomo či, 
v skladu s predpisanim obrazcem za poro čilo, ki ga pripravi Komisija.  
Če Komisija v treh mesecih od prejema popolnih informacij o obstoje čem ukrepu pomo či ali po prejemu izjave nove 
države članice, v kateri ta obveš ča Komisijo, da šteje predložene informacije za popolne, ker dodatne zahtevane 
informacije niso dostopne ali so že bile predložene, glede tega ukrepa pomo či nima pripomb zaradi resnih dvomov 
glede njegove združljivosti z enotnim trgom, se šteje, da ukrepu ni nasprotovala.  
Postopek iz to čke (c) odstavka 1 velja za vse ukrepe pomo či, ki so pred dnem pristopa predloženi Komisiji po 
navedenem postopku, ne glede na dejstvo, da je v času preu čevanja ukrepa Hrvaška že postala članica Unije.  
3. Odlo čba Komisije, da nasprotuje ukrepu v smislu to čke (c) odstavka 1, šteje za odlo čbo o zač etku formalnega 
postopka preiskave v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o dolo čitvi podrobnih pravil 
za uporabo člena 93 Pogodbe ES (  1 ) (zdaj člen 108 PDEU).SL L 112/60 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 83, 27.3.1999, str. 1.
Če je taka odloč ba sprejeta pred dnem pristopa, za čne veljati šele z dnem pristopa.  
3. KMETIJSTVO 
(a) Pogodba o delovanju Evropske unije, tretji del, naslov III, kmetijstvo in ribištvo  
1. Javne zaloge, ki jih ima Hrvaška na dan pristopa in so posledica njene politike tržne podpore, prevzame Unija po 
vrednosti, izra čunani na osnovi člena 4(1)(d) in Priloge VIII k Uredbi Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 
2006 o dolo čitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem interven ­
cijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega 
skladiš čenja s strani pla čilnih agencij držav članic (  1 ). Omenjene zaloge se prevzamejo le pod pogojem, da je 
javna intervencija za zadevne proizvode opravljena v Uniji in da zaloge izpolnjujejo zahteve za intervencijo Unije.  
2. Hrvaški je treba za vse zaloge, zasebne ali javne, ki so v prostem prometu na Hrvaškem na dan pristopa, in 
presegajo koli čino, ki velja za obi čajen presežek zalog, naložiti pla čilo v obliki nakazila v splošni prora čun Evropske 
unije.  
Višina pla čila mora odražati stroške, povezane s posledicami presežka zalog na trgu kmetijskih proizvodov.  
Koli čino presežka je treba dolo čiti za vsak proizvod posebej glede na njegove zna čilnosti in ustrezne trge ter 
zakonodajo Unije, ki se zanj uporablja.  
3. Zaloge iz odstavka 1 se odštejejo od koli čine, ki presega obi čajen prenos zalog.  
4. Komisija izvaja in uporablja ureditve iz odstavkov 1 do 3 v skladu s postopkom iz člena 41(2) Uredbe Sveta (ES) št. 
1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (  2 ) ali, če je to primerno, v skladu s 
postopkom iz člena 195(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 ali v skladu z ustreznim postopkom v odboru, kot je 
opredeljen v zakonodaji, ki se uporablja.  
(b) Pogodba o delovanju Evropske unije, tretji del, naslov VIII, poglavje 1, pravila o konkurenci  
Brez poseganja v postopke o obstoječ ih pomo čeh iz člena 108 PDEU se programi pomo či in posami čna pomo č, 
dodeljena dejavnostim, povezanim s proizvodnjo in trgovino s proizvodi, navedenimi v Prilogi I k PEU in PDEU, z 
izjemo ribiških proizvodov in iz njih pridobljenih proizvodov, ki so se na Hrvaškem za čeli izvajati pred dnem pristopa 
in se izvajajo tudi po tem datumu, štejejo za obstoje čo pomo č v smislu člena 108(1) PDEU, ob upoštevanju naslednjih 
pogojev:  
— Komisija je o ukrepih pomo či obveš čena v roku štirih mesecev od dne pristopa. To obvestilo vklju čuje podatke o 
pravni podlagi vsakega ukrepa. Za obstoje če ukrepe pomo či in na črte o podelitvi ali spremembi pomo či, o katerih 
je Komisija obveš čena pred dnem pristopa, se šteje, da je bila Komisija o njih obveš čena na dan pristopa. Komisija 
objavi seznam takšne pomo či. 
Ti ukrepi pomo či v obdobju treh let od dne pristopa veljajo za „obstoje čo“ pomo č v smislu člena 108(1) PDEU.  
V obdobju treh let od dne pristopa Hrvaška po potrebi spremeni te ukrepe pomo či, da bi upoštevala smernice, ki jih 
uporablja Komisija. Po tem obdobju se vsaka pomo č, za katero se ugotovi, da je nezdružljiva s temi smernicami, šteje 
za novo pomo č. 
4. RIBIŠTVO  
Pogodba o delovanju Evropske unije, tretji del, naslov VII, poglavje 1, pravila o konkurenci  
Brez poseganja v postopke o obstoje či pomo či iz člena 108 PDEU se programi pomo či in posami čna pomo č, dodeljena 
dejavnostim, povezanim s proizvodnjo in trgovino ribiških proizvodov in iz njih pridobljenih proizvodov, navedenih v 
Prilogi I k PEU in PDEU, in ki so na Hrvaškem za čeli u činkovati pred dnem pristopa in se uporabljajo tudi po tem 
datumu, štejejo za obstoje čo pomo č v smislu člena 108(1) PDEU, ob upoštevanju naslednjih pogojev:  
— Komisija je o ukrepih pomo či obveš čena v roku štirih mesecev od dne pristopa. To obvestilo vklju čuje podatke o 
pravni podlagi vsakega ukrepa. Za obstoje če ukrepe pomo či in na črte o podelitvi ali spremembi pomo či, o katerih je 
Komisija obveš čena pred dnem pristopa, se šteje, da je bila Komisija o njih obveš čena na dan pristopa. Komisija objavi 
seznam takšne pomoč i. 
Ti ukrepi pomo či v obdobju treh let od dne pristopa veljajo za „obstoje čo“ pomo č v smislu člena 108(1) PDEU.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/61  
( 1 ) UL L 171, 23.6.2006, str. 35, in UL L 326 M, 10.12.2010, str. 70.  
( 2 ) UL L 209, 11.8.2005, str. 1.
V obdobju treh let od dne pristopa Hrvaška po potrebi spremeni te ukrepe pomo či, da bi upoštevala smernice, ki jih 
uporablja Komisija. Po tem obdobju se vsaka pomo č, za katero se ugotovi, da je nezdružljiva s temi smernicami, šteje 
za novo pomo č. 
5. CARINSKA UNIJA  
Pogodba o delovanju Evropske unije, tretji del, naslov II, prosti pretok blaga, poglavje 1, carinska unija  
31992 R 2913: Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 
19.10.1992, str. 1).  
31993 R 2454: Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o dolo čbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 
2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).  
Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 in Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 se za Hrvaško uporabljata ob upoštevanju 
naslednjih posebnih dolo čb. 
DOKAZILO O STATUSU UNIJE (TRGOVINA V RAZŠIRJENI UNIJI)  
1. Ne glede na člen 20 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 je blago, ki je na dan pristopa v razširjeni Uniji v za časni hrambi 
ali v carinski rabi in v postopkih iz členov 4(15)(b) in (16)(b) do (h) navedene uredbe ali ki se prevaža v razširjeni 
Uniji po opravljenih izvoznih formalnostih, ob deklaraciji za sprostitev v prosti promet v razširjeni Uniji oproš čeno 
carin in drugih carinskih ukrepov, pod pogojem, da se predloži eno izmed naslednjih dokazil:  
(a) dokazilo o preferencialnem poreklu, ki je bilo ustrezno izdano ali sestavljeno pred dnem pristopa v skladu s SPS;  
(b) katerokoli dokazilo o statusu Unije iz člena 314c Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93;  
(c) zvezek ATA, ki je bil izdan v sedanji državi članici ali na Hrvaškem pred dnem pristopa.  
2. Za namene izdajanja dokazila iz odstavka 1(b), upoštevajo č položaj na dan pristopa in poleg dolo čb člena 4(7) 
Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, „blago Skupnosti“ pomeni blago, ki je:  
— v celoti pridobljeno na obmo čju Hrvaške pod pogoji, enakimi tistim iz člena 23 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, 
in ne vsebuje blaga, uvoženega iz drugih držav ali obmo čij, 
— uvoženo iz držav ali obmo čij razen Hrvaške in sproš čeno v prosti promet na Hrvaškem ali  
— pridobljeno ali proizvedeno na Hrvaškem bodisi izklju čno iz blaga, navedenega v drugi alinei, bodisi iz blaga, 
navedenega v prvi in drugi alinei.  
3. Za namene preverjanja dokazila iz odstavka 1(a) se uporabljajo dolo čbe o opredelitvi „izdelkov s poreklom“ in 
načinih upravnega sodelovanja iz SPS. Zahtevke za naknadno preverjanje takšnega dokazila sprejemajo pristojni 
carinski organi sedanjih držav članic in Hrvaške v obdobju treh let od izdaje ali sestave zadevnega dokazila o 
poreklu ter jih lahko vlagajo ti organi v obdobju treh let po sprejemu dokazila o poreklu v podporo deklaraciji o 
prostem prometu.  
DOKAZILO O PREFERENCIALNEM POREKLU (TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI, VKLJU ČNO S TUR ČIJO, V OKVIRU 
PREFERENCIALNIH SPORAZUMOV O KMETIJSKIH IZDELKIH TER IZDELKIH IZ PREMOGA IN JEKLA)  
4. Brez poseganja v uporabo kateregakoli ukrepa, ki izhaja iz skupne trgovinske politike, je dokazilo o poreklu, ki ga 
ustrezno izdajo tretje države ali se ga sestavi v okviru preferencialnih sporazumov, ki jih Hrvaška sklene s temi 
tretjimi državami, sprejeto na Hrvaškem, pod pogojem, da:  
(a) pridobitev takega porekla pomeni priznanje preferencialne tarifne obravnave na podlagi preferencialnih tarifnih 
ukrepov iz člena 20(3)(d) in (e) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, ki jih predvidevajo sporazumi ali dogovori, ki jih 
je Unija sklenila s temi tretjimi državami ali skupinami tretjih držav oziroma jih je sprejela v zvezi z njimi,  
(b) so bili dokazilo o poreklu in prevozni dokumenti izdani ali sestavljeni najkasneje na dan pred dnem pristopa, in  
(c) se dokazilo o poreklu predloži carinskim organom v roku štirih mesecev od dne pristopa.  
Če je bilo blago na Hrvaškem deklarirano za sprostitev v prosti promet pred dnem pristopa, je tudi naknadno izdano 
ali sestavljeno dokazilo o poreklu na podlagi preferencialnih sporazumov, ki na Hrvaškem veljajo na dan sprostitve v 
prosti promet, lahko sprejeto na Hrvaškem, pod pogojem, da je takšno dokazilo o poreklu predloženo carinskim 
organom v roku štirih mesecev od dne pristopa.SL L 112/62 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
5. Hrvaški se dovoli ohraniti pooblastila, s katerimi je bil v okviru sporazumov, sklenjenih s tretjimi državami, podeljen 
status „pooblaš čenih izvoznikov“, pod pogojem, da: 
(a) je taka določ ba predvidena tudi v sporazumih ali dogovorih, ki jih je Unija sklenila s temi tretjimi državami ali 
skupinami tretjih držav oziroma jih je sprejela v zvezi z njimi pred dnem pristopa, in  
(b) pooblaš čeni izvozniki uporabljajo pravila o poreklu iz teh sporazumov ali dogovorov.  
Ta pooblastila Hrvaška najkasneje eno leto od dne pristopa nadomesti z novimi pooblastili, ki se izdajo v skladu s 
pogoji iz zakonodaje Unije.  
6. Za namene preverjanja dokazil iz odstavka 4 se uporabijo dolo čbe o opredelitvi „izdelkov s poreklom“ in na činih 
upravnega sodelovanja iz ustreznih sporazumov ali ureditev. Zahtevke za naknadno preverjanje takšnega dokazila 
sprejemajo pristojni carinski organi sedanjih držav članic in Hrvaške v obdobju treh let po izdaji ali sestavi zadevnega 
dokazila o poreklu ter jih lahko vlagajo ti organi v obdobju treh let po sprejemu dokazila o poreklu v podporo 
deklaraciji o prostem prometu.  
7. Brez poseganja v uporabo katerega koli ukrepa, ki izhaja iz skupne trgovinske politike, je dokazilo o poreklu, ki ga 
naknadno izdajo ali sestavijo tretje države v okviru preferencialnih sporazumov ali ureditev, ki jih je Unija sklenila s 
temi tretjimi državami oziroma sprejela v zvezi z njimi, sprejeto na Hrvaškem za sprostitev v prosti promet blaga, ki 
je bilo na dan pristopa v postopku prevoza ali za časni hrambi, v carinskem skladiš ču ali prosti coni v eni od teh 
tretjih držav ali na Hrvaškem, pod pogojem, da na Hrvaškem za zadevne izdelke v času izdaje prevoznih dokumentov 
ne velja sporazum o prosti trgovini s tretjo državo, in pod pogojem, da:  
(a) pridobitev takega porekla podeli preferencialno tarifno obravnavo na podlagi preferencialnih tarifnih ukrepov iz 
člena 20(3)(d) in (e) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, ki jih vsebujejo sporazumi ali ureditve, ki jih je sklenila ali 
sprejela Unija glede tretjih držav ali skupin tretjih držav,  
(b) so bili prevozni dokumenti izdani najkasneje dan pred dnem pristopa in  
(c) se naknadno izdano ali sestavljeno dokazilo o poreklu predloži carinskim organom v roku štirih mesecev od dne 
pristopa.  
8. Za namene preverjanja dokazil iz odstavka 7 se uporabijo dolo čbe o opredelitvi „izdelkov s poreklom“ in na činih 
upravnega sodelovanja iz ustreznih sporazumov ali ureditev.  
DOKAZILO O STATUSU NA PODLAGI DOLO ČB O PROSTEM PROMETU ZA INDUSTRIJSKE IZDELKE V CARINSKI 
UNIJI EU-TUR ČIJA 
9. Dokazila o poreklu, ki jih je pravilno izdala ali sestavila Tur čija ali Hrvaška v okviru preferencialnih trgovinskih 
sporazumov, ki se uporabljajo med njima, in dolo čajo prepoved povra čila ali oprostitve pla čila carinskih dajatev za 
zadevno blago, so v zadevnih državah sprejeta kot dokazilo o statusu v skladu z dolo čbami o prostem prometu za 
industrijske izdelke iz Sklepa št. 1/95 Pridružitvenega sveta ES-Tur čija z dne 22. 12. 1995 o izvajanju zaklju čne faze 
carinske unije (  1 ) (v nadaljnjem besedilu: Sklep št. 1/95), pod pogojem, da:  
(a) so bili dokazilo o poreklu in prevozni dokumenti izdani ali sestavljeni najkasneje na dan pred dnem pristopa in  
(b) se dokazilo o poreklu predloži carinskim organom v roku štirih mesecev od dne pristopa.  
Če je bilo blago v Tur čiji ali na Hrvaškem deklarirano za sprostitev v prosti promet pred dnem pristopa v okviru 
preferencialnih trgovinskih sporazumov iz prvega pododstavka, se lahko sprejme tudi dokazilo o poreklu, izdano ali 
sestavljeno naknadno na podlagi teh sporazumov, pod pogojem, da je carinskim organom predloženo v roku štirih 
mesecev od dne pristopa.  
