Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde k nórskej schéme pomoci, ktorou sa poskytuje finančná podpora drevárskemu sektoru, ďalej len „schéma pre drevo“

(2006/C 272/06)

Rozhodnutím č. 147/06/COL zo 17. mája 2006, ktorého text v autentickom jazyku nasleduje za týmto zhrnutím, začal Dozorný orgán EZVO konanie podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora (dohoda o dozore a súde). Nórske orgány boli informované prostredníctvom kópie tohto rozhodnutia.

Dozorný orgán EZVO týmto oznamuje štátom EZVO, členským štátom EÚ a zainteresovaným stranám, že môžu predložiť pripomienky k predmetnému opatreniu v lehote do jedného mesiaca po uverejnení tohto oznámenia na adresu:

Pripomienky budú oznámené nórskym orgánom. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné nakladanie s informáciami o ich totožnosti.

ZHRNUTIE

Orgán rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s nórskou schémou pomoci, ktorej účelom je poskytovanie grantov podnikom v drevárskom sektore (ďalej len „schéma pre drevo“) s hlavným cieľom zdokonaliť spracovanie dreva, zvýšiť používanie dreva a zlepšiť vzťahy na rôznych úrovniach obchodu medzi lesom a trhom.

Nórske orgány zaviedli schému pre drevo v roku 2000 na obdobie nasledujúcich piatich rokov. Na základe tejto schémy sa poskytujú granty podnikom, inštitúciám atď., ktoré môžu prispieť k celkovému cieľu schémy pre drevo. Orgán sa pôvodne domnieval, že schéma pre drevo predstavuje štátnu pomoc. Keďže schéma pre drevo nebola orgánu oznámená, akákoľvek pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP poskytnutá na základe schémy je nezákonná.

Orgán hodnotil schému pre drevo na základe usmernení orgánu o štátnej pomoci pri pomoci na výskum a vývoj a regionálnej pomoci. Orgán preskúmal aj súlad schémy pre drevo s nariadeniami o skupinových výnimkách v prípade pomoci pre malé a stredné podniky a pomoci vzdelávaniu. Okrem toho sa preskúmala zlučiteľnosť schémy pre drevo s článkom 61 ods. 3 písm. c) na základe zásad stanovených už v uvedených nariadeniach o skupinových výnimkách.

Keďže však schéma pre drevo neobsahuje dostatočne konkrétne vymedzenie typu projektov, ktorým sa pomoc môže poskytnúť, opis oprávnených nákladov alebo stropov pre maximálnu sumu pomoci, ktorú možno poskytnúť, mohla by sa pomoc na základe schémy pre drevo potenciálne poskytnúť rôznym druhom činností bez ohľadu na intenzitu pomoci a bez ohľadu na to, či sú náklady oprávnené. Nórske orgány však uviedli, že v praxi sa schéma pre drevo implementovala na základe intenzít pomoci, ktoré sú uvedené v usmerneniach o štátnej pomoci a v nariadeniach o skupinových výnimkách. Orgán preto požiadal nórske orgány o informáciu, či môžu administratívny postup implementácie schémy pre drevo v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci a základnými zásadami nariadení o skupinových výnimkách podložiť ďalšími dôkazmi. Orgán si napriek tomu vyhradil právo zaujať konečné stanovisko k tomuto administratívnemu postupu vzhľadom na existenciu paralelného postupu 100 % financovania projektov v rámci schémy pre drevo, keď podľa názoru nórskych orgánov nejde o štátnu pomoc.

Orgán sa za takýchto okolností nemohol utvrdiť v tom, či granty na základe schémy pre drevo boli poskytnuté v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci alebo základnými zásadami nariadení o skupinových výnimkách. Preto má pochybnosti o tom, či je schéma pre drevo zlučiteľná s Dohodou o EHP.

Nórske orgány uviedli, že schéma pre drevo obsahuje ustanovenia, ktoré sú v súlade s pravidlami poskytovania pomoci de minimis na základe nariadenia o pomoci de minimis alebo predchádzajúcej kapitoly 12 usmernení o štátnej pomoci o pravidle de minimis pre štátnu pomoc. Zdá sa však, že pravidlá de minimis v prípade schémy pre drevo neobsahujú ustanovenia, ktoré ukladajú povinnosť preveriť, či príjemca pomoci de minimis dostal tri roky pred poskytnutím grantu inú pomoc de minimis. To znamená, že celková prijatá pomoc môže prekročiť strop de minimis.

Orgán v dôsledku týchto okolností nemohol dospieť k záveru, či pomoc údajne poskytnutá ako de minimis takou v skutočnosti bola.

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO

č. 147/06/COL

zo 17. mája 2006

o schéme pre drevo

(„Verdiskapningsprogrammet for tre“)

Nórsko

DOZORNÝ ORGÁN EZVO,

so zreteľom na Dohodu o európskom hospodárskom priestore (1), najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora (2), najmä na jej článok 24 a článok 1 ods. 2 časti I jej protokolu 3,

so zreteľom na usmernenia orgánu (3) o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP, najmä na ich kapitoly 14 a 25, ako aj nariadenia o skupinových výnimkách pri pomoci vzdelávaniu a pomoci pre malé a stredné podniky a nariadenie o pomoci de minimis (4),

keďže:

I. SKUTOČNOSTI

1. Postup

Dozorný orgán EZVO (ďalej len „orgán“) dostal listom z 1. februára 2005 (prípad č. 307555) sťažnosť (ďalej len „sťažnosť“) obchodného združenia nórskeho murárskeho a betonárskeho odvetvia, „byggutengrenser.no“ (ďalej len „sťažovateľ“). V sťažnosti, ktorú orgán dostal a zaevidoval 3. februára 2005, sťažovateľ tvrdí, že nórsky štát poskytuje štátnu pomoc drevárskemu stavebnému priemyslu na základe „Verdiskapningsprogrammet for tre“, označovanom aj „Treprogrammet“ (ďalej len „schéma pre drevo“).

Listom z 27. apríla 2005 (prípad č. 313418) orgán požiadal nórske orgány o informácie. Nórske orgány odpovedali listom z 27. mája 2005, priloženom k listu Delegácie Nórska pri Európskej únii z 1. júna 2005, ktorý orgán dostal a zaevidoval 1. júna 2005 (prípad č. 323464).

Orgán požiadal o ďalšie informácie listom z 31. augusta 2005 (prípad č. 323451), na ktorý nórske orgány odpovedali listom z 29. septembra 2005, priloženom k listu Delegácie Nórska pri Európskej únii z 3. októbra 2005, ktorý orgán dostal a zaevidoval 5. októbra 2005 (prípad č. 345465).

Orgán a nórske orgány sa okrem toho v novembri a decembri 2005 a v januári 2006 neoficiálne kontaktovali vo veci schémy pre drevo telefonicky a prostredníctvom elektronickej pošty. Nórske orgány spracovali informácie získané orgánom v tejto súvislosti v liste z 3. marca 2006, priloženom k listu Delegácie Nórska pri Európskej únii z 8. marca 2006, ktorý orgán dostal a zaevidoval 9. marca 2006 (prípad č. 365992).