10. Za namene preverjanja dokazil iz odstavka 9 se uporabijo dolo čbe o opredelitvi „izdelkov s poreklom“ in na činih 
upravnega sodelovanja iz ustreznih preferencialnih sporazumov. Zahtevke za naknadno preverjanje takšnega dokazila 
sprejemajo pristojni carinski organi sedanjih držav članic in Hrvaške v obdobju treh let po izdaji ali sestavi zadevnega 
dokazila o poreklu ter jih lahko vlagajo ti organi v obdobju treh let po sprejemu dokazila o poreklu v podporo deklaraciji o prostem prometu.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/63  
( 1 ) UL L 35, 13.2.1996, str. 1.
11. Brez poseganja v uporabo katerega koli ukrepa, ki izhaja iz skupne trgovinske politike, se potrdilo o gibanju blaga 
A.TR, izdano na podlagi dolo čb o prostem prometu za industrijske izdelke iz Sklepa št. 1/95, sprejme na Hrvaškem 
za sprostitev v prosti promet blaga, ki je na dan pristopa v prevozu po Uniji ali Tur čiji po opravljenih izvoznih 
formalnostih, v za časni hrambi ali carinskem postopku iz člena 4(16)(b) do (h) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 v 
Tur čiji ali na Hrvaškem, pod pogojem, da:  
(a) za zadevno blago ni predloženo dokazilo o poreklu iz odstavka 9,  
(b) je blago v skladu s pogoji za izvajanje dolo čb o prostem pretoku za industrijske izdelke,  
(c) so bili prevozni dokumenti izdani najkasneje na dan pred dnem pristopa in  
(d) se potrdilo o gibanju blaga A.TR predloži carinskim organom v obdobju štirih mesecev od dne pristopa.  
12. Za namene preverjanja potrdil o gibanju blaga A.TR iz odstavka 11 se uporabijo dolo čbe o izdaji potrdil o gibanju 
blaga A.TR in na činih upravnega sodelovanja iz Sklepa št. 1/2006 Odbora za carinsko sodelovanje ES-Tur čija z dne 
26. julija 2006 o dolo čitvi podrobnih pravil za uporabo Sklepa št. 1/95 Pridružitvenega sveta ES-Tur čija (  1 ). 
CARINSKI POSTOPKI 
13. Za časna hramba in carinski postopki iz člena 4(16)(b) do (h) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, ki so se za čeli pred 
pristopom, se zaklju čijo ali opravijo pod pogoji iz zakonodaje Unije.  
Če zaklju ček ali dovršitev postopka povzro či nastanek carinskega dolga, je uvozna dajatev, ki jo je treba pla čati, tista, 
ki je v veljavi v času nastanka carinskega dolga v skladu s skupno carinsko tarifo, pla čani znesek pa se šteje za lastna 
sredstva Unije.  
14. Postopki iz členov 84 do 90 in 98 do 113 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 in iz členov 496 do 535 Uredbe 
Komisije (EGS) št. 2454/93, ki urejajo carinsko skladiš čenje, se za Hrvaško uporabljajo ob upoštevanju naslednjih 
posebnih dolo čb: 
— če je znesek carinskega dolga dolo čen na podlagi narave uvoznega blaga in če je bila deklaracija o vnosu blaga v 
postopek sprejeta pred dnem pristopa, tarifna uvrstitev, koli čina, carinska vrednost in poreklo uvoznega blaga v 
trenutku vnosa blaga v postopek izhajajo iz zakonodaje, ki se je na Hrvaškem uporabljala na dan, ko carinski 
organi sprejmejo deklaracijo.  
15. Postopki iz členov 84 do 90 in 114 do 129 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 ter členov 496 do 523 in 536 do 550 
Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93, ki urejajo aktivno oplemenitenje, se za Hrvaško uporabljajo ob upoštevanju 
naslednjih posebnih dolo čb: 
— če je znesek carinskega dolga dolo čen na podlagi narave uvoznega blaga in če je bila deklaracija o vnosu blaga v 
postopek sprejeta pred dnem pristopa, tarifna uvrstitev, koli čina, carinska vrednost in poreklo uvoznega blaga v 
trenutku vnosa blaga v postopek izhajajo iz zakonodaje, ki se je na Hrvaškem uporabljala na dan, ko carinski 
organi sprejmejo deklaracijo;  
— če zaklju ček postopka povzro či nastanek carinskega dolga se, da bi se ohranila enakost med imetniki dovoljenj v 
sedanjih državah članicah in na Hrvaškem, pla ča kompenzacijske obresti na uvozne dajatve, ki so od dne pristopa 
dolgovane v skladu s pogoji iz zakonodaje Unije;  
— če je bila deklaracija za aktivno oplemenitenje sprejeta po sistemu povra čila in je carinski dolg, za katerega se 
zahteva povra čilo, nastal pred dnem pristopa, povra čilo izvede Hrvaška na lastne stroške v skladu s pogoji iz 
zakonodaje Unije.  
16. Postopki iz členov 84 do 90 in 137 do 144 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 ter členov 496 do 523 in 553 do 584 
Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93, ki urejajo za časni uvoz, se za Hrvaško uporabljajo ob upoštevanju naslednjih 
posebnih dolo čb: 
— če je znesek carinskega dolga dolo čen na podlagi narave uvoznega blaga in če je bila deklaracija o vnosu blaga v 
postopek sprejeta pred dnem pristopa, tarifna uvrstitev, koli čina, carinska vrednost in poreklo uvoznega blaga v 
trenutku vnosa blaga v postopek izhajajo iz zakonodaje, ki se je na Hrvaškem uporabljala na dan, ko carinski 
organi sprejmejo deklaracijo;SL L 112/64 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 265, 26.9.2006, str. 18.
— če zaklju ček postopka povzro či nastanek carinskega dolga se, da bi se tako ohranila enakost med imetniki 
dovoljenj v sedanjih državah članicah in na Hrvaškem, pla ča kompenzacijske obresti na uvozne dajatve, ki so 
od dne pristopa dolgovane v skladu s pogoji iz zakonodaje Unije.  
17. Postopki iz členov 84 do 90 in 145 do 160 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 ter členov 496 do 523 in 585 do 592 
Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93, ki urejajo pasivno oplemenitenje, se za Hrvaško uporabljajo ob upoštevanju 
naslednjih posebnih dolo čb: 
— drugi odstavek člena 591 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 se smiselno uporablja za blago v za časnem izvozu, 
ki je bilo za časno izvoženo iz Hrvaške pred dnem pristopa.  
DRUGE DOLO ČBE 
18. Dovoljenja, ki jih je Hrvaška izdala pred dnem pristopa za uporabo carinskih postopkov iz člena 4(16)(d), (e) in (g) ali 
statusa pooblaš čenih gospodarskih subjektov iz člena 5a(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, veljajo do konca svoje 
veljavnosti oziroma eno leto od dne pristopa, kar se zgodi prej.  
19. Postopki iz členov 201 do 232 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 in členov 859 do 876a Uredbe Komisije (EGS) št. 
2454/93, ki urejajo nastanek carinskega dolga, vknjižbo in naknadno izterjavo, se za Hrvaško uporabljajo ob 
upoštevanju naslednjih posebnih dolo čb: 
— izterjava se izvede v skladu s pogoji iz zakonodaje Unije. Če je carinski dolg nastal pred dnem pristopa, izterjavo 
izvede Hrvaška v svojo korist v skladu s pogoji, ki so veljali na Hrvaškem pred pristopom.  
20. Postopki iz členov 235 do 242 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 in členov 877 do 912 Uredbe Komisije (EGS) št. 
2454/93, ki urejajo povra čilo in odpust dajatev, se za Hrvaško uporabljajo ob upoštevanju naslednjih posebnih 
dolo čb: 
— povra čilo in odpust dajatev se izvede v skladu s pogoji iz zakonodaje Unije. Če se dajatve, katerih povra čilo ali 
odpust se zahteva, nanašajo na carinski dolg, ki je nastal pred dnem pristopa, povra čilo in odpust dajatev izvede 
Hrvaška na lastne stroške v skladu s pogoji, ki so veljali na Hrvaškem pred pristopom.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/65
Dodatek k Prilogi IV  
Seznam obstoje čih ukrepov pomo či iz toč ke (b) odstavka 1 mehanizma za obstoje če pomo či, ki je dolo čen v 
oddelku 2 („politika konkurence“)  
Opomba: Ukrepi pomo či, našteti v tem dodatku, štejejo za obstoje čo pomo č za namene uporabe mehanizma za 
obstoje če pomo či iz oddelka 2 le, kolikor spadajo v podro čje uporabe odstavka 1 navedenega oddelka.  
Številka prijave  
Naslov (v izvirniku)  Datum odobritve s 
strani hrvaške 
agencije za 
konkurenco  Trajanje  
DČ Št.  Leto  
HR 1  2011  Zakon o slobodnim zonama (NN 44/96, 92/05, 
85/08)  17.6.2008  31.12.2016  
HR 3  2011  Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji (NN 137/10)  21.10.2010  Neomejeno  
HR 4  2011  Odluka o otvorenosti Zra čne luke Osijek d.o.o. u 
razdoblju od 2009. do 2013. godine, od 20. velja če 
2009. i 24. travnja 2009.  25.5.2009  31.12.2013  
HR 5  2011  Program financiranja nakladništva od 2011. do 2013.  10.2.2011  31.12.2013  
HR 6  2011  Naknadno odobrenje državnih potpora poduzetniku 
Rockwool Adriatic d.o.o. 30.12.2010  31.12.2015  
HR 9  2011  Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazo ­
vanju 
(NN 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 46/07)  1.2.2007  31.12.2014  
HR 10 2011  Odluka o obvezi otvorenosti Zra čne luke Rijeka d.o.o. 
za javni zra čni promet u razdoblju od 2010. do 
2014., od 25. sije čnja 2010. i 3. studenoga 2010.  10.3.2011  31.12.2014SL L 112/66 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
PRILOGA V 
Seznam iz č lena 18 Akta o pristopu: prehodni ukrepi  
1. PROSTI PRETOK BLAGA  
32001 L 0083: Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o 
zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).  
Z odstopanjem od zahtev po kakovosti, varnosti in u činkovitosti, določ enih v Direktivi 2001/83/ES, bodo dovoljenja za 
promet z zdravili, za katera ne velja člen 3(1) Uredbe (ES) št. 726/2004 z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za 
pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije 
za zdravila (  1 ) in ki so na seznamu (v Dodatku k tej prilogi, kot ga je predložila Hrvaška), izdanem na podlagi hrvaške 
zakonodaje pred dnevom pristopa, ostala v veljavi do podaljšanja veljavnosti v skladu s pravnim redom Unije oziroma 
štiri leta od dne pristopa, odvisno od tega, kar je prej.  
Dovoljenj za promet, zajetih v tem odstopanju, v državah članicah ni mogo če vzajemno priznavati, dokler ta zdravila ne 
dobijo potrebnih dovoljenj v skladu z Direktivo 2001/83/ES.  
Nacionalna dovoljenja za promet, ki so izdana v okviru nacionalnega prava pred pristopom in ki niso zajeta v tem 
odstopanju, ter vsako novo dovoljenje za promet morajo biti od dne pristopa v skladu z Direktivo 2001/83/ES.  
2. PROSTO GIBANJE OSEB  
Pogodba o delovanju Evropske unije  
31996 L 0071: Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na 
delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).  
32004 L 0038: Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije 
in njihovih družinskih č lanov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 
1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 
90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).  
32011 R 0492: Uredba (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju 
delavcev v Uniji (UL L 141, 27.5.2011, str. 1).  
1. Člen 45 in prvi odstavek člena 56 PDEU se v zvezi s prostim gibanjem delavcev in svobodo opravljanja storitev, ki 
vklju čuje za časno gibanje delavcev, kakor je opredeljeno v č lenu 1 Direktive 96/71/ES, med Hrvaško na eni strani in 
vsako od sedanjih držav članic na drugi strani v celoti uporabljata le ob upoštevanju prehodnih dolo čb iz odstavkov 
2 do 13.  
2. Ne glede na člene 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011 in do konca dveletnega obdobja od dne pristopa bodo sedanje 
države članice uporabljale nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih sporazumov, ki urejajo dostop hrvaških 
državljanov na njihove trge dela. Sedanje države članice lahko uporabljajo take ukrepe do konca petletnega obdobja 
od dne pristopa.  
Hrvaški državljani, ki na dan pristopa zakonito delajo v sedanji državi članici in se jim je dovolil dostop na trg dela v 
tej državi članici za neprekinjeno obdobje 12 mesecev ali ve č, bodo imeli dostop na trg dela te države članice, vendar 
ne na trg dela drugih držav članic, ki uporabljajo nacionalne ukrepe.  
Hrvaški državljani, ki se jim je dovolil dostop na trg dela v sedanji državi članici po pristopu za neprekinjeno obdobje 
12 mesecev ali ve č, tudi uživajo iste pravice.  
Hrvaški državljani iz drugega in tretjega pododstavka prenehajo uživati pravice iz teh pododstavkov, če prostovoljno 
zapustijo trg dela zadevne sedanje države članice. 
Hrvaški državljani, ki na dan pristopa ali v obdobju, ko se uporabljajo nacionalni ukrepi, zakonito delajo v sedanji 
državi članici in ki se jim je dovolil dostop na trg dela te države članice za obdobje krajše od 12 mesecev, ne uživajo 
pravic iz drugega in tretjega pododstavka.  
3. Pred koncem dveletnega obdobja od dne pristopa Svet na podlagi poro čila Komisije ponovno preu či delovanje 
prehodnih dolo čb iz odstavka 2.  
Ob zaklju čku tega ponovnega pregleda in najpozneje ob koncu dveletnega obdobja od dne pristopa sedanje države 
članice uradno obvestijo Komisijo, če bodo še naprej uporabljale nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih 
sporazumov oziroma če bodo od takrat dalje uporabljale člene 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011. Če takega uradnega 
obvestila ni, se uporabljajo členi 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/67  
( 1 ) UL L 136, 30.4.2004, str. 1.
4. Na prošnjo Hrvaške se lahko izvede nadaljnji ponovni pregled. Uporabi se postopek iz odstavka 3, ki se kon ča v 
šestih mesecih od prejema prošnje Hrvaške.  
5. Država članica, ki do konca petletnega obdobja iz odstavka 2 ohrani nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih 
sporazumov, lahko v primeru resnih motenj na svojem trgu dela ali grožnje le-teh in po tem, ko uradno obvesti 
Komisijo, nadaljuje z uporabo teh ukrepov do konca sedemletnega obdobja od dne pristopa. Če takega uradnega 
obvestila ni, se uporabljajo členi 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011.  
6. V sedemletnem obdobju od dne pristopa tiste države članice, v katerih se na podlagi odstavkov 3, 4 ali 5 za hrvaške 
državljane uporabljajo členi 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011 in ki hrvaškim državljanom v tem obdobju izdajo 
delovna dovoljenja za namene spremljanja, ta delovna dovoljenja izdajo avtomati čno. 
7. Tiste države članice, v katerih se na podlagi tretjega, četrtega ali petega odstavka za hrvaške državljane uporabljajo 
členi 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011, lahko do konca sedemletnega obdobja od dne pristopa uporabljajo postopke 
iz drugega in tretjega pododstavka tega odstavka.  
Če država članica iz prvega pododstavka ima ali pri čakuje motnje na svojem trgu dela, ki bi lahko resno ogrozile 
življenjsko raven ali raven zaposlenosti v dolo čeni regiji ali poklicu, ta država članica o tem obvesti Komisijo in druge 
države članice in jim priskrbi vse potrebne podrobnosti. Na podlagi teh podatkov lahko država članica zaprosi, da 
Komisija popolnoma ali delno odloži uporabo členov 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011, da bi se ponovno vzpo ­
stavilo normalno stanje v tej regiji oz. poklicu. Komisija odlo či o odložitvi uporabe ter o njenem trajanju in obsegu 
najpozneje v dveh tednih po prejemu takega zaprosila in o svoji odlo čitvi uradno obvesti Svet. Vsaka država č lanica 
lahko v dveh tednih od odloč itve Komisije Svet zaprosi, da to odlo čitev razveljavi ali spremeni. Svet o zaprosilu 
odlo či s kvalificirano ve čino v dveh tednih.  
Država članica iz prvega pododstavka lahko v nujnih in izjemnih primerih odloži uporabo členov 1 do 6 Uredbe 
(EU) št. 492/2011 in o tem Komisiji predloži naknadno utemeljeno uradno obvestilo.  
8. Dokler je uporaba členov 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011 odložena na podlagi drugega do petega in sedmega 
odstavka, se člen 23 Direktive 2004/38/ES o pravici družinskih članov delavcev do pridobitve zaposlitve uporablja na 
Hrvaškem glede državljanov sedanjih držav članic in v sedanjih državah članicah glede hrvaških državljanov pod 
naslednjimi pogoji:  
— zakonec delavca in njuni potomci, ki so stari manj kot 21 let ali so vzdrževani družinski člani in na dan pristopa 
zakonito prebivajo z delavcem na ozemlju države članice, imajo po pristopu neposreden dostop na trg dela te 
države članice. Ta dolo čba se ne uporablja za družinske člane delavca, ki se mu je zakonito dovolil dostop na trg 
dela te države članice za obdobje, krajše od 12 mesecev;  
— zakonec delavca in njuni potomci, ki so stari manj kot 21 let ali so vzdrževani družinski člani in zakonito 
prebivajo z delavcem na ozemlju države članice od dne po dnevu pristopa, vendar imajo v obdobju uporabe 
zgoraj navedenih prehodnih določ b dostop na trg dela zadevne države članice, ko v zadevni državi članici 
prebivajo najmanj 18 mesecev ali od tretjega leta od dne pristopa, odvisno od tega, kar je prej.  
Te dolo čbe ne posegajo v ugodnejše nacionalne ukrepe ali ugodnejše ukrepe, sprejete z dvostranskimi sporazumi.  
9. Če dolo čb Direktive 2004/38/ES, ki prevzemajo dolo čbe Direktive Sveta 68/360/EGS z dne 15. oktobra 1968 o 
odpravi omejitev gibanja in prebivanja v Skupnosti za delavce držav članic in za njihove družine (  1 ), ni mogo če 
uporabljati lo čeno od tistih iz Uredbe (EU) št. 492/2011, katerih uporaba je odložena v skladu z odstavki 2 do 5 ter 
7 in 8, smejo Hrvaška in sedanje države članice odstopati od določ b Direktive 2004/38, kolikor je to potrebno za 
uporabo odstavkov 2 do 5 ter 7 in 8.  
10. Kadar sedanje države članice na podlagi zgoraj navedenih prehodnih dolo čb uporabljajo nacionalne ukrepe ali ukrepe 
iz dvostranskih sporazumov, lahko Hrvaška ohrani v veljavi enakovredne ukrepe za državljane zadevne države članice 
ali zadevnih držav članic.  
11. Vse sedanje države članice, ki v skladu z odstavki 2 do 5 in 7 do 9 uporabljajo nacionalne ukrepe, lahko z notranjimi 
predpisi uvedejo ve čjo svobodo prostega gibanja od tiste, ki velja na dan pristopa, vklju čno s popolnim dostopom na 
trg dela. Od tretjega leta od dne pristopa se lahko sedanje države članice, ki uporabljajo nacionalne ukrepe, kadar koli 
odlo čijo za uporabo členov 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011. O takih odlo čitvah se obvesti Komisija.SL L 112/68 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 257, 19.10.1968, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003 (UL L 236, 23.9. 2003, 
str. 33) in razveljavljena z u činkom od 30. aprila 2006 z Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 158, 30.4.2004, 
str. 77).
12. Nem čija in Avstrija lahko v primeru resnih motenj ali nevarnosti, da do njih pride, na posebno ob čutljivih storitvenih 
podro čjih trgov dela Nem čije ali Avstrije, ki bi lahko nastale v dolo čenih regijah zaradi čezmejnega opravljanja 
storitev, kot je opredeljeno v členu 1 Direktive 96/71/ES, in dokler na podlagi zgornjih prehodnih dolo čb uporabljata 
nacionalne ukrepe ali ukrepe iz dvostranskih sporazumov o prostem gibanju hrvaških delavcev, po tem, ko uradno 
obvestita Komisijo, odstopata od člena 56 PDEU, da bi v okviru opravljanja storitev podjetij s sedežem na Hrvaškem 
omejili za časno gibanje delavcev, za katere se uporabljajo nacionalni ukrepi glede njihove pravice do za četka opra­
vljanja dela v Nem čiji in Avstriji.  
Seznam storitvenih podro čij, za katere se lahko uporablja odstopanje, je naslednji:  
— v Nem čiji: 
Sektor  NACE (*) koda, razen če ni določ eno druga če 
Gradbeništvo s sorodnimi panogami  45.1 do 4; 
Dejavnosti iz Priloge k Direktivi 96/71/ES  
Čiščenje objektov in opreme  74.70 Čiščenje objektov in opreme  
Druge storitve  74.87 Samo dejavnosti notranjega dekoraterstva  
(*) NACE: glej 31990 R 3037: Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statisti čni klasifikaciji 
gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1);  
— v Avstriji: 
Sektor  NACE (*) koda, razen če ni določ eno druga če 
Storitve za rastlinsko pridelavo; urejanje parkov  01.41  
Rezanje, oblikovanje in dodelava kamna  26.7  
Proizvodnja kovinskih konstrukcij in njihovih delov  28.11  
Gradbeništvo s sorodnimi panogami  45.1 do 4; 
Dejavnosti iz Priloge k Direktivi 96/71/ES  
Poizvedovalne dejavnosti in varovanje  74.60  
Čiščenje objektov in opreme  74.70  
Nega na domu  85.14  
Dejavnosti socialnega varstva brez nastanitve  85.32  
(*) NACE: glej 31990 R 3037: Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statisti čni klasifikaciji 
gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1).  
Kolikor Nem čija ali Avstrija v skladu s prvim in drugim pododstavkom tega odstavka odstopata od prvega odstavka 
člena 56 PDEU, lahko Hrvaška po tem, ko uradno obvesti Komisijo, sprejme enakovredne ukrepe.  
Učinek uporabe tega odstavka ne vodi do bolj restriktivnih pogojev za za časno gibanje delavcev v okviru čezmejnega 
opravljanja storitev med Nem čijo ali Avstrijo in Hrvaško od tistih, ki obstajajo na dan podpisa Pogodbe o pristopu.  
13. U činek uporabe odstavkov 2 do 5 in 7 do 11 ne vodi do bolj restriktivnih pogojev za dostop hrvaških državljanov 
na trge dela sedanjih držav članic od tistih, ki obstajajo na dan podpisa Pogodbe o pristopu.  
Ne glede na uporabo določ b iz odstavkov 1 do 12 sedanje države članice v katerem koli obdobju, ko se uporabljajo 
nacionalni ukrepi ali ukrepi iz dvostranskih sporazumov, glede dostopa na njihov trg dela prednostno obravnavajo delavce, ki so državljani držav članic, v primerjavi z delavci, ki so državljani tretjih držav.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/69
Hrvaški delavci migranti in njihove družine, ki zakonito prebivajo in delajo v drugi državi članici, ali delavci migranti 
iz drugih držav članic in njihove družine, ki zakonito prebivajo in delajo na Hrvaškem, se ne obravnavajo bolj 
restriktivno kot delavci iz tretjih držav in njihovi družinski člani, ki delajo v tej državi članici oziroma na Hrvaškem. 
Poleg tega se ob uporabi na čela prednostne obravnave v Uniji delavci migranti iz tretjih držav, ki prebivajo in delajo 
na Hrvaškem, ne obravnavajo bolj ugodno kot državljani Hrvaške.  
3. PROSTI PRETOK KAPITALA  
Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije.  
Ne glede na obveznosti iz Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, lahko Hrvaška sedem let od dne pristopa ohrani na 
dan podpisa Pogodbe o pristopu veljavne omejitve iz zakona o kmetijskih zemljiš čih (OG 152/08), povezane z nakupom 
kmetijskih zemljiš č s strani državljanov drugih držav članic ali držav pogodbenic Sporazuma o Evropskem gospodarskem 
prostoru (Sporazum EGP) in pravnih oseb, ustanovljenih v skladu z zakoni druge države članice ali države pogodbenice 
Sporazuma EGP. Vendar pa se državljan države članice ali pravna oseba, ustanovljena v skladu z zakoni druge države 
članice, glede nakupa kmetijskih zemljiš č v nobenem primeru ne sme obravnavati manj ugodno, kot bi takšnega 
državljana oziroma pravno osebo obravnavali na dan podpisa Pogodbe o pristopu, ali bolj restriktivno kot državljane 
ali pravne osebe tretjih držav.  
Za samozaposlene kmete, ki so državljani druge države članice in želijo imeti sedež ter prebivati na Hrvaškem, ne veljajo 
dolo čbe prvega odstavka ali kakršna koli pravila in postopki, ki ne veljajo za hrvaške državljane.  
Pred iztekom tretjega leta od dne pristopa se opravi splošni ponovni pregled tega prehodnega ukrepa. V ta namen 
Komisija Svetu predloži poro čilo. Svet lahko na predlog Komisije soglasno odlo či, da se prehodno obdobje, ki je 
navedeno v prvem odstavku, skrajša ali kon ča. 
Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljiš či na Hrvaškem prišlo do 
resnih motenj ali da bi obstajala nevarnost resnih motenj, Komisija na zahtevo Hrvaške odlo či o podaljšanju prehodnega 
obdobja za tri leta. To podaljšanje lahko po potrebi velja samo za dolo čena geografska obmo čja, ki so mo čno ogrožena.  
4. KMETIJSTVO 
I. PREHODNI UKREPI ZA HRVAŠKO 
1. 32001 L 0113: Direktiva Sveta 2001/113/ES z dne 20. decembra 2001 o sadnih džemih, želejih, marmeladah in 
sladkani kostanjevi kaši, namenjeni za prehrano ljudi (UL L 10, 12.1.2002, str. 67).  
Z odstopanjem od obveznosti iz člena 8 se trženje proizvodov, ki so ozna čeni kot „domać a marmelada“ in „ekstra 
doma ća marmelada“, dovoli na hrvaškem trgu do razprodaje zalog, ki obstajajo na dan pristopa.  
2. Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaš čiti geografskih ozna čb in ozna čb porekla za kmetijske 
proizvode in živila (UL L 93, 31.3.2006, str. 12, in UL L 335 M, 13.12.2008, str. 213).  
(a) V členu 5(8) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:  
„Bolgarija, Romunija in Hrvaška sprejmejo navedene zakone ali druge predpise najpozneje eno leto po dnevu 
njihovega pristopa.“ 
(b) V členu 5(11) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:  
„11. Za Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško lahko nacionalna zaš čita geografskih ozna čb in ozna čb geografskega 
porekla, ki obstajajo na dan pristopa, poteka še dvanajst mesecev od dne njihovega pristopa.“  
3. 32007 R 1234: Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih 
trgov in o posebnih dolo čbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (UL L 299, 16.11.2007, 
str. 1).  
(a) V členu 118m se doda naslednji odstavek:  
„5. Z odstopanjem od odstavkov 1 do 4 sme Hrvaška do razprodaje zalog, obstoje čih na dan pristopa, dajati na 
trg na Hrvaškem ali izvažati v tretje države vina, poimenovana  'Mlado vino portugizac '. Hrvaška vzpostavi 
ra čunalniško zbirko podatkov z informacijami o zalogah, obstoje čih na dan pristopa, in zagotovi, da se te zaloge 
preverijo in prijavijo Komisiji.“SL L 112/70 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
(b) V členu 118s se doda naslednji odstavek:  
„5. Za Hrvaško se na podlagi te uredbe zaš čitijo imena vin, objavljena v UL C 116 z dne 14. aprila 2011, s 
pridržkom ugodnega izida postopka ugovora. Komisija jih vklju či v register iz člena 118n.  
Odstavki 2 do 4 tega člena se uporabijo pod naslednjimi pogoji: rok iz odstavka 3 je eno leto od dne pristopa 
Hrvaške. Rok iz odstavka 4 je štiri leta od dne pristopa Hrvaške.“  
4. 32009 R 0073: Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih 
podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb 
(ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 
31.1.2009, str. 16).  
(a) Z odstopanjem od obveznosti iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 73/2009, ki ureja spoštovanje predpisanih zahtev 
ravnanja, naštetih v Prilogi II k navedeni uredbi, kmetje na Hrvaškem, ki prejemajo neposredna pla čila, v podro čje 
uporabe navzkrižne skladnosti vklju čijo predpisane zahteve ravnanja iz toč k A, B in C Priloge II v skladu z 
naslednjim časovnim razporedom: zahteve iz to čke A od 1. januarja 2014, zahteve iz to čke B od 1. januarja 
2016 in zahteve iz to čke C od 1. januarja 2018.  
(b) Za poglavjem 1 naslova V Uredbe (ES) št. 73/2009 se vstavita naslednje poglavje in člen: 
„POGLAVJE 1a 
Shema enotnega pla čila 
Člen 121a  
Shema enotnega pla čila na Hrvaškem 
Za Hrvaško je uporaba členov 4, 5, 23, 24 in 25 neobvezna do 31. decembra 2013, če se navedene dolo čbe 
nanašajo na predpisane zahteve ravnanja. Od 1. januarja 2014 mora kmet, ki prejema pla čila v okviru sheme 
enotnega pla čila v teh državah članicah, spoštovati predpisane zahteve ravnanja iz Priloge II v skladu z naslednjim 
časovnim razporedom:  
(a) zahteve iz to čke A Priloge II se uporabljajo od 1. januarja 2014;  
(b) zahteve iz to čke B Priloge II se uporabljajo od 1. januarja 2016;  
(c) zahteve iz to čke C Priloge II se uporabljajo od 1. januarja 2018.“  
II. PREHODNA TARIFNA KVOTA ZA SUROVI TRSNI SLADKOR ZA PRE ČIŠČEVANJE  
Za Hrvaško se za surovi trsni sladkor za pre čiščevanje pridrži letna avtonomna uvozna kvota 40 000 ton ( erga omnes ), in 
sicer za obdobje do treh tržnih let po pristopu z uvozno dajatvijo 98,00 EUR na tono. Če bi pogajanja z drugimi 
članicami Svetovne trgovinske organizacije v skladu s členom XXIV.6 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini glede 
kompenzacijske spremembe zaradi pristopa Hrvaške privedla do odprtja kompenzacijskih kvot za sladkor pred koncem 
prehodnega obdobja, se kvota 40 000 ton, dodeljena Hrvaški, po odprtju kompenzacijskih kvot za sladkor delno ali v 
celoti ukine. Komisija sprejme ukrepe za izvajanje, ki so potrebni v ta namen, po postopku iz člena 195(2) Uredbe Sveta 
(ES) št. 1234/2007 v povezavi s členom 13(1)(b) Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.  
III. ZA ČASNI UKREPI NEPOSREDNIH PLA ČIL ZA HRVAŠKO  
Povra čilo neposrednih pla čil, dodeljenih kmetom za leto 2013, je mogo če pod pogojem, da Hrvaška pred pristopom 
uporablja pravila, ki so enaka pravilom za taka neposredna pla čila iz Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in iz Uredbe Komisije 
(ES) št. 1120/2009 z dne 29. oktobra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega pla čila iz naslova III 
Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske 
politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (  1 ), Uredbe Komisije (ES) št. 1121/2009 z dne 29. oktobra 2009 o 
dolo čitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s shemami podpor za kmete iz naslovov IV 
in V Uredbe (  2 ) in Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, dolo čenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, dolo čene za sektor vina (
 3 ).SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/71  
( 1 ) UL L 316, 2.12.2009, str. 1.  
( 2 ) UL L 316, 2.12.2009, str. 27.  
( 3 ) UL L 316, 2.12.2009, str. 65.