2. Opis opatrení

2.1 Cieľ a správa schémy pre drevo uvedené v prípravných legislatívnych prácach.

Cieľ schémy pre drevo je vytýčený v bielej knihe vlády pre parlament o tvorbe hodnoty a príležitostí v sektore lesného hospodárstva (St. meld. nr. 17 (1998 – 99 „Verdiskapning og miljø – muligheter i skogssektoren“) – ďalej len „biela kniha“.

Cieľom bielej knihy bolo vytvoriť všeobecnú stratégiu pre racionálne a udržateľné využívanie lesných zdrojov a zvýšiť príspevok sektorov lesného hospodárstva do národného hospodárstva a k celkovému rozvoju nórskej spoločnosti. Bielou knihou sa navrhlo zavedenie viacerých opatrení za účelom dosiahnutia tohto cieľa – jedným z nich bola schéma pre drevo. V bielej knihe sa v tomto ohľade navrhlo vytvorenie päťročnej schémy na účely tvorby hodnoty v sektore dreva a (drevo)spracovateľskom odvetví. Konkrétnejšie, v bielej knihe sa predpokladalo, že cieľom schémy pre drevo by malo byť zvýšenie tvorby hodnoty v lesnom hospodárstve a v (drevo)spracovateľskom odvetví, ako aj zvýšenie príspevku sektora lesného hospodárstva k dosiahnutiu udržateľnejšej výroby a spotreby (5). Na základe týchto cieľov by sa schéma pre drevo mala zamerať na i) zdokonalenie spracovania dreva, ii) zvýšenie používania dreva a iii) zlepšenie vzťahov na rôznych úrovniach obchodu medzi sektorom lesného hospodárstva a trhom (6). V bielej knihe sa tiež uvádza, že zámerom novej schémy by mala byť identifikácia príležitostí v oblasti vývoja výrobkov, dizajnu a architektúry a že na základe schémy by sa drevo malo považovať za atraktívny stavebný materiál na rôzne účely použitia vo väčšom rozsahu ako v súčasnosti (7). V bielej knihe sa napokon na všeobecnejšej úrovni zdôraznilo, že cieľ zvýšiť hodnotu v drevospracujúcom odvetví by sa mal dosiahnuť interne (t. j. v Nórsku) (8).

Rámec na vytvorenie schémy pre drevo sa podrobnejšie stanovil v odporúčaní stáleho výboru parlamentu určenom parlamentu (Innst. S. nr. 208 (1998 – 1999)) z 3. júna 1999 (ďalej len „odporúčanie“). V odporúčaní sa okrem iného navrhuje vytvorenie pracovnej skupiny za účelom stanovenia stratégií, implementačných a finančných potrieb novej schémy.

Krátko nato bola v júli 1999 vytvorená „pracovná skupina“, zložená, okrem iného, zo zástupcov ministerstva poľnohospodárstva, obchodných združení výrobcov dreva a vlastníkov lesov, výskumných a vývojových inštitúcií, ako aj spoločností v sektore. Pracovná skupina vydala 14. apríla 2000 správu (ďalej len „správa pracovnej skupiny“) o obsahu, organizácii a financovaní schémy pre drevo, ako aj o otázke spojenej s prizvaním príslušných organizácií v sektore na spoluprácu.

Správa pracovnej skupiny sa odvoláva na ciele schémy pre drevo uvedené v bielej knihe a ciele, na ktoré by sa schéma pre drevo mala zamerať (zdokonalenie spracovania dreva, zvýšenie používania dreva a zlepšenie vzťahov na rôznych úrovniach obchodu medzi sektorom lesného hospodárstva a trhom) (9). V správe pracovnej skupiny sa ďalej uvádza, že schéma by sa mala obmedziť na spracovateľský reťazec medzi sektorom lesného hospodárstva a odvetvím mechanického spracovania dreva, ale mala by tiež zahŕňať dodávky surovín pre drevospracujúci priemysel (napr. zvýšiť kvalitu, presnosť a stálosť dodávok) (10). V správe pracovnej skupiny sa tiež uvádza, že cieľom je, aby sa schéma pre drevo zamerala na nórske lesné zdroje a aby sa v nórskom (drevo)spracovateľskom odvetví dosiahli zlepšenia.

V zmysle správy pracovnej skupiny zodpovedá za správu a implementáciu schémy pre drevo i) „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“, všeobecne označovaný ako „SND“ (ktorý bol reorganizovaný a premenovaný na „Innovasjon Norge“ k 1. januáru 2004) a ii) riadiaca skupina (ďalej len „riadiaca skupina“), zložená z trhových prevádzkovateľov menovaných ministerstvom poľnohospodárstva (11).

Úlohou riadiacej skupiny je zaručiť zapojenie sa hodnotového reťazca, overiť, či činnosti v rámci schémy zodpovedajú jej cieľu a stratégiám, navrhovať stratégie a uplatňovať ich pri konkrétnych opatreniach, rozhodovať o celkových prioritách (ako sú priority týkajúce sa oblasti alebo cieľových skupín, na ktoré sa má zamerať), prispievať k vývoju nových strategických iniciatív a k aktívnej komunikácii s cieľom zabezpečiť iniciatívy a zapojenie sa. Riadiaca skupina sa stará aj o záujmy podnikov zúčastnených na schéme. V správe pracovnej skupiny je tiež objasnené ako podniky – prostredníctvom riadiacej skupiny – budú zohrávať ústrednú úlohu pri strategickom rozvoji schémy, čím sa zabezpečí aktívna účasť podniku na rozvoji a realizácii schémy. Riadiaca skupina musí pripraviť ročné správy o implementácii činností a rozvoji schémy. Správy sa predkladajú ministerstvu poľnohospodárstva a tvoria základ procesu prípravy rozpočtu na ministerstve aj návrhu usmernení pre SND (12).

Napokon zo správy pracovnej skupiny vyplýva, že kým v počiatočnej fáze vznikajú iniciatívy na základe financovania zo schémy pre drevo, neskôr by mali prichádzať zo strany prevádzkovateľov, ktorí musia prevziať zodpovednosť za projekty (13). Všetky opatrenia, ktoré sa majú realizovať formou projektov, a návrhy projektov sa hodnotia z hľadiska financovania a príslušných cieľov a kritérií schémy pre drevo.

2.2 Právny základ a ročné rozpočty

Zo štátnych rozpočtov vyplýva, že schému pre drevo financuje ministerstvo poľnohospodárstva (premenované k 30. septembru 2004 na „ministerstvo pre poľnohospodárstvo a výživu“) prostredníctvom ročných príspevkov zo štátneho rozpočtu. Konkrétne údaje o financovaní schémy pre drevo boli uvedené v návrhu vlády pre parlament, ktorý obsahoval štátny rozpočet na rok 2000 (St. prp. nr. 1 (1999 – 2000)), v ktorom bolo financovanie schémy pre drevo zahrnuté do kapitoly 1142 ako položka 71 (14).

V štátnych rozpočtoch na nasledujúce roky sa vyčlenili sumy na schému pre drevo na roky 2001, 2002, 2003, 2004 a 2005 (15). V prvých štyroch rokoch (2000 – 2003, vrátane) boli finančné prostriedky na schému pre drevo vyčlenené pod položkou 71 v kapitole 1142 štátneho rozpočtu, v posledných dvoch rokoch (2004 a 2005) boli finančné prostriedky pre schému pre drevo vyčlenené pod položkou 71 v kapitole 1149 štátneho rozpočtu.

V liste z 29. septembra 2005 nórske orgány informovali orgán, že rozpočty na schému pre drevo na finančné roky 2000 až 2005 boli takéto:

Rok Rozpočet v mil. NOK Schválenia v mil. NOK 2000 17 8,8 2001 25 25,7 2002 20 18,0 2003 36 39,4 2004 35 28,3 2005 33 (ešte nedostupné) Spolu 166 —

Granty sa vyplácali počas troch rokov po roku schválenia („tilsagn“) a po ukončení projektu príjemcom. Ak by sa rozpočet v určitom roku úplne nevyčerpal, zostávajúca suma by sa mohla presunúť do nasledujúceho roka. Celková suma, ktorá pokrýva schválenia, môže byť preto v každom roku vyššia ako rozpočet v tom istom roku.

Granty na základe schémy pre drevo na projekty sú podmienené príspevkami príjemcov formou financovania a pracovnej sily (16). Neexistuje všeobecná minimálna požiadavka na spolufinancovanie, presnejšie povedané, jeho podiel sa mení v závislosti od cieľov a charakteru projektu. Nórske orgány však uviedli, že keďže sa pomoc na základe schémy pre drevo poskytuje v súlade s intenzitami pomoci stanovenými v usmerneniach o štátnej pomoci – ktoré podľa tabuľky vyhotovenej nórskymi orgánmi – stanovujú maximálnu sadzbu 75 % oprávnených nákladov, spolufinancovanie sa vzťahuje na zostávajúcu časť. Projekty môžu byť napriek tomu financované v plnej výške zo schémy pre drevo, najmä tie, ktoré sú určené drevárskemu sektoru vo všeobecnosti, a kde (podľa nórskych orgánov) opatrenie nemožno prideliť jednotlivým podnikom, a ktorých výsledkom je iba malý prospech pre individuálny podnik. Príkladom, ktorý orgány uviedli, je grant vo výške 125 000 NOK pre Norsk Treteknisk Institutt na projekt pre vývoj výrobku hobľovaných panelov na vnútorné použitie. Nórske úrady uviedli, že výsledky sú dostupné pre jeho členské spoločnosti a že v každom prípade je väčšina informácií Norsk Treteknisk Institutt celkovo dostupná v jeho knižnici.

Nórske orgány zdôraznili, že hoci sú projekty spolufinancované, je jasné, že príslušné činnosti/projekty by sa bez poskytnutia grantu na základe schémy pre drevo nezrealizovali. Granty na základe schémy pre drevo sa presne zameriavajú na uvoľnenie (alebo podnietenie) príspevkov a prostriedkov od tých prevádzkovateľov, ktorí by mohli viesť projekty, na ktoré sa vzťahujú ciele schémy pre drevo (17).

2.3 Príjemcovia podpory na základe schémy pre drevo

V správe pracovnej skupiny sa uvádza, že schéma pre drevo by sa mala zameriavať na spoločnosti a ostatných prevádzkovateľov s konkrétnymi projektmi, ktoré patria do strategických a pracovných oblastí schémy a ktoré prispievajú k tvorbe vyššej hodnoty (18).

Nórske orgány ďalej uviedli, že schéma pre drevo je otvorená pre všetky príslušné odvetvia (ďalej len „mechanické drevárske odvetvia a množstvo spoločností“) a odvetvia, ktoré môžu prispieť k dosiahnutiu cieľa schémy pre drevo, ako sú odvetvia, ktoré skúmajú použitie dreva v spojení s inými materiálmi. Na základe týchto parametrov je schéma otvorená pre súkromné osoby, spoločnosti, orgány, zväzy, výskumné a vzdelávacie inštitúcie bez ohľadu na krajinu, kde boli založené.

Nórske orgány poskytli orgánu dva zoznamy vyčlenených prostriedkov poskytnutých na schému pre drevo. Prvý zoznam obsahuje prehľad súm poskytnutých príjemcom odsúhlasením v období rokov 2000 – 2004 (ďalej len „zoznam 1 prehľadu grantov“). Druhý zoznam tiež obsahuje schválenia udelené v rokoch 2000 – 2004, ale obsahuje ďalšie podrobnosti, ako sú sumy, ktoré boli „zrušené“, a sumy skutočne vyplatené príjemcom (ďalej len „zoznam 2 prehľadu grantov“).

2.4 Oprávnené náklady a intenzita pomoci

Nórske orgány vo všeobecnosti uviedli, že granty na základe schémy pre drevo sa poskytovali v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci, ako sú kapitola 14 o pomoci na výskum a vývoj a kapitola 25 o regionálnej pomoci, alebo v súlade so skupinovými výnimkami pre malé a stredné podniky („nariadenie o skupinových výnimkách pre MSP“) alebo v súvislosti s pomocou vzdelávaniu („nariadenie o skupinových výnimkách pri pomoci vzdelávaniu“), pokiaľ sa grant nepovažoval za de minimis na základe predchádzajúcej kapitoly 12 usmernení o štátnej pomoci alebo následného nariadenia o pomoci de minimis („nariadenie de minimis“) (19).

Konkrétnejšie, nórske orgány uviedli, že zo schémy pre drevo sa nefinancujú „…investície do fixných alebo nehmotných aktív ani bežné každodenné operácie“, ale že „zo schémy pre drevo sa môžu financovať poradenské služby pre budovanie kompetencií a sietí, vývoj výrobkov alebo postupov atď.“ V tomto ohľade zo správy riadiacej skupiny vyplýva, že „zo schémy pre drevo sa financujú ‚mäkké’ investície, ktorými sú rozvoj zručností, budovanie sietí, komunikačné riešenia pre vývoj výrobkov a postupov (ale nie pre stroje), vrátane rozvoja trhu IT-infraštruktúry (ale nie strojovej) a podobne. Zo schémy by sa zvyčajne nemala poskytovať podpora na hmotné investície.“ (20)

Pokiaľ ide o oprávnené náklady, nórske orgány uviedli, že granty na základe schémy pre drevo sa poskytujú oprávneným projektom, ktoré „...prispievajú k dosiahnutiu cieľa v rámci stratégií a pracovných oblastí programu“ a ktoré pôsobia ako spúšťací mechanizmus pre inováciu. Pokiaľ ide o stratégie, zo správy pracovnej skupiny vyplýva, že by sa mali používať nasledujúce tri stratégie s cieľom dosiahnuť ciele schémy pre drevo. Každá zo stratégií by sa mala implementovať prostredníctvom činností uvedených pod každou stratégiou (21). Náklady takýchto činností sú preto oprávnené na financovanie zo schémy pre drevo.