5. VARNOST HRANE, VETERINARSKA IN FITOSANITARNA POLITIKA  
I. KOKOŠI NESNICE  
31999 L 0074: Direktiva Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaš čito kokoši nesnic (UL 
L 203, 3.8.1999, str. 53).  
Z odstopanjem od člena 6 Direktive Sveta 1999/74/ES glede Hrvaške se kokoši nesnice, ki valijo jajca, na dan pristopa 
lahko gojijo v kletkah, ki niso v skladu s strukturnimi zahtevami iz navedenega člena. Hrvaška zagotovi, da se take kletke 
prenehajo uporabljati najpozneje 12 mesecev po pristopu.  
Jajca iz teh neizpopolnjenih kletk se dajo le na doma či trg Hrvaške. Ta jajca in njihova embalaža so jasno ozna čena s 
posebno oznako, ki omogo ča potreben nadzor. Jasen opis te posebne oznake se sporo či Komisiji najpozneje eno leto 
pred dnevom pristopa.  
II. OBRATI (MESO, MLEKO, RIBE IN ŽIVALSKI STRANSKI PROIZVODI)  
32004 R 0852: Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL 
L 139, 30.4.2004, str. 1).  
32004 R 0853: Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih 
pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).  
32009 R 1069: Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dolo čitvi zdrav ­
stvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi 
Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).  
1. Strukturne zahteve iz:  
(a) Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta:  
— poglavja II Priloge II,  
(b) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta:  
— poglavij II in III oddelka I Priloge III,  
— poglavij II in III oddelka II Priloge III,  
— poglavja I oddelka V Priloge III,  
(c) Uredbe Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega 
parlamenta in Sveta o dolo čitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso 
namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so 
izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (  1 ): 
— poglavja I Priloge IV,  
— poglavij I, II in III Priloge IX,  
— poglavij I in II Priloge X ter  
— Priloge XIII,  
se na Hrvaškem do 31. decembra 2015 ne uporabljajo za nekatere obrate v sektorjih mesa, mleka, rib in živalskih 
stranskih proizvodov, ob upoštevanju spodnjih pogojev.  
2. Dokler so obrati iz odstavka 1 upravi čeni do koristi iz tega odstavka, se proizvodi, ki izvirajo iz teh obratov, dajo le na 
doma či trg Hrvaške ali na trge tretjih držav v skladu z zadevno zakonodajo Unije oziroma se uporabljajo za nadaljnjo 
predelavo v hrvaških obratih, za katere tudi velja odstavek 1, ne glede na datum trženja.  
3. Živila iz obratov iz odstavka 1 so opremljena z druga čno oznako zdravstvene ustreznosti oziroma druga čno identi ­
fikacijsko oznako, kot je predvidena v členu 5 Uredbe (ES) št. 853/2004. Jasen opis druga čne oznake zdravstvene 
ustreznosti oziroma druga čne identifikacijske oznake se sporo či Komisiji najpozneje eno leto pred dnem pristopa.  
4. Odstavka 2 in 3 se uporabljata tudi za vse proizvode, ki izvirajo iz integriranih obratov za proizvodnjo mesa, mleka ali 
ribiških proizvodov, kjer za del obrata velja odstavek 1.  
5. Hrvaška stalno spremlja izvajanje nacionalnega programa za posodobitev obratov in Komisiji predloži letni na črt 
napredka v zvezi s tem. Hrvaška zagotovi, da se pripravi individualen na črt posodobitve vsakega od teh obratov z roki 
za popravo strukturnih zahtev; ta na črt se na zahtevo da na voljo Komisiji.SL L 112/72 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 54, 26.2.2011, str. 1.
6. Komisija pravo časno pred pristopom sestavi seznam obratov iz odstavka 1. Ta seznam je javen in vsebuje ime in 
naslov vseh obratov.  
7. Hrvaška zagotovi, da bodo vsi obrati, ki do pristopa niso popolnoma skladni s pravnim redom Unije s podro čja 
varnosti živil, razen če jih ne urejajo dolo čbe tega prehodnega ukrepa, prenehali svoje dejavnosti.  
8. Izvedbena pravila za zagotovitev nemotenega delovanja prehodne ureditve z zvezi z uredbama (ES) št. 852/2004 in št. 
853/2004 se lahko sprejmejo v skladu z drugim odstavkom člena 12 oziroma drugim odstavkom člena 9 uredb.  
9. Izvedbena pravila za zagotovitev nemotenega delovanja prehodne ureditve v zvezi z Uredbo (ES) št. 1069/2009 se 
lahko sprejmejo v skladu s členom 52(4) Uredbe.  
III. TRŽENJE SEMEN  
32002 L 0053: Direktiva Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljš čin (UL L 193, 
20.7.2002, str. 1).  
32002 L 0055: Direktiva Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (UL L 193, 20.7.2002, 
str. 33).  
Hrvaška lahko do 31. decembra 2014 odloži uporabo člena 4(1) Direktive 2002/53/ES in člena 4(1) Direktive 
2002/55/ES za trženje semen na svojem ozemlju, ki so uvrš čena na seznam v njeni nacionalni sortni listi poljš čin in 
zelenjadnic, za sorte, ki niso bile uradno sprejete v skladu s temi direktivami. V tem obdobju se ta semena ne tržijo na 
ozemlju drugih držav članic.  
IV. NEUM  
31997 L 0078: Direktiva Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o dolo čitvi nač el, ki urejajo organizacijo veterinarskih 
pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (UL L 24, 30.1.1998, str. 9).  
Člen 1 se nadomesti z naslednjim:  
„Člen 1 
1. Veterinarske preglede proizvodov iz tretjih držav, ki se vnesejo na eno od ozemelj, navedenih v Prilogi I, 
opravijo države članice v skladu s to direktivo in Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih 
ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaš čiti živali (*).  
2. Z odstopanjem od odstavka 1 pošiljk proizvodov, ki prihajajo z ozemlja Hrvaške in pre čkajo ozemlje Bosne in 
Hercegovine pri Neumu (v nadaljnjem besedilu: neumski koridor) pred ponovnim vstopom na ozemlje Hrvaške prek 
vstopnih to čk Klek ali Zaton Doli, ni treba veterinarsko pregledati, če izpolnjujejo naslednje zahteve:  
(a) Hrvaška ima na dan pristopa ali pred njim vstopne to čke na severu in jugu koridorja, ki so opremljene, 
kadrovsko zapolnjene in pripravljene na zagotavljanje skladnosti z zahtevami tega odstavka.  
(b) Hrvaška zagotovi, da:  
(i) se za prevoz pošiljk uporabljajo le zaprta vozila;  
(ii) se vozila za prevoz pošiljk pred pre čkanjem neumskega koridorja zape čatijo z enkratno oštevil čenimi 
plombami; 
(iii) se izdela register, v katerem se podrobno navedejo števil čne oznake plomb v povezavi z ustreznimi vozili, s 
čimer se omogo čijo potrebni pregledi;  
(iv) se zabeležita datum in ura izstopa in ponovnega vstopa na ozemlje Hrvaške vozil, ki prevažajo pošiljke, tako 
da se lahko izra čuna celoten čas pre čkanja. 
(c) Hrvaška zagotovi, da se pošiljkam ne dovoli ponovnega vstopa na ozemlje Hrvaške, če: 
(i) se je pe čat na vozilu med pre čkanjem neumskega koridorja prelomil ali je bil zamenjan in/ali  
(ii) celotni čas pre čkanja znatno presega sprejemljivi celotni čas pre čkanja, glede na celotno razdaljo pre čkanja, 
razen če je pristojni organ opravil oceno tveganja za zdravje živali in javno zdravje ter sprejel u činkovite, 
sorazmerne in ciljno usmerjene ukrepe, ki temeljijo na tej oceni.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/73
(d) Hrvaška redno in po potrebi obveš ča Komisijo o neizpolnjevanju zahtev to čke (b) in o ukrepih, sprejetih v skladu 
s to čko (c).  
(e) Po potrebi se v skladu s postopkom iz člena 29 sprejme sklep o za časni odpravi ali ukinitvi odstopanja od 
odstavka 1.  
(f) V skladu s postopkom iz člena 29 se po potrebi lahko sprejmejo podrobna pravila za uporabo tega odstavka.  
___________  
(*) UL L 165, 30.4.2004, str. 1.“  
6. RIBIŠTVO  
32006 R 1967: Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno 
izkoriš čanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1626/94 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11. Popravljena različ ica v UL L 36, 8.2.2007, str. 6).  
(a) Z odstopanjem od člena 13(1) in (2) se plovilom, ki so registrirana in izvajajo ribolov le na obmo čju zahodne Istre, 
začasno dovoli, da na globini manj kot 50 metrov do 30. junija 2014 uporabljajo pridnene mreže na razdalji najmanj 
1,5 navti čne milje od obale.  
To odstopanje se uporablja za obmo čje zahodne Istre, ki je dolo čeno z zemljepisnima koordinatama φ = 44,52135 in 
λ = 14,29244 z mejo po črti proti severu in po črti proti zahodu.  
Hrvaški se za časno zagotovi, da se do 30. junija 2014 za plovila, katerih skupna dolžina je manj kot 15 metrov, na 
globini ve č kot 50 metrov dovoli uporaba pridnenih mrež na razdalji najmanj 1 navti čne milje od obale, pri tem pa 
še naprej veljajo vse druge prostorske in časovne omejitve, ki se uporabljajo na dan pristopa.  
(b) Z odstopanjem od člena 17(1) se za dolo čeno število plovil iz posebne kategorije negospodarskega ribolova „ribolov 
majhnega obsega za osebne potrebe“, ki ne presega 2 000 plovil, do 31. decembra 2014 dovoli, da uporabljajo najve č 
200 metrov zabodnih mrež, pri čemer se še naprej uporabljajo vse druge omejitve, veljavne na dan pristopa. Hrvaška 
najpozneje na dan pristopa Komisiji predloži seznam plovil, za katera velja prehodno obdobje, vklju čno z zna čil­
nostmi in zmogljivostjo, izraženo v BT in kW.  
7. PROMETNA POLITIKA  
1. 31992 R 3577: Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi na čela prostega pretoka storitev v 
pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).  
Členu 6 se dodajo naslednji odstavki:  
„4. Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 4(1) se lahko pogodbe o gospodarski javni službi, sklenjene pred 
dnevom pristopa Hrvaške k EU, uporabljajo do 31. decembra 2016.  
5. Z odstopanjem od člena 1(1) so do 31. decembra 2014 križarjenja med hrvaškimi pristaniš či, ki se opravljajo z 
ladjami bruto tonaže 650 ali manj, rezervirana za ladje, ki so vpisane na Hrvaškem in plujejo pod zastavo Hrvaške, jih 
upravljajo ladjarska podjetja, ustanovljena v skladu s hrvaškim pravom, in katerih glavni kraj poslovanja je na 
Hrvaškem, kjer se izvaja tudi uč inkovit nadzor.  
6. Z odstopanjem od člena 1(1) lahko Komisija v prehodnem obdobju do 31. decembra 2014 na utemeljeno 
zahtevo države članice v 30 delovnih dneh po prejemu take zahteve odlo či, da ladje, za katere velja odstopanje iz 
odstavka 5 tega člena, ne opravljajo križarjenj med pristaniš či nekaterih obmo čij držav članic, razen Hrvaške, v katerih 
se izkaže, da opravljanje teh storitev resno moti notranji trg v pomorskem prometu na zadevnih obmo čjih ali da 
obstaja nevarnost za takšne motnje. Če po preteku obdobja 30 delovnih dni Komisija ne sprejme nobene odlo čitve, 
lahko zadevna država članica uporablja zaš čitne ukrepe, dokler Komisija ne sprejme odlo čitve. V nujnih primerih lahko 
država članica enostransko sprejme ustrezne za časne ukrepe, ki smejo veljati najve č tri mesece. Ta država članica o tem 
nemudoma obvesti Komisijo. Komisija lahko ukrepe razveljavi ali potrdi, dokler ne sprejme kon čne odlo čitve. Države 
članice so stalno obveš čene.“  
2. 32009 R 1072: Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih 
pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenovitev) (UL L 300, 14.11.2009, str. 72).  
Z odstopanjem od člena 8 Uredbe (ES) št. 1072/2009 se uporabljajo naslednje dolo čbe: 
— podjetja s sedežem na Hrvaškem v obdobju dveh let od dne pristopa Hrvaške ne bodo opravljala kabotaže v drugih 
državah članicah;SL L 112/74 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
— druge države članice lahko v obdobju dveh let od dne pristopa Hrvaške obvestijo Komisijo o tem, ali nameravajo 
prehodno obdobje iz prve alinee podaljšati za najve č dve leti ali uporabljati člen 8 za podjetja s sedežem na 
Hrvaškem. Če Komisije o tem ne obvestijo, se uporablja člen 8;  
— vsaka od sedanjih držav članic lahko kadar koli v obdobju dveh let od dne pristopa Hrvaške obvesti Komisijo o 
nameri, da bo za podjetja s sedežem na Hrvaškem uporabljala člen 8;  
— kabotažo na Hrvaškem lahko opravljajo le prevozniki s sedežem v državah članicah, ki za podjetja s sedežem na 
Hrvaškem uporabljajo člen 8;  
— vsaka država članica, ki uporablja člen 8, lahko v obdobju štirih let od dne pristopa Hrvaške v primeru resnih 
motenj na nacionalnem trgu ali v nekaterih njegovih segmentih, ki jih je povzro čila ali poslabšala kabotaža, kot sta 
ob čutni presežek ponudbe nad povpraševanjem ali ogrozitev finan čne stabilnosti ali preživetja znatnega števila 
podjetij, ki se ukvarjajo s cestnim prevozom, zaprosi Komisijo, naj v celoti ali delno prekine uporabo člena 8 za 
podjetja s sedežem na Hrvaškem. V tem primeru se uporablja člen 10.  
Države članice, ki uporabljajo prehodne ukrepe iz prve in druge alinee prvega odstavka, lahko na podlagi dvostranskih 
sporazumov s Hrvaško postopoma izmenjajo dovoljenja za kabotažo.  
Prehodne ureditve iz prvega in drugega odstavka za hrvaške prevoznike v nobeni državi članici ne smejo imeti slabšega 
dostopa do kabotaže kot ob podpisu Pogodbe o pristopu.  
8. OBDAV ČITEV 
1. 31992 L 0079: Direktiva Sveta 92/79/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju davkov na cigarete (UL L 316, 
31.10.1992, str. 8).  
Členu 2(2) se doda naslednji pododstavek:  
„Hrvaški se za izpolnitev zahtev iz prvega in drugega pododstavka dovoli prehodno obdobje do 31. decembra 2017. 
Kljub temu pa od 1. januarja 2014 trošarina ne sme biti nižja od 77 EUR za 1 000 cigaret ne glede na ponderirano 
povpre čno maloprodajno ceno.“  
2. 32006 L 0112: Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano 
vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).  
(a) Člen 13(2) se nadomesti z naslednjim:  
„2. Države članice lahko obravnavajo dejavnosti oseb javnega prava kot dejavnosti, ki jih opravljajo kot državni 
organi, če so oprošč ene po členih 132, 135, 136 in 371, členih 374 do 377, členu 378(2), členu 379(2) ali členih 
380 do 390c.“  
(b) Člen 80(1)(b) se nadomesti z naslednjim:  
„(b) ko je pla čilo nižje od tržne vrednosti in dobavitelj nima pravice do popolnega odbitka po členih 167 do 171 
in 173 do 177 ter za dobavo velja oprostitev po členih 132, 135, 136, 371, 375, 376, 377, 378(2), 379(2) 
ali členih 380 do 390c;“  
(c) Toč ka (a) člena 136 se nadomesti z naslednjim:  
„(a) dobave blaga, ki se v celoti uporabi za dejavnost, oproš čeno po členih 132, 135, 371, 375, 376 in 377, členu 
378(2), členu 379(2) in členih 380 do 390c, če za to blago ni bilo mogo če uveljavljati pravice do odbitka;“  
(d) Člen 221(3) se nadomesti z naslednjim:  
„3. Države članice lahko dav čne zavezance oprostijo obveznosti, predpisane v členu 220(1) ali v členu 220a, da 
izdajo ra čun za blago, ki ga dobavijo ali storitve, ki jih opravijo na njihovem ozemlju in so oproš čene, bodisi s 
pravico do odbitka DDV, pla čanega v predhodni fazi, ali brez te pravice, v skladu s členoma 110 in 111, členom 
125(1), členom 127, členom 128(1), členom 132, to čkami (h) do (l) člena 135(1), členi 136, 371, 375, 376 in 
377, členoma 378(2) in 379(2) ter členi 380 do 390c.“SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/75
(e) Vstavi se naslednji člen: 
„Člen 390c  
Hrvaška lahko pod pogoji, ki so v tej državi članici veljali na dan njenega pristopa, še naprej oproš ča naslednje 
transakcije:  
(a) dobavo pozidanih ali nepozidanih stavbnih zemljiš č, kakor je dolo čeno v členu 135(1)(j) in v to čki 9 dela B 
Priloge X, do 31. decembra 2014 brez možnosti podaljšanja;  
(b) mednarodni prevoz potnikov iz to čke 10 dela B Priloge X, dokler se ista oprostitev uporablja v eni od držav 
članic, ki je bila članica Unije pred pristopom Hrvaške.“  
(f) Člen 391 se nadomesti z naslednjim:  
„Člen 391  
Države članice, ki oprostijo transakcije iz členov 371, 375, 376 ali 377, iz člena 378(2), člena 379(2) ali členov 
380 do 390c, lahko dav čnim zavezancem odobrijo izbiro glede obdav čevanja teh transakcij.“  
(g) Naslov Priloge X (in ustrezno tudi v kazalu) se nadomesti z naslednjim:  
„SEZNAM TRANSAKCIJ, ZA KATERE VELJAJO ODSTOPANJA IZ ČLENOV 370 IN 371 TER ČLENOV 
375 DO 390c“ . 
9. SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA  
32006 R 0562: Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti 
o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1).  
Vstavi se naslednji člen: 
„Člen 19a 
Z odstopanjem od določ b te uredbe, ki se nanašajo na vzpostavitev mejnih prehodov, in do za četka veljavnosti 
sklepa Sveta o uporabi vseh dolo čb schengenskega pravnega reda na Hrvaškem v skladu s členom 4(2) Akta o 
pristopu ali do takrat, ko bo ta uredba spremenjena tako, da bo vklju čevala dolo čbe, ki urejajo mejni nadzor na 
skupnih mejnih prehodih, karkoli nastopi prej, lahko Hrvaška na svojih mejah z Bosno in Hercegovino ohrani 
skupne mejne prehode. Na teh skupnih mejnih prehodih mejni policisti ene strani izvajajo vstopne in izstopne 
preglede na ozemlju druge strani. Hrvaški mejni policisti morajo vse vstopne in izstopne preglede izvajati v skladu s 
pravnim redom Unije, vklju čno z obveznostmi držav članic glede mednarodne zaš čite in na čela nevra čanja. Zadevni 
dvostranski sporazumi za vzpostavitev navedenih skupnih mejnih prehodov se po potrebi ustrezno spremenijo.“  
10. OKOLJE  
I. HORIZONTALNA ZAKONODAJA  
1. 32003 L 0087: Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema 
za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL 
L 275, 25.10.2003, str. 32).  
(a) Kar zadeva vklju čitev vseh letov med dvema letališ čema na ozemlju Hrvaške in vseh letov med letališ čem na 
ozemlju Hrvaške in letališ čem v državi zunaj obmo čja EGP (v nadaljnjem besedilu: dodatne letalske dejavnosti), se 
uporabljajo naslednje dolo čbe: 
(i) Z odstopanjem od člena 3c(2) se obdobje iz člena 13(1) s pri četkom 1. januarja 2013 za dodatne letalske 
dejavnosti za čne 1. januarja 2014.  
(ii) Z odstopanjem od člena 3c(4) Komisija po postopku iz iste dolo čbe v roku šestih mesecev od dne pristopa 
sprejme odloč itev o zgodovinskih emisijah iz letalstva za dodatne letalske dejavnosti.  
(iii) Z odstopanjem od člena 3d(2) s 1. januarjem 2014 velja, da je odstotek pravic, ki se dajo na dražbo, za 
dodatne letalske dejavnosti tisti delež pravic, ki preostane po izra čunu števila pravic, ki se v skladu s to čko (d) 
člena 3e(3) dodelijo brezplač no, in števila pravic, ki se v skladu s členom 3f izlo čijo v posebno rezervo.  
(iv) Z odstopanjem od člena 3d(3) Komisija sprejme odlo čitev o dodeljenih emisijah iz letalstva v okviru dodatnih 
letalskih dejavnosti za referen čno leto 2010 na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov. Število pravic, ki 
jih bodo dale na dražbo države članice, katerih skupne dodeljene emisije iz letalstva vklju čujejo emisije iz 
letov, ki prihajajo iz hrvaškega letališ ča, se od 1. julija 2013 naprej prilagodi, tako da se pravice za prodajo 
na dražbi v zvezi s temi emisijami prenesejo na Hrvaško.SL L 112/76 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
(v) Z odstopanjem od člena 3e(1) je leto spremljanja za dodatne letalske dejavnosti leto 2012, vse vloge za 
dodelitev pravic pa je treba vložiti pri pristojnem hrvaškem organu do 31. marca 2013.  
(vi) Z odstopanjem od člena 3e(2) Hrvaška Komisiji predloži vloge v zvezi z dodatnimi letalskimi dejavnostmi do 
1. julija 2013.  
(vii) Z odstopanjem od člena 3e(3) Komisija sprejme odlo čitev o zadevah iz to čk (a) do (e) tega člena, ki se 
nanašajo na dodatne letalske dejavnosti, do 30. septembra 2013.  
(viii) Z odstopanjem od to čke (d) člena 3e(3) se število pravic, ki se brezpla čno dodelijo za dodatne letalske 
dejavnosti, izra čuna tako, da se referen čno merilo iz to čke (e) pomnoži z vsoto tonskih kilometrov iz vlog, 
predloženih Komisiji v skladu s členom 3e(2), ki je prilagojena tako, da upošteva povpre čne spremembe 
tonskih kilometrov iz letalskih dejavnosti, zajetih v EU ETS, glede na ravni iz leta 2010. Komisija lahko 
referen čno merilo po potrebi prilagodi, tako da uporabi enotni korekcijski faktor.  
(ix) Z odstopanjem od člena 3e(3) je referen čno merilo iz to čke (e) tega člena v primeru dodatnih letalskih 
dejavnosti enako referen čnemu merilu, izra čunanemu za letalske dejavnosti, zajete v EU ETS od 1. januarja 
2012.  
(x) Z odstopanjem od člena 3e(5) je datum izdaje pravic za dodatne letalske dejavnosti 28. februar 2014.  
(xi) Z odstopanjem od člena 3f se glede dodatnih letalskih dejavnosti vsak sklic na drugo koledarsko leto 
obdobja, ki se za čne leta 2013, razume kot sklic na leto 2014, vsak sklic na tretje koledarsko leto tega 
obdobja pa kot sklic na leto 2015.  
(xii) Z odstopanjem od člena 14(3) je datum iz tega člena za dodatne letalske dejavnosti 1. julij 2013.  
(xiii) Z odstopanjem od člena 18a(1) se prenos pristojnosti za upravljanje letalskih operaterjev na Hrvaško opravi v 
letu 2014, potem ko operater izpolni svoje obveznosti iz leta 2013, razen če se prejšnji organ upravljanja in 
Hrvaška na podlagi zahteve letalskega operaterja dogovorita za drug datum v šestih mesecih po tem, ko Komisija objavi posodobljen seznam operaterjev, v katerem je upoštevan pristop Hrvaške. V tem primeru se 
prenos v zvezi z obdobjem trgovanja, ki se pri čne leta 2021, opravi najpozneje leta 2020.  
(xiv) Z odstopanjem od člena 6 Priloge I se dodatne letalske dejavnosti vklju čijo od 1. januarja 2014.  
(b) Brez poseganja v zgornja odstopanja Hrvaška sprejme zakone in druge predpise, ki so potrebni, da bo od pristopa 
lahko usklajena z direktivo za celotno leto 2013.  
2. 32010 R 0920: Uredba Komisije (EU) št. 920/2010 z dne 7. oktobra 2010 o standardiziranem in zaš čitenem sistemu 
registrov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odlo čbo št. 280/2004/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta (UL L 270, 14.10.2010, str. 1).  
Členi 16, 29, 41, 46 in 54 ter Priloga VIII se v zvezi z letalskimi dejavnostmi za Hrvaško uporabljajo od 1. januarja 
2014.  
II. KAKOVOST ZRAKA  
32008 L 0050: Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka 
in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).  
(a) Z odstopanjem od Priloge XIV je referen čno leto prvega odstavka to čke A drugo leto po koncu leta, v katerem bo 
Hrvaška pristopila. Kazalnik povpre čne izpostavljenosti za to referen čno leto je srednja vrednost koncentracije v letu 
pristopa ter v prvem in drugem letu po letu pristopa.  
(b) Z odstopanjem od to čke B Priloge XIV se ciljno zmanjšanje izpostavljenosti izra čuna glede na kazalnik povpre čne 
izpostavljenosti za referen čno leto, ki je drugo leto po koncu leta pristopa Hrvaške.  
III. RAVNANJE Z ODPADKI  
31999 L 0031: Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališ čih (UL L 182, 
16.7.1999, str. 1).  
(a) Z odstopanjem od to čk (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 5(2) zahteva za zmanjšanje koli čine biorazgradljivih 
komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališ čih, na 75 %, 50 % oziroma 35 % skupne koli čine (po teži) 
biorazgradljivih komunalnih odpadkov, proizvedenih leta 1997, za Hrvaško velja v skladu s spodaj navedenimi roki.
 
Hrvaška zagotovi postopno zmanjšanje koli čine biorazgradljivih komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališ čih, 
v skladu z naslednjim časovnim na črtom:SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/77
(i) do 31. decembra 2013 se delež biorazgradljivih komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališ čih, zmanjša na 
75 % skupne količ ine (po teži) biorazgradljivih komunalnih odpadkov, proizvedenih leta 1997;  
(ii) do 31. decembra 2016 se delež biorazgradljivih komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališ čih, zmanjša na 
50 % skupne količ ine (po teži) biorazgradljivih komunalnih odpadkov, proizvedenih leta 1997;  
(iii) do 31. decembra 2020 se delež biorazgradljivih komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališ čih, zmanjša na 
35 % skupne količ ine (po teži) biorazgradljivih komunalnih odpadkov, proizvedenih leta 1997.  
(b) Z odstopanjem od člena 14(c) vsa obstoje ča odlagališ ča na Hrvaškem do 31. decembra 2018 izpolnjujejo zahteve iz 
Direktive, razen zahtev iz to čke 1 Priloge I.  
Hrvaška zagotovi postopno zmanjšanje odpadkov, ki se odlagajo na obstoje čih odlagališč ih, ki ne izpolnjujejo zahtev, 
v skladu z naslednjimi najve čjimi letnimi koli činami:  
— do 31. decembra 2013: 1 710 000 ton,  
— do 31. decembra 2014: 1 410 000 ton,  
— do 31. decembra 2015: 1 210 000 ton,  
— do 31. decembra 2016: 1 010 000 ton,  
— do 31. decembra 2017: 800 000 ton.  
Hrvaška Komisiji do 31. decembra vsako leto, za čenši z letom pristopa, predloži poro čilo o postopnem izvajanju 
direktive in izpolnjevanju vmesnih ciljev.  
IV. KAKOVOST VODE  
1. 31991 L 0271: Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 
30.5.1991, str. 40).  
Z odstopanjem od členov 3, 4, 5, 6 in 7 se zahteve za sisteme zbiranja in čiščenja komunalne odpadne vode na 
Hrvaškem uporabljajo od 1. januarja 2024 v skladu z naslednjimi vmesnimi cilji:  
(a) Do 31. decembra 2018 se skladnost z Direktivo doseže v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom ve č kot 
15 000, razen v naslednjih obalnih aglomeracijah:  
Bibinje - Sukošan,  
Biograd, 
Jelsa - Vrboska,  
Makarska, 
Mali Lošinj,  
Malinska - Njivice,  
Nin, 
Pirovac - Tisno - Jezera,  
Pula - sjever,  
Vela Luka,  
Vir. 
(b) Do 31. decembra 2020 se skladnost z Direktivo doseže v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom ve č kot 
10 000, katerih odpadna voda se izpuš ča v ob čutljiva obmo čja, ter pri čistilnih napravah, ki se nahajajo v zadevnih 
zbiralnih podro čjih Donave in drugih ob čutljivih obmo čij in ki prispevajo k onesnaževanju teh obmo čij, ter v 11 
obalnih aglomeracijah iz to čke (a).  
(c) Do 31. decembra 2023 se skladnost z Direktivo doseže v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom ve č kot 
2 000.  
2. 31998 L 0083: Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL 
L 330, 5.12.1998, str. 32).SL L 112/78 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
Kot izjema se mikrobiološki parametri iz dela A Priloge I oziroma indikatorski parametri iz dela C Priloge I na 
naslednjih obmo čjih za oskrbo z vodo na Hrvaškem uporabljajo od 1. januarja 2019: 
Obmo čje za oskrbo z vodo  Številka obmo čja Prebivalstvo  Koda NUTS  
DA BJELOVAR 107  51 921  HR02  
DA DARUVAR  125  25 608  HR02  
DA ĐUR ĐEVAC 204  30 079  HR01  
DA GORSKI KOTAR  306  26 430  HR03  
DA HRVATSKO ZAGORJE  101  143 093  HR01  
DA ISTO ČNA SLAVONIJA - SLAVONSKI BROD  129  124 349  HR02  
DA ISTRA 301  97 046  HR03  
DA JASTREBARSKO-KLIN ČA SELA  114  23 213  HR01  
DA KARLOVAC-DUGA RESA  116  91 511  HR02  
DA KNIN 404  17 187  HR03  
DA KOPRIVNICA 203  58 050  HR01  
DA KRIŽEVCI  103  36 338  HR01  
DA LAPAC  311  1 880  HR03  
DA LI ČKA JESENICA  118  13 893  HR02  
DA NAŠICE  210  37 109  HR02  
DA NERETVA-PELJEŠAC- 
KOR ČULA-LASTOVO-MLJET 407  58 246  HR03  
DA OGULIN  117  25 192  HR02  
DA OPATIJA-RIJEKA-KRK 304  238 088  HR03  
DA OTO ČAC 309  15 434  HR03  
DA OZALJ 113  11 458  HR02  
DA PETRINJA-SISAK  121  84 528  HR02  
DA PISAROVINA  115  3 910  HR01  
DA PITOMA ČA 205  10 465  HR02  
DA POŽEŠTINE  128  70 302  HR02  
DA SVETI IVAN ZELINA  102  17 790  HR01  
DA UDBINA-KORENICA  310  6 747  HR03  
DA VARAŽDIN  201  184 769  HR01  
DA VELIKA GORICA  503  75 506  HR01  
DA ZAGREB 501  831 047  HR01  
DA ZAPREŠI Ć 502  50 379  HR01  
DA ZRMANJA-ZADAR 401  158 122  HR03  
DA ŽRNOVNICA 307  20 160  HR03SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/79
V. CELOVITO PREPRE ČEVANJE IN NADZOROVANJE ONESNAŽEVANJA (IPPC)  
1. 31999 L 0013: Direktiva Sveta 1999/13/ES z dne 11. marca 1999 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin 
zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih (UL L 85, 29.3.1999, str. 1).  