Konkrétne, pokiaľ ide o výskum a vývoj, nórske orgány uviedli, že keďže v dokumentoch, na ktorých sa zakladá schéma pre drevo, sa nestanovujú žiadne podmienky, ktoré sa musia splniť, aby bol výskumný a vývojový projekt oprávnený na pomoc, správcovia prípadu hodnotili každý projekt jednotlivo na základe opisu, ktorý predložili žiadatelia, a kapitoly 14 usmernení o štátnej pomoci. V tejto súvislosti nórske orgány uviedli, že oprávnené náklady by mohli zahŕňať personálne náklady (výskumníci, technici a pomocný personál výlučne pridelení na výskumné a vývojové činnosti), nástroje, zariadenie, pracovné priestory a budovy (stále a výlučne používané pri výskumnej a vývojovej činnosti), poradenskú pomoc a súvisiace služby (výlučne používané pri výskumnej a vývojovej činnosti) a správu priamo spojenú s výskumnou a vývojovou činnosťou. Ostatnými oprávnenými nákladmi by mohli byť prevádzkové náklady, ako sú materiály, zásoby a podobné výrobky, ktoré priamo súvisia s výskumnou a vývojovou činnosťou.

Nórske orgány uviedli, že: „Keď sa pomoc poskytuje na poradenské služby, intenzita pomoci predstavuje max. 50 % oprávnených nákladov, pri rozvojových projektoch sa financuje 35/25 % oprávnených nákladov v závislosti od veľkosti príjemcu.“ Orgány následne dodali, že sa predpokladá, že intenzita pomoci musí byť 50 % pri financovaní projektov, ktoré sa zameriavajú na podniky, a že ak granty prekročili 50 %, bolo to na účely projektov so všeobecným a spoločným cieľom, v prípade ktorých sa nórske orgány domnievali, že grant nepredstavuje nezákonnú pomoc na základe článku 61 Dohody o EHP, alebo že je suma oprávnená ako de minimis. Nórske orgány sa tiež odvolávali (v súvislosti so spolufinancovaním) na maximálnu intenzitu pomoci 75 %, hoci bez spojenia tejto intenzity pomoci s konkrétnym súborom usmernení (22).

Nórske orgány tvrdili, že granty na základe schémy pre drevo sa implementovali na základe stropov uvedených v nasledujúcej tabuľke (preloženej orgánom), ktorá podľa nórskych orgánov obsahuje prehľad predtým oznámených a schválených schém.

— ( ) označuje, že schéma má iba výnimočne význam na daný účel a/alebo druh podnikov.

— Pri všetkých schémach pomoci možno poskytnúť až 100 000 EUR na základe pravidiel pre pomoc de minimis

Opatrenie – Schéma Účel MSP (< 250 zamestnancov a dve ďalšie kritériá) Veľké podniky Malé podniky (< 50 zamestnancov a dve ďalšie kritériá) Stredné podniky (< 250 zamestnancov a dve ďalšie kritériá) Celoštátna inovačná schéma Investície 15 % 7,5 % 0 Mäkká (soft) pomoc 50 % 0 Pomoc vzdelávaniu (v súčasnosti sa nemôže poskytnúť z LI) (Špecifická/všeobecná – 35 %/70 %) (Špecifická/všeobecná – 25 %/50 %) VaV: — Rozvojové činnosti pre komercializáciu 35 % 25 % Technické prípravné štúdie 75 % 50 % — (Individuálny výskum Technické prípravné štúdie) (60 %/75 %) (50 %/75 %) OFU/IFU VaV: — Rozvojové činnosti pre komercializáciu 35 % (regionálna oblasť + 5 %) 25 % (regionálna oblasť + 5 %) Technické prípravné štúdie 75 % 50 % — (Individuálny výskum Technické prípravné štúdie) (60 %/75 %) (50 %/75 %) Príspevok krajským samosprávnym úradom na regionálny rozvoj Investície: — Oblasť A 30 % 25 % B 25 % 20 % C 20 % (25 %) (23) 10 % (15 %) Mäkká (soft) pomoc 50 % 0 Pomoc vzdelávaniu Špecifická/všeobecná – 40 %/75 % Špecifická/všeobecná – 30 %/55 % VaV: — Rozvojové činnosti pre komercializáciu 40 % 30 % Technické prípravné štúdie 75 % — (Individuálny výskum, Technické prípravné štúdie) (65 %/75 %) 55 % (55 %/75 %) Zmeny usporiadania a nové diela Investície: 0 — Mimo regionálnej oblasti 15 % 7,5 % — V regionálnej oblasti Oblasť A: 30 %, B: 25 % a C: 20 % (25 %) (24) Oblasť A: 25 %, B: 20 % a C: 10 % (15 %) Mäkká (soft) pomoc: — Mimo regionálnej oblasti 50 % — V regionálnej oblasti 50 % Pomoc vzdelávaniu: — Mimo regionálnej oblasti Špecifická/všeobecná – 35 %/70 % Špecifická/všeobecná – 25 %/50 % — V regionálnej oblasti Špecifická/všeobecná – 40 %/75 % Špecifická/všeobecná – 30 %/55 % VaV: Mimo regionálnej oblasti: — Rozvojové činnosti pre komercializáciu 35 % 25 % Technické prípravné štúdie 75 % 50 % — (Individuálny výskum Technické prípravné štúdie) (60 %/75 %) (50 %/75 %) V regionálnej oblasti: — Rozvojové činnosti pre komercializáciu 40 % 30 % Technické prípravné štúdie 75 % 55 % — (Individuálny výskum Technické prípravné štúdie) (65 %/75 %) (55 %/75 %) Grant na založenie podniku Pomoc de minimis Max. 400 000 NOK (v špecifických prípadoch viac, ale nie viac ako 100 000 EUR

Odkazy na „oblasť“ sa týkajú oblastí oprávnených na regionálnu pomoc podľa rozhodnutia orgánu o mape regionálnej pomoci pre Nórsko (25).

2.5 Pomoc de minimis

Pokiaľ ide o pomoc de minimis, nórske orgány predložili zoznam tých subjektov, ktoré podľa ich názoru dostali granty na základe schémy pre drevo, ktoré sú označené ako de minimis (ďalej len „zoznam de minimis“). Nórske orgány v tomto ohľade uviedli, že dátum, ku ktorému orgány dali súhlas („tilsagn“), je rozhodujúci pre stanovenie, či sa na daný grant uplatňuje predchádzajúca kapitola 12 usmernení o štátnej pomoci o pravidle de minimis, alebo nasledujúce opatrenie de minimis. Orgány okrem toho vysvetlili, že keď sa pomoc udeľuje ako pomoc de minimis, schválenie, zaslané príjemcovi pomoci, obsahuje odkaz na strop de minimis a časový rámec, ako aj na povinnosť príjemcu pomoci informovať o pomoci prijatej z iných zdrojov počas troch rokov odo dňa odsúhlasenia udelenia pomoci (26).

2.6 Spustenie schémy a dĺžka trvania

Nórske orgány uviedli, že schéma pre drevo bola spustená 1. júla 2000 (t. j. dátum, ku ktorému sa mohli predkladať žiadosti o podporu) a mala by zostať v platnosti päť rokov (27). Takisto sa to uvádza v pripomienkach k návrhu štátneho rozpočtu v St. prp. nr. 1 (2000 – 2001), z ktorých vyplýva, že schéma pre drevo nadobudla účinnosť v druhom štvrťroku roku 2000.

2.7 Obchodovanie s výrobkami z dreva

Z bielej knihy vlády pre parlament o tvorbe hodnoty a príležitostí v sektore lesného hospodárstva vyplýva, že Nórsko vyváža svoje výrobky z dreva do EÚ. V tejto súvislosti sa v oddiele 4.3 bielej knihy výslovne uvádza, že „Nórsko vyváža približne 85 – 90 % celkovej produkcie výrobkov z dreva a papierenských výrobkov a približne 35 % produkcie dreva. Dodávky do krajín EÚ predstavujú približne 70 % a 90 % celkového vývozu. Akékoľvek strategické alebo politické intervencie v EÚ, ktoré môžu ovplyvniť dovoz výrobkov lesného hospodárstva EÚ, by mohli mať rozsiahle dôsledky pre nórsky sektor lesného hospodárstva.“ (28) Zo štatistík Eurostatu okrem toho vyplýva, že s výrobkami z dreva sa v EÚ obchoduje vo veľkom rozsahu (29). Zo štatistík „Statistics Norway“ („Statistisk sentralbyrå“) napokon vyplýva, že Nórsko tiež dováža podstatné množstvá dreva, spracovaného dreva a výrobkov z dreva („Tømmer, trelast og kork...“) z EÚ do Nórska (30).

II. HODNOTENIE

1. Existencia štátnej pomoci

Orgán sa predbežne domnieva, že schéma pre drevo patrí do rámca pôsobnosti Dohody o EHP. Toto stanovisko sa zakladá na skutočnosti, že z článku 8 ods. 3 Dohody o EHP vyplýva, že Dohoda o EHP sa uplatňuje na výrobky uvedené v kapitolách 25 až 97 Harmonizovaného komoditného opisného a kódovacieho systému, a skutočnosti, že na drevo a výrobky z dreva sa vzťahuje kapitola 44. Keďže podpora na základe schémy pre drevo sa poskytuje drevospracujúcim podnikom a súvisiacim drevárskym odvetviam, zastáva orgán názor, že schéma patrí do rozsahu pôsobnosti Dohody o EHP.

1.1 Štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP

Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie takto:„Ak nie je v tejto dohode uvedené inak, akákoľvek pomoc poskytnutá členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo môže narušiť hospodársku súťaž uprednostňovaním určitých podnikov alebo výrobou určitých tovarov v rozsahu, ktorý ovplyvňuje obchodovanie medzi zmluvnými stranami, je nezlučiteľná s touto dohodou.“

Aby sa opatrenie posudzovalo ako štátna pomoc podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí spĺňať všetky štyri nasledujúce kritériá: Opatrenie musí i) poskytovať príjemcom výhodu, ktorú nemajú pri normálnom podnikaní, ii) byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych prostriedkov; iii) byť selektívne v tom, že uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov a iv) narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchodovanie medzi zmluvnými stranami. Ďalej sa preskúmalo, či sú všetky tieto štyri kritériá v tomto prípade splnené.

1.2 Hospodárska výhoda

Opatrenie musí poskytovať príjemcom výhodu, ktorú nemajú pri bežnom podnikaní.

Nórske orgány poskytli na základe schémy pomoci pre drevo finančné granty spoločnostiam, orgánom, zväzom atď., ktoré môžu prispieť k cieľom schémy. Podniky, ktoré dostali takéto granty, dostávajú hospodársku výhodu, t. j. grant, ktorý by nedostali pri ich bežnom podnikaní.

1.3 Prítomnosť štátnych prostriedkov

Výhoda musí byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov.

Granty pridelené na základe schémy pre drevo sú financované ministerstvom poľnohospodárstva (premenovaným na „ministerstvo poľnohospodárstva a výživy“30. septembra 2004), a teda štátom.

1.4 Uprednostňovanie určitých podnikov alebo výroby určitých tovarov

Opatrenie musí uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov.

Z rôznych prípravných legislatívnych prác (ako sú biela kniha, odporúčanie a správa pracovnej skupiny), ktoré viedli k návrhu štátnych rozpočtov a vytvoreniu schémy pre drevo, vyplýva, že schéma sa zameriava na zlepšenie i) hodnoty v odvetví spracovania dreva a ii) vzťahov na rôznych úrovniach obchodu medzi sektorom lesného hospodárstva a trhom (ktoré zahŕňajú dodávky surovín pre drevospracujúci priemysel) spolu so všeobecným cieľom zvýšiť súčasné používanie dreva.

Granty na základe schémy pre drevo sa tak poskytujú v prípade, že môžu byť prínosom pre drevospracujúci priemysel a súvisiace drevárske odvetvia, ako aj pre dodávky surovín pre tieto odvetvia. Schéma pre drevo uprednostňuje preto podniky v sektore drevospracujúceho priemyslu a je tak svojou povahou selektívna. Európsky súdny dvor v tomto ohľade skonštatoval, že opatrenie môže byť selektívne, aj keď sa vzťahuje na celý sektor (podniky v ňom) (31).

Je potrebné poznamenať, že hoci granty na základe schémy pre drevo možno prideliť aj podnikom v iných odvetviach (napríklad, ak odvetvia skúmajú využívanie dreva v spojení s inými materiálmi), táto možnosť je otvorená iba pre také odvetvia, ktoré môžu prispieť k celkovému cieľu schémy pre drevo, celkovo zvýšiť hodnotu v drevospracujúcom odvetví. Orgán sa preto domnieva, že aj táto možnosť v konečnom dôsledku smeruje k uprednostňovaniu podnikov v drevospracujúcom priemysle a súvisiacich drevárskych odvetviach.

1.5 Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami

Opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchodovanie medzi zmluvnými stranami.

Nórske orgány poskytujú granty na základe schémy pre drevo podnikom v drevospracujúcich (a súvisiacich) odvetviach. Nórsky priemysel navyše vyváža veľkú časť surového dreva a spracovaných výrobkov z dreva (až 90 %) do ostatných krajín EHP, kde sa s výrobkami z dreva vo veľkej miere obchoduje. Nórsko navyše dováža drevo, spracované drevo a výrobky z dreva z EÚ. Poskytovanie podpory podnikom na základe schémy pre drevo za takýchto okolností posilní postavenie príjemcov v porovnaní s inými podnikmi, ktoré sa nachádzajú v Nórsku alebo v iných krajinách EHP, ktoré si konkurujú v drevospracujúcich (a súvisiacich) odvetviach. Keďže drevo je iba jednou zo surovín používaných v stavebníctve, granty, ktoré dostali stavebné spoločnosti na základe schémy pre drevo, okrem toho posilnia a upevnia ich postavenie v porovnaní s ostatnými podnikmi, ktoré si konkurujú v stavebnom odvetví (32).