(a) Z odstopanjem od člena 5 ter prilog IIA in IIB se mejne vrednosti emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe 
organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih za naslednje obrate na Hrvaškem uporabljajo od navedenih 
datumov:  
(i) Od 1. januarja 2014:  
1. ČATEKS, dioni čko društvo za proizvodnju tkanine, umjetne kože, ku ćanskog rublja i proizvoda za šport i 
rekreaciju ( ČATEKS d.d.), Čakovec, Ulica Zrinsko-Frankopanska 25  
2. Drvna industrija KLANA d.d. (DI KLANA d.d.), Klana, Klana 264.  
(ii) Od 1. januarja 2015:  
1. HEMPEL društvo s ograni čenom odgovornošć u Prera điva čka kemijska industrija (HEMPEL d.o.o.), Umag, 
Novigradska ulica 32  
2. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEX ­
PACK, d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Zadar (obrat Zadar, kraj: Zadar, Murvica bb)  
3. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEX ­
PACK, d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Umag (obrat Umag, kraj: Umag, Ungarija bb).  
(iii) Od 1. januarja 2016:  
1. PALMA društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju pogrebnih potrepština (PALMA d.o.o.), 
Jastrebarsko, Donja Reka 24  
2. FERRO-PREIS društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju lijevanih, kovanih i prešanih metalnih 
proizvoda (FERRO-PREIS d.o.o.), Čakovec, Dr. Tome Bratkovi ća 2 
3. AD PLASTIK dionič ko društvo za proizvodnju dijelova i pribora za motorna vozila i proizvoda iz 
plasti čnih masa (AD PLASTIK d.d.), Solin, Matoševa ulica 8 - kraj: Zagreb, Jankomir 5  
4. REMONT ŽELJEZNI ČKIH VOZILA BJELOVAR društvo s ograni čenom odgovornoš ću (RŽV d.o.o.), Bjelo­
var, Trg kralja Tomislava 2  
5. FEROKOTAO d.o.o. za proizvodnju transformatorskih kotlova i ostalih metalnih konstrukcija (FERO ­
KOTAO d.o.o.), Kolodvorska bb, Donji Kraljevec 
6. SAME DEUTZ-FAHR Žetelice, društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i usluge (SAME 
DEUTZ-FAHR Žetelice d.o.o.), Županja, Industrijska 5  
7. CMC Sisak d.o.o. za proizvodnju i usluge (CMC Sisak d.o.o.), Sisak, Bra će Kavuri ća 12 
8. METALSKA INDUSTRIJA VARAŽDIN dioni čko društvo (MIV d.d.), Varaždin, Fabijanska ulica 33  
9. CHROMOS BOJE I LAKOVI, dioni čko društvo za proizvodnju boja i lakova (CHROMOS BOJE I LAKOVI, 
d.d.), Zagreb, Radnič ka cesta 173/d  
10. CHROMOS-SVJETLOST, Tvornica boja i lakova, društvo s ograni čenom odgovornoš ću (CHROMOS-SVJE ­
TLOST d.o.o.), Lužani, Mijata Stojanovi ća 13  
11. MURAPLAST društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju i preradu plasti čnih masa (MURA ­
PLAST d.o.o.), Kotoriba, Industrijska zona bb  
12. ISTRAPLASTIKA dioni čko društvo za proizvodnju ambalaže (ISTRAPLASTIKA d.d.), Pazin, Dubravica 2/a  
13. GRUDINA društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju i usluge (GRUDINA d.o.o.), Županja, 
Aleja Matice hrvatske 21  
14. SLAVICA - KEMIJSKA ČISTIONICA, vlasnik Slavica Hinek, Beli Manastir, J. J. Strossmayera 17  
15. MIDA d.o.o. za usluge i ugostiteljstvo (MIDA d.o.o.), Osijek, Ivana Gunduli ća 206  
16. EXPRESS KEMIJSKA ČISTIONA, vlasnik Ivanka Dr čec, Križevci, Ulica Petra Preradovi ća 14 
17. Kemijska čistionica „BISER“, vlasnik Gojko Mileti ć, Dubrovnik, Nikole Tesle 20  
18. Kemijska čistionica „ELEGANT“, vlasnik Frane Mileti ć, Dubrovnik, Andrije Hebranga 106  
19. KOLAR obrt za kemijsko čišćenje odje će, vlasnik Svjetlana Kolar, Žakanje, Kamanje 70/aSL L 112/80 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
20. MM d.o.o. za trgovinu i usluge (MM d.o.o.), Dragani ć, Lug 112  
21. KEMIJSKA ČISTIONA „AGATA“, vlasnik Branko Szabo, Virovitica, S. Radi ća 66 
22. Obrt za kemijsko čišćenje odje ća „KEKY“, vlasnik Jovita Malek-Milovanovi ć, Pula, Dubrova čke bratovštine 
29 
23. LORNA d.o.o. za pranje i kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda (LORNA d.o.o.), Pula, Valdebe čki 
put 3  
24. KEMIJSKA ČISTIONICA I KOPIRANJE KLJU ČEVA „ŠUPER“, vlasnik Ivan Šuper, Virovitica, J.J. Stros ­
smayera 5  
25. KEMIJSKO ČIŠĆENJE ŠTEFANEC kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda, vlasnik Nadica Štefanec, 
Koprivnica, Ledinska 1a  
26. ARIES društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju glazbala i usluge (ARIES d.o.o.), Varaždin, 
Creska 3  
27. OBRT ZA PRANJE I ČIŠĆENJE TEKSTILA I ODJEĆ E ĐOR ĐEVI Ć, vlasnik Javorka Đor đevi ć, Makarska, 
Ante Star čevi ća 2 
28. OBRT ZA USLUGE PRANJA I KEMIJSKOG ČIŠĆENJA „KORDI Ć“, vlasnik Pero Kordi ć, Makarska, Kipara 
Rendi ća 2 
29. Kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda ČISTIONICA GALEB, vlasnik Stipan Radovi ć, Zadar, 
Varoška 6  
30. KEMIJSKA ČISTIONICA, vlasnik Krešimir Borovec, Varaždin, Juraja Habdeli ća 2 
31. KEMIJSKA ČISTIONICA „VBM“, vlasnik Biserka Posavec, Maruševec, Biljevec 47  
32. OBRT ZA KEMIJSKO ČIŠĆENJE I PRANJE RUBLJA „PLITVICE“, vlasnik Momirka Nini ć, Pula, Rizzijeva 34  
33. „ANA“ KEMIJSKA ČISTIONA, vlasnik Saša Dadi ć, Pula, Zagreba čka 18  
34. Kemijska čistionica, vlasnik Gordana Brali ć, Trogir, Put Demunta 16  
35. „ECONOMATIC“ - PRAONICA RUBLJA, vlasnik Marino Bassanese, Umag, Savudrijska cesta 9  
36. SERVIS ZA ČIŠĆENJE „SJAJ“, vlasnik Danijela Brkovi ć, Virovitica, Golo Brdo 2A. 
(b) Z odstopanjem od člena 5(3)(b) obveznost upravljavca, da pristojnemu organu prepri čljivo dokaže, da se uporablja 
najboljši razpoložljivi postopek za nanašanje zaš čitnih prevlek v ladjedelništvu, za naslednje obrate na Hrvaškem 
velja od 1. januarja 2016:  
1. BRODOTROGIR d.d., Trogir, Put brodograditelja 16  
2. NCP-NAUTI ČKI CENTAR PRGIN-REMONTNO BRODOGRADILIŠTE ŠIBENIK d.o.o. za remont i proizvodnju 
brodova (NCP - REMONTNO BRODOGRADILIŠTE ŠIBENIK d.o.o.), Šibenik, Obala Jerka Šižgori ća 1 
3. BRODOGRADILIŠTE VIKTOR LENAC dioni čko društvo (BRODOGRADILIŠTE VIKTOR LENAC d.d.), Rijeka, 
Martinš ćica bb  
4. 3. MAJ BRODOGRADILIŠTE d.d., Rijeka, Liburnijska 3  
5. BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE društvo s ograni čenom odgovornošć u (BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE 
d.o.o.), Split, Put Supavla 21  
6. ULJANIK Brodogradilište, d.d., Pula, Flaciusova 1.  
2. 32001 L 0080: Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij 
nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (UL L 309, 27.11.2001, str. 1).  
Z odstopanjem od člena 4(1) in (3) se mejne vrednosti emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in prahu za 
naslednje naprave na Hrvaškem uporabljajo od 1. januarja 2018:  
1. BELIŠ ĆE d.d., Beliš će: parni kotel K3+K4 (240 MW)  
2. DIOKI d.d., Zagreb: parni kotel SG 6401C (86 MW)  
3. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Plomin 1: parni kotel (338 MW)  
4. TE PLOMIN d.o.o., Plomin, TE Plomin 2: parni kotel (544 MW)  
5. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Rijeka: parni kotel (800 MW)SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/81
6. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Sisak - blok 1: parna kotla 1A+1B (548 MW)  
7. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Sisak - blok 2: parna kotla 2A+2B (548 MW)  
8. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE-TO Zagreb: sestavljena iz parnega kotla K3 bloka C, vro čevodnih kotlov VK 3, 
VK 4, VK 5, VK 6 in parnega kotla PK 3 (skupaj: 828 MW)  
9. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, EL-TO Zagreb: sestavljena iz bloka 30 MW s parnima kotloma K4 (K8) in K5 
(K9), bloka 12 MW s parnim kotlom K3 (K6), vro čevodnih kotlov WK 1 in WK 3 in parnega kotla K2 (K7) 
(skupaj: 510 MW)  
10. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE-TO Osijek: parna kotla K1+K2 (skupaj: 196 MW).  
3. 32008 L 0001: Direktiva 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem prepre če­
vanju in nadzorovanju onesnaževanja (Kodificirana razli čica) (UL L 24, 29.1.2008, str. 8).  
Z odstopanjem od člena 5(1) se zahteve za izdajanje dovoljenj obstoje čim obratom za naslednje obrate na Hrvaškem 
uporabljajo od datuma, določ enega za vsak obrat, kar zadeva obveznosti za obratovanje v skladu z mejnimi vred ­
nostmi emisij, enakovrednimi parametri ali tehni čnimi ukrepi, ki temeljijo na najboljši razpoložljivi tehnologiji v skladu 
s členom 2(12):  
(a) Od 1. januarja 2014:  
1. NAŠICECEMENT Tvornica cementa, dioni čko društvo (NAŠICECEMENT d.d. Našice), Našice, Tajnovac 1, dejav ­
nost IPPC 3.1.  
2. LIPIK GLAS za proizvodnju stakla društvo s ograni čenom odgovornoš ću (LIPIK GLAS d.o.o.), Lipik, Staklanska 
b.b., dejavnost IPPC 3.3.  
3. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma 
br. 18 (kmetija št. 18, kraj: Čakovec, Totovec), dejavnost IPPC 6.6.a.  
4. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma Forkuševci (kmetija Forku ­ 
ševci), dejavnost IPPC 6.6.c.  
5. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma V. Branjevina (kmetija V. 
Branjevina), dejavnost IPPC 6.6.c.  
6. Drvna industrija KLANA d.d. (DI KLANA d.d.), Klana, Klana 264, dejavnost IPPC 6.7.  
7. ČATEKS, dioni čko društvo za proizvodnju tkanine, umjetne kože, ku ćanskog rublja i proizvoda za šport i 
rekreaciju ( ČATEKS d.d.), Čakovec, Ulica Zrinsko-Frankopanska 25, dejavnost IPPC 6.7.  
(b) Od 1. januarja 2015:  
1. CIMOS LJEVAONICA RO Č d.o.o. proizvodnja aluminijskih odljevaka (CIMOS LJEVAONICA RO Č d.o.o.), Ro č, 
Stanica Ro č 21, dejavnost IPPC 2.5.b.  
2. P. P. C. BUZET društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju, trgovinu i usluge (P. P. C. BUZET 
d.o.o.), Buzet, Most 24, dejavnost IPPC 2.5.b.  
3. Vetropack Straža tvornica stakla d.d. Hum na Sutli (Vetropack Straža d.d. Hum na Sutli), Hum na Sutli, Hum 
na Sutli 203, dejavnost IPPC 3.3.  
4. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb - 
pogon mesa (mesni obrat), dejavnost IPPC 6.4.a.  
5. SLADORANA TVORNICA ŠE ĆERA dioni čko društvo (SLADORANA d.d.), Županja, Še ćerana 63, dejavnost 
IPPC 6.4.b.  
6. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – 
farma br. 19 (kmetija št. 19, kraj: Donji Martijanec, Vrbanovec), dejavnost IPPC 6.6.a.  
7. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma Slaš čak (kmetija Slaš čak), 
dejavnost IPPC 6.6.b.  
8. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 - farma Magadenovac (kmetija 
Magadenovac), dejavnost IPPC 6.6.c.  
9. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEXPACK, 
d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Umag (obrat Umag, kraj: Umag, Ungarija bb), dejavnost IPPC 6.7.  
10. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornoš ću (ALUFLEXPACK, 
d.o.o.), Zadar, Murvica bb - pogon Zadar (obrat Zadar, kraj: Zadar, Murvica bb), dejavnost IPPC 6.7.SL L 112/82 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
11. HEMPEL društvo s ograni čenom odgovornoš ću Prera điva čka kemijska industrija (HEMPEL d.o.o.), Umag, 
Novigradska ulica 32, dejavnost IPPC 6.7.  
12. BELIŠ ĆE dioni čko društvo za proizvodnju papira, kartonske ambalaže, strojeva, primarnu i finalnu preradu 
drva i suhu destilaciju drva (BELIŠ ĆE d.d.), Beliš će, Trg Ante Star čevi ća 1 - razen parnih kotlov K3 in K4 
(prehodno obdobje do 31. decembra 2017, glej spodaj), dejavnost IPPC 6.1.b.  
13. MAZIVA-ZAGREB d.o.o. za proizvodnju i trgovinu mazivima i srodnim proizvodima (MAZIVA-ZAGREB 
d.o.o.), Zagreb, Radni čka cesta 175, dejavnost IPPC 1.2.  
(c) Od 1. julija 2015:  
GAVRILOVI Ć Prva hrvatska tvornica salame, sušena mesa i masti M. Gavrilovi ća potomci, d.o.o. (GAVRILOVI Ć 
d.o.o.), Petrinja, Gavrilovi ćev trg 1 - pogon klaonice: papkari, rezanje i prerada mesa i proizvodnja prera đevina od 
peradi i papkara, te skladištenje mesa (obrat klavnice: parkljarji, rezanje in predelava mesa ter proizvodnja prede ­
lanih proizvodov iz perutnine in parkljarjev ter hramba mesa), dejavnost IPPC 6.4.a.  
(d) Od 1. januarja 2016:  
1. FERRO-PREIS društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju lijevanih, kovanih i prešanih metalnih 
proizvoda (FERRO-PREIS d.o.o.), Čakovec, Dr. Tome Bratkovi ća 2, dejavnost IPPC 2.4.  
2. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX 
Hrvatska d.d.), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb - pogon Sv. Kajo (obrat Sv. Kajo), dejavnost IPPC 
3.1 
3. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX 
Hrvatska d.d.), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb - pogon Sv. Juraj (obrat Sv. Juraj), dejavnost IPPC 
3.1. 
4. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX 
Hrvatska d.d.), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb - pogon 10. kolovoza (obrat 10. kolovoza), 
dejavnost IPPC 3.1.  
5. KIO KERAMIKA d.o.o. za proizvodnju kerami čkih plo čica - „u ste čaju“ (KIO KERAMIKA d.o.o. - „u ste čaju“), 
Orahovica, V. Nazora bb - pogon Orahovica (obrat Orahovica, kraj: Orahovica, V. Nazora bb), dejavnost IPPC 
3.5. 
6. KIO KERAMIKA d.o.o. za proizvodnju kerami čkih plo čica - „u ste čaju“ (KIO KERAMIKA d.o.o. - „u ste čaju“), 
Orahovica, V. Nazora bb - pogon Rujevac (obrat Rujevac, kraj: Dvor, Rujevac bb), dejavnost IPPC 3.5.  