Orgán sa na základe toho domnieva, že poskytovanie finančnej podpory podnikom na základe schémy pre drevo naruší hospodársku súťaž a ovplyvní obchod.

1.6 Záver

V zmysle už uvedených skutočností dospel orgán k predbežnému záveru, že schéma pre drevo spĺňa test v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, a preto predstavuje štátnu pomoc. Orgán tiež berie do úvahy, že keďže schéma pre drevo je právnym predpisom, na základe ktorého, bez potreby ďalších implementačných opatrení, možno poskytnúť individuálnu pomoc podnikom definovaným v právnom predpise všeobecným a abstraktným spôsobom, možno ju kvalifikovať ako schému pomoci v zmysle článku 1 písm. d) časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

2 Zlučiteľnosť pomoci

Orgán predbežne konštatuje, že schéma pre drevo spĺňa test v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, a preto predstavuje štátu pomoc, musí sa preskúmať, či schému pre drevo možno považovať za zlučiteľnú s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 2 alebo ods. 3 Dohody o EHP.

2.1 Zlučiteľnosť s článkom 61 ods. 2 Dohody o EHP

Zdá sa, že žiadna z výnimiek na základe článku 61 ods. 2 Dohody o EHP sa v tomto prípade neuplatňuje, keďže schéma pre drevo sa nezameriava na ciele uvedené v týchto ustanoveniach.

2.2 Zlučiteľnosť s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP

Opatrenie štátnej pomoci sa považuje za zlučiteľné s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP, ak je navrhnuté na podporu hospodárskeho rozvoja v oblastiach s veľmi nízkou životnou úrovňou alebo s vysokou nezamestnanosťou. Keďže však v mape regionálnej pomoci Nórska nie sú definované žiadne takéto oblasti, nie je toto opatrenie náležité (33).

Výnimka v článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP sa okrem toho neuplatňuje, lebo štátna pomoc poskytovaná na základe schémy pre drevo sa nezameriava na podporu realizácie významného projektu spoločného európskeho záujmu alebo na odstránenie vážneho narušenia nórskeho hospodárstva.

Výnimka uvedená v článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ktorou sa stanovuje, že štátna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak uľahčuje rozvoj niektorých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí a nemá nepriaznivý vplyv na obchodné podmienky v rozpore so spoločným záujmom, sa môže uplatniť.

Podniky sú oprávnené na pomoc na základe tohto opatrenia, ak boli založené v určitých regiónoch definovaných v uvedenej mape regionálnej pomoci Nórska a ak sú splnené podmienky uvedené v kapitole 25 usmernení o štátnej pomoci. Dokumenty, na základe ktorých bola schéma pre drevo (napr. štátne rozpočty, biela kniha, správa pracovnej skupiny atď.) vytvorená, však neobsahujú žiadne ustanovenia, ktoré sa odvolávajú na mapu regionálnej pomoci pre Nórsko alebo podmienky stanovené v kapitole 25 usmernení o štátnej pomoci.

Nórske orgány však uviedli, že schéma pre drevo sa (v praxi) implementovala na základe stropov (regionálnej pomoci) uvedených v tabuľke s názvom „Dodatok č. 3 Prehľad – miery financovania uplatňované na schému pre drevo“ (začlenenej do oddielu 2.4 časti I „Skutočnosti“). Orgán však poznamenáva, že táto tabuľka neobsahuje žiadne dodatočné informácie o uplatňovaní stropov, ako je vymedzenie oprávnených nákladov. Orgán sa preto nemôže utvrdiť v tom, že granty poskytované na základe schémy pre drevo sú v súlade s kapitolou 25 usmernení o štátnej pomoci pre regionálnu pomoc a že sú s ňou zlučiteľné.

Podľa kapitoly 14 usmernení o štátnej pomoci sa pomoc poskytnutá podnikom na výskum a vývoj môže považovať za zlučiteľnú s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP. Kapitola 14 definuje rôzne druhy výskumu a vývoja, ako sú „základný výskum“, „priemyselný výskum“ a „predkonkurenčná rozvojová činnosť“ a intenzity pomoci, ktoré sa uplatňujú.

Dokumenty, na základe ktorých bola schéma pre drevo vytvorená a na základe ktorých sa implementuje, však neobsahujú žiadnu definíciu alebo požiadavky, pokiaľ ide o druh výskumu a vývoja, na ktorý sa môže podpora poskytnúť, neopisujú náklady, ktoré sa považujú za oprávnené, ani nestanovujú žiadne stropy maximálnej výšky pomoci, ktorá sa môže poskytnúť.

Nórske orgány uviedli, že pomoc na činnosti vo výskume a vývoji sa (v praxi) poskytovala v súlade s pravidlami stanovenými v kapitole 14 usmernení o štátnej pomoci a že výskumné a vývojové projekty sú financované do výšky 35/25 % oprávnených nákladov v závislosti od veľkosti príjemcu. Nórske orgány však poskytli aj prehľady o ostatných intenzitách pomoci, ako sú 50 % pri financovaní projektov, ktoré sú určené podnikom a 100 %, keď sa grant nepovažoval za pomoc buď z dôvodu, že činnosť by sa nemohla prideliť jednotlivým podnikom, alebo z dôvodu, že bola považovaná za de minimis. (34) V súvislosti so spolufinancovaním sa nórske orgány okrem toho odvolávali na maximálnu intenzitu pomoci 75 %.

Pokiaľ ide o oprávnené náklady, nórske orgány uviedli, že by mohli zahŕňať personálne náklady, nástroje, vybavenie, pracovné priestory, budovy, atď. Keďže sú tieto náklady uvedené ako oprávnené náklady v kapitole 14.6 usmernení o štátnej pomoci, orgán pripomína, že granty na základe schémy pre drevo sa môžu poskytovať aj na financovanie nákladov rôznych iných činností, ako sú kampane, šírenie informácií, vytvorenie internetových portálov a sietí, miesta stretnutí konkrétnych skupín, rozvojové projekty so zameraním na tvorbu hodnoty, logistické systémy a digitalizácia.

Orgán sa na základe vyššie uvedených skutočností nemôže utvrdiť v tom, že granty poskytované na základe schémy pre drevo sú v súlade s kapitolou 14 usmernení o štátnej pomoci pre výskum a vývoj.

Pomoc poskytovaná v súlade s nariadeniami o skupinových výnimkách pri pomoci pre MSP a/alebo pomoci vzdelávaniu sa považuje za zlučiteľnú s Dohodou o EHP a je vyňatá z požiadavky na oznámenie za predpokladu, že schéma spĺňa všetky podmienky príslušného nariadenia o skupinových výnimkách a obsahuje odkaz na toto nariadenie (uvedením jeho názvu a referenčného čísla v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev, teraz Úradnom vestníku Európskej únie) (35).

Štátne rozpočty, správa pracovnej skupiny ani žiadne iné prípravné legislatívne práce týkajúce sa schémy pre drevo však neobsahujú odkaz na uplatňovanie nariadenia o skupinových výnimkách pre MSP alebo nariadenia o skupinových výnimkách pri pomoci vzdelávaniu. Orgán nedostal okrem toho od nórskych orgánov žiadne informácie o uplatňovaní akýchkoľvek nariadení o skupinových výnimkách na uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie.

Na základe toho sa orgán predbežne domnieva, že nórske orgány nedodržali pri schéme pre drevo formálne požiadavky nariadení o skupinových výnimkách.

Orgán môže hodnotiť schému pre drevo priamo na základe článku 61 ods. 3 písm. c) v zmysle základných zásad stanovených v nariadeniach o skupinových výnimkách pri pomoci MSP a pomoci vzdelávaniu, aby zistil, či schému pre drevo možno považovať za zlučiteľnú s Dohodou o EHP.

V štátnych rozpočtoch ani v žiadnych iných prípravných legislatívnych prácach týkajúcich sa schémy pre drevo sa však nestanovuje, že podpora sa musí poskytovať spoločnostiam považovaným za MSP alebo obsahovať definíciu tohto pojmu. Nestanovuje sa v nich ani, že podpora sa musí poskytovať na pomoc vzdelávaniu alebo obsahovať definíciu takejto pomoci.

Nórske orgány na druhej strane uviedli, že schéma pre drevo sa (v praxi) implementovala na základe stropov uvedených v tabuľke s názvom „Dodatok č. 3 Prehľad – miery financovania uplatňované na schému pre drevo“ (uvedenej v oddiele 2.4 časti I „Skutočnosti“). Táto tabuľka neobsahuje žiadne dodatočné informácie o uplatňovaní stropov, ako je opis oprávnených nákladov. Orgán sa preto nemôže utvrdiť v tom, že granty poskytované na základe schémy pre drevo sa zakladali na postupe, ktorý je v súlade so základnými zásadami o poskytovaní pomoci pre MSP.

Orgán sa na základe vyššie uvedených skutočností predbežne domnieva, že aj po zohľadnení základných zásad stanovených v nariadeniach o skupinových výnimkách má pochybnosti o zlučiteľnosti schémy pre drevo s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

2.3 Závery

Keďže orgán nemôže potvrdiť, že schéma pre drevo je oprávnená na ktorúkoľvek z výnimiek stanovených v Dohode o EHP, má preto pochybnosti o tom, či ju možno považovať za zlučiteľnú s Dohodou o EHP.

Dokumenty predložené orgánu, na základe ktorých bola schéma pre drevo vytvorená a na základe ktorých sa implementuje, neobsahujú dostatočne konkrétne definície typov projektov, na ktoré sa pomoc môže poskytnúť, vymedzenie oprávnených nákladov alebo stropov pre maximálnu sumu pomoci, ktorú možno poskytnúť. Nórske orgány však môžu mať administratívny postup implementácie schémy pre drevo v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci a základnými zásadami nariadení o skupinových výnimkách. Na základe toho nórske orgány sa vyzývajú, aby predložili akékoľvek informácie preukazujúce, že boli vydané vnútorné pokyny alebo iné úradné príkazy na účely implementácie schémy pre drevo v súlade so zásadami stanovenými v usmerneniach o štátnej pomoci alebo základnými zásadami v nariadeniach o skupinových výnimkách.

Orgán však chce upozorniť na to, že aj keby bolo možné takýto administratívny postup dokázať, vyhradzuje si právo zaujať stanovisko k tomu, či schému pomoci pre drevo možno považovať za zlučiteľnú na základe článku 61 ods. 3 písm. c), keďže sa na základe schémy pre drevo poskytuje 100 % pomoc na projekty, pri ktorých administratívny orgán nepovažoval grant za pomoc, pretože činnosť by sa nemohla prideliť jednotlivým podnikom a priniesla by malý prospech iba pre individuálny podnik. V skutočnosti v príklade uvedenom v oddiele 2.2 (časti I „Skutočnosti“ pod „spolufinancovaním“), v ktorom sa zo schémy pre drevo financuje 100 % nákladov rozvojového projektu, nemožno vylúčiť existenciu štátnej pomoci iba pre to, že výsledky boli sprístupnené „členským spoločnostiam“. Nórske orgány sa vyzývajú, aby predložili ďalšie informácie týkajúce sa tohto postupu, vrátane informácií o existencii možných vnútorných pokynov na implementáciu schémy pre drevo týmto spôsobom.

3. Pomoc de minimis

Nórske orgány uviedli, že granty poskytnuté na základe konkrétnych ustanovení schémy pre drevo spĺňajú podmienky, aby sa mohli považovať za pomoc de minimis. Inými slovami, podľa nórskych orgánov schéma pre drevo obsahuje ustanovenia, v ktorých sa stanovujú podmienky, na základe ktorých možno zabezpečiť, že v prípade ich splnenia sa granty môžu považovať za pomoc de minimis.

Poskytnutie grantu sa môže považovať za pomoc de minimis na základe predchádzajúcej kapitoly 12 usmernení o štátnej pomoci alebo následného nariadenia de minimis (ktoré nahradilo kapitolu 12 k 1. februáru 2003) (36), ak opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP a v prípade, že tu neexistuje oznamovacia povinnosť (37). Keďže schéma pre drevo bola implementovaná medzi 1. júlom 2000 a koncom roku 2005, vzťahujú sa na túto schému obidva súbory pravidiel de minimis. Podľa nórskych orgánov je pre rozhodnutie, či sa na uvedený grant uplatňuje predchádzajúca kapitola 12 usmernení o štátnej pomoci alebo následné nariadenie de minimis, rozhodujúci dátum, kedy nórske orgány grant odsúhlasili („tilsagn“).

Z článku 3 ods. 1 nariadenia de minimis vyplýva, že vnútroštátne orgány môžu poskytnúť pomoc de minimis iba po predchádzajúcom overení, či sa celková suma pomoci de minimis, ktorú spoločnosť dostala, nezvýšila v dôsledku inej pomoci de minimis prijatej v predchádzajúcich troch rokoch. Predchádzajúca kapitola 12 usmernení o štátnej pomoci obsahuje ustanovenie s rovnakým účinkom, v ktorom sa stanovuje, že sa musí zabezpečiť, aby žiadna dodatočná pomoc poskytnutá tomu istému príjemcovi nezvýšila celkovú sumu poskytnutej pomoci nad strop de minimis. Podľa nariadenia de minimis je jedným spôsobom overenia stropu de minimis získať od príjemcu úplné informácie v tejto záležitosti. Podľa predchádzajúcej kapitoly 12 usmernení o štátnej pomoci by sa pravidlo de minimis malo overovať spôsobom kontroly (napr. kontrolná „mašinéria“). Podľa názoru orgánu by to mohlo tiež spočívať v získaní úplných informácií od príjemcu v tejto záležitosti.