7. PLIVA HRVATSKA d.o.o. za razvoj, proizvodnju i prodaju lijekova i farmaceutskih proizvoda (PLIVA 
HRVATSKA d.o.o.), Zagreb, Prilaz baruna Filipovi ća 25 - pogon Savski Marof (obrat Savski Marof, kraj: 
Prigorje Brdove čko, Prudni čka 98), dejavnost IPPC 4.5.  
8. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - mesna industrija (mesna industrija, kraj: Sv. Petar u Šumi), dejavnost IPPC 6.4 a in b.  
9. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – 
farma br. 20 (kmetija št. 20, kraj: Petrijanec-Nova Ves), dejavnost IPPC 6.6.a.  
10. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Sv. Petar u Šumi 8 (kmetija Sv. Petar u Šumi 8, kraj: Sveti Petar u 
Šumi), dejavnost IPPC 6.6.a.  
11. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Sv. Petar u Šumi 9 (kmetija Sv. Petar u Šumi 9, kraj: Sveti Petar u Šumi), dejavnost IPPC 6.6.a.  
12. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Barban (kmetija Barban, kraj: Barban), dejavnost IPPC 6.6.a.  
13. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Muntrilj (kmetija Muntrilj, kraj: Muntrilj), dejavnost IPPC 6.6.a.
 
14. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Šikuti (kmetija Šikuti, kraj: Svetvin čenat), dejavnost IPPC 6.6.a.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/83
15. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Žminj 2 (kmetija Žminj 2, kraj: Žminj), dejavnost IPPC 6.6.a.  
16. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Surani 2 (kmetija Surani 2, kraj: Tinjani, Surani), dejavnost IPPC 
6.6.a.  
17. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Pilati (kmetija Pilati, kraj: Lovrin, Pilati), dejavnost IPPC 6.6.a.  
18. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Škropeti 2 (kmetija Škropeti 2, kraj: Škropeti), dejavnost IPPC 6.6.a.  
19. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Katun 2 (kmetija Katun 2, kraj: Trviz, Katun Trviski), dejavnost IPPC 
6.6.a.  
20. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, 
Hrvatskog narodnog preporoda 2 - farma Srbinjak (kmetija Srbinjak, kraj: Jakovici, Srbinjak), dejavnost IPPC 6.6.a.  
21. AD PLASTIK dioni čko društvo za proizvodnju dijelova i pribora za motorna vozila i proizvoda iz plasti čnih 
masa (AD PLASTIK d.d.), Solin, Matoševa ulica 8 - kraj: Zagreb, Jankomir 5, dejavnost IPPC 6.7.  
22. BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE društvo s ograni čenom odgovornošć u (BRODOSPLIT-BRODOGRADI ­
LIŠTE d.o.o.), Split, Put Supavla 21, dejavnost IPPC 6.7.  
23. CHROMOS BOJE I LAKOVI, dioni čko društvo za proizvodnju boja i lakova (CHROMOS BOJE I LAKOVI, d.d.), 
Zagreb, Radni čka cesta 173/d, dejavnost IPPC 6.7.  
24. MURAPLAST društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju i preradu plasti čnih masa (MURAPLAST 
d.o.o.), Kotoriba, Industrijska zona bb, dejavnost IPPC 6.7.  
25. 3. MAJ BRODOGRADILIŠTE d.d., Rijeka, Liburnijska 3, dejavnost IPPC 6.7.  
26. CHROMOS-SVJETLOST, Tvornica boja i lakova, društvo s ograni čenom odgovornoš ću (CHROMOS-SVJE ­
TLOST d.o.o.), Lužani, Mijata Stojanovi ća 13, dejavnost IPPC 6.7.  
27. BRODOTROGIR d.d., Trogir, Put brodograditelja 16, dejavnost IPPC 6.7.  
28. ULJANIK Brodogradilište, d.d., Pula, Flaciusova 1, dejavnost IPPC 6.7.  
(e) Od 1. januarja 2017:  
1. METALSKA INDUSTRIJA VARAŽDIN dioni čko društvo (MIV d.d.), Varaždin, Fabijanska ulica 33, dejavnost 
IPPC 2.4.  
2. KANDIT PREMIJER d.o.o. za proizvodnju, promet i usluge (KANDIT PREMIJER d.o.o.), Osijek, Frankopanska 
99, dejavnost IPPC 6.4.b.  
3. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma 
br. 21 (kmetija št. 21, kraj: Čakovec, Totovec), dejavnost IPPC 6.6.a.  
4. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 – farma Lužani (kmetija Lužani), 
dejavnost IPPC 6.6.b.  
(f) Od 1. januarja 2018:  
1. BELIŠ ĆE dionič ko društvo za proizvodnju papira, kartonske ambalaže, strojeva, primarnu i finalnu preradu 
drva i suhu destilaciju drva (BELIŠ ĆE d.d.), Beliš će, Trg Ante Star čevi ća 1 – parni kotao K3, parni kotao K4 
(parni kotel K3, parni kotel K4), dejavnost IPPC 1.1 (nanaša se le na parne kotle K3 in K4).  
2. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 – KTE Jertovec (kombinirana elektrarna Jertovec, kraj: Konjš ćina, Jertovec, Jertovec 151), 
dejavnost IPPC 1.1.  
3. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE Plomin 1 (termoelektrarna Plomin 1, kraj: Plomin, Plomin bb), dejavnost IPPC 1.1.
 
4. TE PLOMIN društvo s ograni čenom odgovornoš ću za proizvodnju elektri čne energije (TE PLOMIN d.o.o.), 
Plomin, Plomin bb - TE Plomin 2 (termoelektrarna Plomin 2, kraj: Plomin, Plomin bb), dejavnost IPPC 1.1.SL L 112/84 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
5. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - EL-TO Zagreb (elektrarna Zagreb - toplotna postaja, kraj: Zagreb, Zagorska 1), dejavnost 
IPPC 1.1.  
6. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE-TO Zagreb (termoelektrarna Zagreb - toplotna postaja, kraj: Zagreb, Kuševa čka 10 a), 
dejavnost IPPC 1.1.  
7. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE Sisak (termoelektrarna Sisak, kraj: Sisak, Č ret bb), dejavnost IPPC 1.1.  
8. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE-TO Osijek (termoelektrarna Osijek - toplotna postaja, kraj: Osijek, Martina Divalta 
203), dejavnost IPPC 1.1.  
9. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica 
grada Vukovara 37 - TE Rijeka (termoelektrarna Rijeka, kraj: Kostrena, Urinj bb), dejavnost IPPC 1.1.  
10. DIOKI Organska petrokemija dioni čko društvo (DIOKI d.d.), Zagreb, Čuline čka cesta 252, dejavnost IPPC 1.1.  
11. INA-INDUSTRIJA NAFTE, d.d. (INA, d.d.), Zagreb, Avenija V. Holjevca 10 – Rafinerija nafte Rijeka - Urinj 
(rafinerija nafte Rijeka - Urinj, kraj: Kostrena, Urinj), dejavnost IPPC 1.2.  
12. INA-INDUSTRIJA NAFTE, d.d. (INA, d.d.), Zagreb, Avenija V. Holjevca 10 – Rafinerija nafte Sisak (rafinerija 
nafte Sisak, kraj: Sisak, Ante Kova čića 1), dejavnost IPPC 1.2.  
13. ŽELJEZARA SPLIT poduzeć e za proizvodnju i preradu čelika d.d. „u ste čaju“ (ŽELJEZARA SPLIT d.d. „u 
ste čaju“), Kaštel Su ćurac, Cesta dr. F. Tu đmana bb, dejavnost IPPC 2.2.  
14. PETROKEMIJA, d.d. tvornica gnojiva (PETROKEMIJA, d.d.), Kutina, Aleja Vukovar 4, dejavnost IPPC 4.2.b.  
VI. KEMIKALIJE  
32006 R 1907: Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, 
evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi 
Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive 
Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).  
(a) Z odstopanjem od člena 23(1) in (2) ter člena 28, ki dolo čata rok za registracijo in predregistracijo snovi iz teh 
členov, se proizvajalcem, uvoznikom in izdelovalcem izdelkov s sedežem na Hrvaškem odobri prilagoditveno obdobje 
šestih mesecev od dne pristopa za predregistracijo snovi v postopnem uvajanju. Datum prvega in drugega roka za 
registracijo iz člena 23(1) in (2) je 12 mesecev od dne pristopa.  
(b) Členi 6, 7, 9, 17, 18 in 33 se za Hrvaško ne uporabljajo v obdobju šestih mesecev od dne pristopa.
 
(c) Z odstopanjem od prehodnih ureditev za vse snovi, ki so vklju čene v Prilogo XIV, v primeru če se datum zadnje 
uporabe izte če pred dnevom pristopa ali prej kot v šestih mesecih po tem dnevu, se za prosilce s sedežem na 
Hrvaškem odobri prilagoditveno obdobje šestih mesecev od dne pristopa, do izteka katerega morajo biti prejete vloge 
za avtorizacijo.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/85
Dodatek k Prilogi V  
Seznam (*) , ki ga je predložila Hrvaška, na katerem so zdravila, za katera dovoljenja za promet, izdana na podlagi 
hrvaške zakonodaje pred dnevom pristopa, ostanejo v veljavi do podaljšanja veljavnosti v skladu s pravnim 
redom Unije oziroma do 30. junija 2017, kar je prej.  
Uvrstitev na seznam sama po sebi ne pomeni, da ima zadevno zdravilo dovoljenje za promet v skladu s pravnim redom 
Unije.  
(*) Glej UL C 119 E, 24.4.2012.SL L 112/86 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
PRILOGA VI 
Razvoj podeželja (iz člena 35(2) Akta o pristopu)  
ZA ČASNI DODATNI UKREPI ZA RAZVOJ PODEŽELJA ZA HRVAŠKO  
A. Podpora za delno samooskrbne kmetije v prestrukturiranju  
V zakonodajnem okviru razvoja podeželja za programsko obdobje 2014–2020 se, kar zadeva Hrvaško, kmetom v skladu 
z nač eli iz člena 34 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 dodeli posebna podpora za delno samooskrbna kmetijska gospodar ­
stva, in sicer na podlagi vlog, odobrenih do 31. decembra 2017, če v novi uredbi o razvoju podeželja za programsko 
obdobje 2014–2020 ne bo predviden noben podoben ukrep in/ali podpora.  
B. Skupine proizvajalcev  
V zakonodajnem okviru razvoja podeželja za programsko obdobje 2014–2020 se, kar zadeva Hrvaško, skupinam 
proizvajalcev, ki jih uradno priznava hrvaški pristojni organ, do 31. decembra 2017 v skladu z na čeli iz č lena 35 Uredbe 
Sveta (ES) št. 1698/2005 dodeli posebna podpora za lažje ustanavljanje in upravno delovanje skupin proizvajalcev, če v 
novi uredbi o razvoju podeželja za programsko obdobje 2014–2020 ne bo predviden noben podoben ukrep in/ali 
podpora.  
C. Leader 
V zakonodajnem okviru razvoja podeželja za programsko obdobje 2014–2020 se, kar zadeva Hrvaško, najnižji prispevek 
EKSRP iz programa razvoja podeželja za Leader dolo či v povpre čju na ravni, ki je vsaj polovica odstotka prora čuna, ki se 
bo uporabljal za ostale države članice, če se takšna zahteva dolo či. 
D. Dopolnila neposrednih pla čil 
1. Podpora se lahko dodeljuje kmetom, ki so upravi čeni do dopolnilnih nacionalnih neposrednih pla čil ali pomo či na 
podlagi člena 132 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009.  
2. Podpora, podeljena kmetu za leta 2014, 2015 in 2016, ne presega razlike med:  
(a) ravnijo neposrednih pla čil, ki se uporabljajo na Hrvaškem za zadevno leto v skladu s členom 121 Uredbe Sveta 
(ES) št. 73/2009, in  
(b) 45 % ravni neposrednih pla čil, ki se uporabljajo v Uniji v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004 za zadevno leto.  
3. Prispevek Unije k podpori, dodeljeni kmetu na podlagi pododdelka D na Hrvaškem za leta 2014, 2015 in 2016 ne 
presega 20 % njenih celotnih sredstev, dodeljenih za razvoj podeželja (EKSRP).  
4. Višina prispevka Unije za dopolnila k neposrednim pla čilom ne presega 80 %.  
E. Instrument za predpristopno pomo č – razvoj podeželja  
1. Hrvaška lahko še naprej sklepa pogodbe ali sprejema obveznosti na podlagi programa IPARD v skladu z Uredbo 
Komisije (ES) št. 718/2007 z dne 12. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi 
instrumenta za predpristopno pomo č (IPA) (  1 ), dokler ne bo za čela sklepati pogodb ali sprejemati obveznosti na 
podlagi ustrezne uredbe o razvoju podeželja. Hrvaška Komisijo obvesti o datumu, ko bo za čela sklepati pogodbe 
ali sprejemati obveznosti na podlagi ustrezne uredbe o razvoju podeželja.  
2. Komisija sprejme ukrepe, ki so potrebni v ta namen, po postopku iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega 
parlamenta in Sveta. V ta namen Komisiji pomaga Odbor IPA iz člena 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006.  
F. Naknadno vrednotenje programa IPARD  
V zakonodajnem okviru razvoja podeželja za programsko obdobje 2014–2020 se, kar zadeva izvajanje programa IPARD 
za Hrvaško, izdatki v zvezi z naknadnim vrednotenjem programa IPARD iz člena 191 Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 
lahko štejejo za upravi čene v okviru ukrepa tehni čne pomo či.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/87  
( 1 ) UL L 170, 29.6.2007, str. 1.
G. Posodabljanje kmetijskih gospodarstev  
V zakonodajnem okviru razvoja podeželja za programsko obdobje 2014–2020 znaša, kar zadeva Hrvaško, najve čja 
intenzivnost pomoč i za posodobitev kmetijskih gospodarstev 75 % zneska upravi čene naložbe za izvajanje Direktive 
Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (  1 ) v 
obdobju najve č štirih let od dne pristopa v skladu s členoma 3(2) in 5(1) navedene direktive.  
H. Izpolnjevanje standardov  
V zakonodajnem okviru razvoja podeželja za programsko obdobje 2014–2020 se, kar zadeva Hrvaško, izpolnjujejo 
predpisane zahteve ravnanja iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009, ki se uporabljajo v navedenem programskem 
obdobju, v skladu z naslednjim časovnim razporedom: zahteve iz to čke A Priloge II se uporabljajo od 1. januarja 2014; 
zahteve iz to čke B Priloge II se uporabljajo od 1. januarja 2016 in zahteve iz to čke C Priloge II se uporabljajo od 
1. januarja 2018.  
PRILOGA VII 
Posebne zaveze, ki jih je Republika Hrvaška prevzela v pristopnih pogajanjih (iz drugega pododstavka 
člena 36(1) Akta o pristopu)  
1. Nadaljnje zagotavljanje u činkovitega izvajanja strategije in akcijskega na črta za reformo pravosodja.  
2. Nadaljnja krepitev neodvisnosti, odgovornosti, nepristranskosti in strokovnosti sodstva.  
3. Nadaljnje izboljševanje uč inkovitosti sodstva.  
4. Nadaljnje izboljševanje obravnave doma čih zadev, povezanih z vojnimi zlo čini. 
5. Nadaljnje trajno doseganje opaznih rezultatov z uspešnimi, u činkovitimi in nepristranskimi preiskavami, pregonom 
in sodnimi odlo čbami v zadevah v zvezi z organiziranim kriminalom in korupcijo na vseh ravneh, tudi korupcijo na 
visoki ravni, in v izpostavljenih sektorjih, kot so javna naro čila. 
6. Nadaljnje izboljševanje rezultatov v okviru okrepljenih prepre čevalnih ukrepov v boju proti korupciji in pri navz ­
križju interesov.  
7. Nadaljnja krepitev varstva manjšin, med drugim z u činkovitim izvajanjem ustavnega zakona o pravicah narodnos ­
tnih manjšin.  
8. Nadaljnje reševanje nerešenih vprašanj v zvezi z vra čanjem beguncev.  
9. Nadaljnje izboljševanje varstva človekovih pravic.  
10. Nadaljnje polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiš čem za nekdanjo Jugoslavijo.SL L 112/88 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 375, 31.12.1991, str. 1.
PRILOGA VIII  
Zaveze, ki jih je Republika Hrvaška prevzela v zvezi s prestrukturiranjem hrvaške ladjedelniške industrije 
(iz tretjega pododstavka člena 36(1) Akta o pristopu)  
Ladjedelniška podjetja, ki bodo prestrukturirana (v nadaljnjem besedilu: podjetja), so naslednja:  
— Brodogra đevna industrija 3. MAJ dioni čko društvo, Rijeka (v nadaljnjem besedilu: 3. MAJ)  
— BRODOTROGIR d.d., Trogir (v nadaljnjem besedilu: Brodotrogir)  
— BRODOGRAÐEVNA INDUSTRIJA SPLIT, dioni čko društvo, Split (v nadaljnjem besedilu: Brodosplit)  
— BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE SPECIJALNIH OBJEKATA društvo s ograni čenom odgovornoš ću, Split (v nadalj ­
njem besedilu: BSO)  
— BRODOGRADILIŠTE KRALJEVICA dioni čko društvo za izgradnju i popravak brodova, Kraljevica (v nadaljnjem 
besedilu: Kraljevica).  
Hrvaška soglaša, da se prestrukturiranje teh podjetij izvede s privatizacijo na podlagi konkuren čnega razpisnega postopka. 
Na črte prestrukturiranja teh podjetij, ki so jih predložili ponudniki, sta odobrili hrvaška agencija za konkurenco in 
Evropska komisija. Vklju čeni bodo v ustrezne privatizacijske pogodbe, ki jih bo Hrvaška sklenila s kupci podjetij.  
Na črti prestrukturiranja, predloženi za posamezna podjetja, podrobno dolo čajo naslednje klju čne pogoje, ki jih je treba 
spoštovati v procesu prestrukturiranja:  
— Vsa državna pomo č, ki so jo ta podjetja prejemala od 1. marca 2006, se mora šteti kot pomo č za prestrukturiranje. 
Podjetja za na črt prestrukturiranja zagotovijo prispevek iz lastnih sredstev, ki mora biti realen, ne sme vsebovati 
državne pomo či in znaša najmanj 40 % celotnih stroškov prestrukturiranja.  
— Splošna proizvodna zmogljivost podjetij se v primerjavi z ravnmi z dne 1. junija 2011 zmanjša s 471 324 KBT na 
372 346 KBT. Podjetja svojo proizvodno zmogljivost zmanjšajo najpozneje dvanajst mesecev po podpisu privatiza ­
cijske pogodbe. Zmanjšanje zmogljivosti se izvede s trajnim zaprtjem splaviš č, z dolo čitvijo splaviš č za izklju čno 
vojaško proizvodnjo v smislu člena 346 PDEU in/ali z zmanjšanjem površine. KBT je enota za merjenje obsega 
proizvodnje, ki se izra čunava v skladu s pravili OECD, ki se uporabljajo.  
— Skupna letna proizvodnja podjetij se omeji na 323 600 KBT za desetletno obdobje z za četkom 1. januarja 2011. 
Obseg proizvodnje podjetij bo omejen na naslednje ravni (  1 ): 
— 3. MAJ: 109 570 KBT  
— Brodotrogir: 54 955 KBT  
— Brodosplit in BSO: 132 078 KBT  
— Kraljevica: 26 997 KBT  
Ta podjetja se lahko dogovorijo za revizijo svojih individualnih proizvodnih omejitev. Na podlagi zavezujo čih 
sporazumov lahko izrecno določ ijo, kateri del njihove individualne proizvodne kvote (izražene v KBT) si medsebojno 
odstopijo. Upošteva se splošna letna proizvodna omejitev v višini 323 600 KBT.  
— V nač rtih prestrukturiranja je dolo čena tudi vrsta drugih ukrepov, ki jih bo izvedlo vsako podjetje, da bi se ponovno 
usposobilo za dolgoro čno preživetje.  
Morebitne naknadne spremembe teh na črtov morajo biti skladne s klju čnimi pogoji navedenega procesa prestrukturiranja, 
in se predložijo v odobritev Komisiji.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/89  
( 1 ) Letna proizvodnja danega podjetja se izra čuna na naslednji na čin. Za četek proizvodnje ladje je na črtovani datum rezanja jekla, zaključ ek 
proizvodnje pa datum pri čakovane dobave ladje, kot je dolo čen v pogodbi s kupcem (ali predvideni datum dostave nedokon čane ladje, 
kadar pri izgradnji ladje sodelujeta dve podjetji). Število KBT za posamezno ladjo se dodeli linearno glede na število koledars kih let v 
obdobju proizvodnje. Skupni obseg proizvodnje podjetja v danem letu se izra čuna tako, da se doda število v tem letu proizvedenih 
KBT.
Podjetja najmanj deset let od datuma podpisa privatizacijske pogodbe ne prejmejo nikakršne nove pomo či za reševanje ali 
prestrukturiranje. Komisija od Hrvaške ob njenem pristopu zahteva vrnitev vsakršne pomo či za reševanje ali prestruktu ­
riranje, ki ji je bila dodeljena v nasprotju s to dolo čbo, skupaj z obrestnimi obrestmi.  
Na črti prestrukturiranja, ki sta jih hrvaška agencija za konkurenco in Komisija odobrili, bodo vklju čeni v ustrezne 
privatizacijske pogodbe, ki jih bo Hrvaška sklenila s kupci podjetij. Privatizacijske pogodbe se predložijo Komisiji v 
odobritev in se podpišejo pred pristopom Hrvaške.  
Komisija pozorno spremlja izvajanje na črtov prestrukturiranja ter izpolnjevanje v tej prilogi dolo čenih pogojev glede ravni 
državne pomo či, lastnega prispevka, zmanjšanj zmogljivosti, omejitve proizvodnje in ukrepov, sprejetih za ponovno 
usposobitev podjetij za preživetje.  
To spremljanje se izvaja vsa leta obdobja prestrukturiranja. Hrvaška v celoti spoštuje vse dogovore o spremljanju. Zlasti:  
— Hrvaška Komisiji do konca obdobja prestrukturiranja vsako leto najpozneje 15. januarja in 15. julija predloži polletna 
poro čila o prestrukturiranju upravi čenih podjetij;  
— poro čila vsebujejo vse podatke, potrebne za spremljanje procesa prestrukturiranja, lastnega prispevka, zmanjšanja 
zmogljivosti, omejitve proizvodnje in ukrepov, sprejetih za ponovno usposobitev podjetij za preživetje;  
— Hrvaška do konca leta 2020 vsako leto najpozneje 15. julija predloži poro čila o letnem obsegu proizvodnje podjetij v 
postopku prestrukturiranja;  
— Hrvaška od podjetij zahteva, da razkrijejo vse pomembne podatke, ki bi se jih v drugih okoliš činah lahko štelo za 
zaupne. Komisija zagotovi, da se zaupni podatki, ki zadevajo posamezna podjetja, ne razkrijejo.  
Komisija se lahko kadar koli odlo či za pooblastitev neodvisnega strokovnjaka, da ovrednoti rezultate spremljanja, izvede 
vse potrebne raziskave in poro ča Komisiji. Hrvaška polno sodeluje z neodvisnim strokovnjakom, ki ga imenuje Komisija, 
in zagotovi, da ima takšen strokovnjak poln dostop do vseh podatkov, potrebnih za opravljanje nalog, ki mu jih je 
zaupala Komisija. 
Komisija od Hrvaške ob njenem pristopu zahteva vrnitev vse pomo či za reševanje ali prestrukturiranje, ki je bila 
dolo čenemu podjetju dodeljena od 1. marca 2006, skupaj z obrestnimi obrestmi, če: 
— privatizacijska pogodba za to podjetje še ni bila podpisana ali ne vklju čuje vseh pogojev, dolo čenih v na črtu 
prestrukturiranja, ki sta ga odobrili hrvaška agencija za konkurenco in Komisija, ali  
— podjetje iz lastnih sredstev ni zagotovilo takega prispevka v višini najmanj 40 % celotnih stroškov prestrukturiranja, ki 
bi bil realen in ne bi vseboval državne pomo či, ali 
— zmanjšanje splošne proizvodne zmogljivosti ni bilo opravljeno v dvanajstih mesecih od podpisa privatizacijske 
pogodbe. V tem primeru se vra čilo pomo či zahteva le od tistih podjetij, ki niso dosegla naslednjih individualnih 
zmanjšanj zmogljivosti:  
— 3. MAJ: za 46 543 KBT  
— Brodotrogir: za 15 101 KBT  
— Brodosplit in BSO: za 29 611 KBT  
— Kraljevica: za 9 636 KBT ali  
— je bila v katerem koli posami čnem koledarskem letu v obdobju 2011–2020 presežena splošna proizvodna omejitev za 
podjetja (tj. 323 600 KBT). V tem primeru se vra čilo pomo či zahteva od tistih podjetij, ki so presegla individualne 
proizvodne omejitve (kakor so bile spremenjene s pravno zavezujo čim sporazumom z drugim ladjedelniškim podjet ­
jem, če je ustrezno).SL L 112/90 Uradni list Evropske unije 24.4.2012
PRILOGA IX 
Zaveze, ki jih je Republika Hrvaška prevzela v zvezi s prestrukturiranjem jeklarskega sektorja (iz tretjega 
pododstavka člena 36(1) Akta o pristopu)  
Hrvaška je s pismom z dne 23. maja 2011 obvestila Komisijo, da je od proizvajalca jekla CMC Sisak d.o.o. prejela 
pripoznavo dolga, ki ustreza vsoti pomoč i za prestrukturiranje, ki jo je to podjetje prejelo v obdobju od 1. marca 2002 
do 28. februarja 2007, in obrestnih obresti (  1 ). Prejeta državna pomo č, brez obrestnih obresti, znaša 19 117 572,36 HRK.  
Če CMC Sisak d.o.o. do pristopa Hrvaške ne vrne skupnega zneska te pomo či skupaj z obrestnimi obrestmi, Komisija od 
Hrvaške zahteva vrnitev vsakršne pomo či za reševanje in prestrukturiranje, ki je bila navedenemu podjetju dodeljena od 
1. marca 2006, skupaj z obrestnimi obrestmi.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/91  
( 1 ) Izra čuna se v skladu s členi 9 do 11 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 
659/1999 o dolo čitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1), kakor je bila nazadnje 
spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1125/2009 (UL L 308, 24.11.2009, str. 5).
PROTOKOL  
o dolo čenih dogovorih o morebitnem enkratnem prenosu enot dodeljenih koli čin, ki se Republiki 
Hrvaški izdajo v okviru Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi 
podnebja, ter o ustreznem nadomestilu  
VISOKE POGODBENICE SO SE  
OB UGOTOVITVI, da je bilo glede na posebne zgodovinske okoliš čine, ki so zaznamovale Hrvaško, dogovorjeno, da se 
izrazi pripravljenost za pomo č Hrvaški z enkratnim prenosom enot dodeljenih koli čin, ki se izdajo v okviru Kjotskega 
protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Kjotski protokol),  
OB OPOZARJANJU, da bi šlo le za enkraten prenos, ki ne bi pomenil precedensa in bi odražal edinstveno in izjemno 
naravo položaja Hrvaške,  
OB POUDARJANJU, da bi morala Hrvaška takšen prenos nadomestiti s prilagoditvijo svojih obveznosti v skladu z 
Odlo čbo št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih 
plinov (  1 ), da se zagotovi okoljska skladnost in prepre či pove čanje skupne koli čine dovoljenih emisij Unije in Hrvaške do 
leta 2020,  
DOGOVORILE O NASLEDNJEM:  
DEL I  
PRENOS  
Člen 1 
Ta del se uporablja za ukrepe v zvezi z morebitnim enkratnim 
prenosom enot dodeljenih koli čin Hrvaški, ki se izdajo v okviru 
Kjotskega protokola.  
Člen 2 
Prenos se izvede samo, če Hrvaška v skladu z ustreznimi pravili 
in časovnimi omejitvami, ki veljajo za umik pritožb, umakne 
pritožbo zoper odloč itev izvršilne veje odbora za zagotavljanje 
izpolnjevanja obveznosti iz Kjotskega protokola, in sicer pred 
za četkom konference UNFCCC, ki bo od 28. novembra do 
9. decembra 2011 v Durbanu.  
Prenos se izvede šele, ko skupina izvedencev UNFCCC za 
pregledovanje po obdobju prilagoditve („ true-up period “) ugotovi, 
da Hrvaška ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 3 Kjotskega 
protokola.  
Prenos se izvede samo, če si Hrvaška po najboljših mo čeh 
prizadeva za izpolnitev svojih obveznosti iz člena 3 Kjotskega 
protokola, vklju čno z dosledno uporabo enot odstranitve iz 
naslova rabe zemljiš č, spremembe namembnosti zemljiš č in 
gozdarstva.  Člen 3  
Sklep o prenosu enot dodeljenih koli čin (AAU) se sprejme v 
skladu s postopkom pregleda iz člena 5 Uredbe (EU) št. 
182/2011Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 
2011 o določ itvi splošnih pravil in na čel, na podlagi katerih 
države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisi ­
je (  2 ). Komisiji pomaga Odbor za podnebne spremembe, ustano ­
vljen s členom 9 Odlo čbe št. 280/2004/ES Evropskega parla ­
menta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za 
spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izva ­
janju Kjotskega protokola (  3 ). Navedeni odbor je odbor v smislu 
Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Če 
odbor mnenja ne da, se sklep ne sprejme.  
AAU, ki se prenesejo, se vzamejo iz koli čine AAU iz člena 2 
Odlo čbe Komisije 2006/944/ES z dne 14. decembra 2006 o 
dolo čitvi ravni emisij, ki se dodelijo Skupnosti in vsaki od 
njenih držav članic v okviru Kjotskega protokola v skladu z 
Odlo čbo Sveta 2002/358/ES (  4 ). 
Prenos ne presega skupne koli čine 7 000 000 AAU.SL L 112/92 Uradni list Evropske unije 24.4.2012  
( 1 ) UL L 140, 5.6.2009, str. 136.  ( 2 ) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.  
( 3 ) UL L 49, 19.2.2004, str. 1.  
( 4 ) UL L 358, 16.12.2006, str. 87. Odlo čba, kakor je bila spremenjena s 
Sklepom Komisije 2010/778/EU z dne 15. decembra 2010 (UL 
L 332, 16.12.2010, str. 41).
DEL II  
NADOMESTILO  
Člen 4  
Ta del se uporablja za nadomestilo, ki ga mora Hrvaška zago ­
toviti v primeru prenosa AAU v skladu z dolo čbami iz dela I.  
Člen 5 
1. Hrvaška zagotovi nadomestilo za vse AAU, ki so bile 
nanjo prenesene, tako da v skladu s tem členom prilagodi 
svoje obveznosti, ki izhajajo iz Odlo čbe št. 406/2009/ES Evrop ­
skega parlamenta in Sveta.  Zlasti se enakovredna koli čina prenesenih AAU, izražena v 
tonah ekvivalenta ogljikovega dioksida, v skladu s tem členom 
odšteje od letnih emisij, dodeljenih Hrvaški, potem ko se letne 
količ ine določ ijo v skladu s členom 3(2) Odlo čbe št. 
406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta.  
2. Komisija objavi podatke o dodeljenih letnih emisijah za 
Hrvaško, izra čunane v skladu z odstavkom 1.SL 24.4.2012 Uradni list Evropske unije L 112/93