Innovasjon Norge sa pri schéme pre drevo odvolala na pravidlá de minimis a informovala príjemcov o povinnosti informovať orgány o inej pomoci de minimis prijatej tri roky po odsúhlasení poskytnutia pomoci de minimis. Táto oznamovacia povinnosť sa však vzťahuje len na pomoc de minimis prijatej po prijatí pomoci na základe schémy pre drevo a príjemcovia preto neboli požiadaní, aby predložili informácie, či dostali pomoc de minimis pred prijatím pomoci de minimis na základe schémy pre drevo. V dôsledku toho nemožno vylúčiť, že príjemcovia dostali inú pomoc de minimis pred prijatím grantov na základe schémy pre drevo, čo môže znamenať, že celková pomoc prekročí strop de minimis. Orgán sa preto nemôže uistiť, či pomoc, ktorú nórske orgány označili za pomoc de minimis na základe schémy pre drevo, takou skutočne je. Orgán sa preto predbežne domnieva, že ustanovenia schémy pre drevo, ktoré potenciálne predstavujú schému de minimis, nie sú v súlade s pravidlami de minimis.

4. Procesné požiadavky

Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde „Dozorný orgán EZVO bude informovaný o akýchkoľvek plánoch poskytnúť alebo zmeniť pomoc v dostatočnom predstihu, aby mohol predložiť svoje pripomienky. Príslušný štát nesmie uviesť svoje navrhované opatrenia do platnosti, pokiaľ sa konanie neuzavrie konečným rozhodnutím.“

Nórske orgány neoznámili schému pre drevo orgánu pred implementáciou schémy. Orgán poznamenáva, že od nórskych orgánov nedostal informácie, ktoré potvrdzujú, že schéma pre drevo je pokračovaním predchádzajúcej schémy podobnej schéme pre drevo z hľadiska podstaty a štruktúry. Na schému pre drevo sa navyše nevzťahuje žiadna iná schéma pomoci, ktorú nórske orgány oznámili orgánu. Vzhľadom na predbežné stanovisko orgánu, že schéma pomoci predstavuje štátnu pomoci v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, sa orgán predbežne domnieva, že nórske orgány nedodržali oznamovaciu povinnosť podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde. Akákoľvek štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ktorá nie je oznámená, sa bude pokladať za „nezákonnú pomoc“ v zmysle článku 1 písm. f) časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

Nórske orgány sa vyzývajú, aby potvrdili, či schéma pre drevo bola ukončená, a uviedli konkrétny dátum jej ukončenia.

5. Záver

Orgán na základe informácií predložených nórskymi orgánmi sa predbežne domnieva, že schéma pre drevo predstavuje pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Orgán má navyše pochybnosti o tom, či možno schému pre drevo považovať za zlučiteľnú s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP v spojení s požiadavkami stanovenými v kapitolách 14 a 25 usmernení orgánu o štátnej pomoci. Predbežné stanovisko orgánu je, že nórske orgány nedodržali nariadenia o skupinových výnimkách pri pomoci pre MSP a pomoci vzdelávaniu a že schému pre drevo nemožno schváliť priamo na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP v zmysle základných zásad nariadení o skupinových výnimkách. V dôsledku toho orgán pochybuje o zlučiteľnosti schémy pre drevo s Dohodou o EHP.

Orgán okrem toho pochybuje o tom, že opatrenia, na ktorých základe sa údajne poskytuje pomoc de minimis, sú v súlade s predchádzajúcou kapitolou 12 usmernení o štátnej pomoci a s nariadením de minimis.

V dôsledku toho a v súlade s článkom 13 ods. 1, porov. článok 4 ods. 4 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, je orgán povinný začať konanie stanovené v článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde. Rozhodnutie začať konanie je bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie orgánu, ktoré môže dospieť k záveru, že schéma pre drevo je zlučiteľná s Dohodou o EHP.

Keďže schéma pre drevo nebola orgánu oznámená, predstavuje akákoľvek pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP poskytnutá na základe schémy pre drevo nezákonnú pomoc v zmysle článku 1 písm. f) časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde. Z článku 14 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde vyplýva, že orgán rozhodne, či nezákonnú pomoc, ktorá je nezlučiteľná s pravidlami štátnej pomoci na základe Dohody o EHP, musia príjemcovia vrátiť.

Na základe už uvedených dôvodov orgán, konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ako aj jeho článku 6 ods. 1 časti II, žiada, aby nórske orgány predložili svoje pripomienky a poskytli všetky informácie, ktoré môžu pomôcť pri hodnotení pomoci poskytnutej na základe schémy pre drevo, do jedného mesiaca odo dňa prijatia tohto rozhodnutia.

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Orgán rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania stanovené v článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde proti Nórsku so zreteľom na schému pre drevo.

Článok 2

Nórske orgány boli požiadané podľa článku 6 ods. 1 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, aby predložili pripomienky k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania do jedného mesiaca od oznámenia tohto rozhodnutia a poskytli všetky informácie, ktoré môžu pomôcť pri hodnotení schémy pre drevo.

Článok 3

Ostatné štáty EZVO, členské štáty ES a zainteresované strany budú informované uverejnením tohto rozhodnutia v autentickej jazykovej verzii, doplnenej zhrnutím v iných jazykoch, ako je jazyk autentickej jazykovej verzie, v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ktorým sa vyzvú na predloženie pripomienok do jedného mesiaca odo dňa uverejnenia.

Článok 4

Toto rozhodnutie je autentické v anglickom jazyku.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

V Bruseli 17. mája 2006 Za Dozorný orgán EZVO Bjørn T. GRYDELAND predseda Kurt JAEGER člen kolégia

(1) Ďalej len „Dohoda o EHP“ alebo „EHP“.

(2) Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

(3) Procesné a hmotnoprávne pravidlá v oblasti usmernení o štátnej pomoci o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ktoré prijal a vydal Dozorný orgán EZVO 19. januára 1994, uverejnené v Ú. v. ES L 231, 3.9.1994, s. 1, Dodatok k EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1, naposledy zmenený a doplnený rozhodnutím orgánu č. 69/06/COL z 22. marca 2006 o referenčných a diskontných sadzbách (ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“).

(4) Nariadenie Komisie (ES) č. 68/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc vzdelávaniu (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 20, zmenené a doplnené Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 20), nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33, zmenené a doplnené Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 22) a nariadenie Komisie (ES) č. 69/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na pomoc de minimis (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 30). Posledné nariadenie nahrádza predchádzajúcu kapitolu 12 usmernení o štátnej pomoci (prijatých rozhodnutím orgánu č. 54/96/COL z 15. mája 1996, Ú. v. ES L 245, 25.9.1996, s. 28). Všetky nariadenia boli začlenené do prílohy 15 (v oddieloch 1 písm. d) – f) k Dohode o EHP rozhodnutím spoločného výboru č. 88/2002 (Ú. v. ES L 266, 3.10.2002, s. 56 a Dodatok k EHP č. 49, 3.10.2002, s. 42) a rozhodnutím spoločného výboru č. 131/2004 (Ú. v. EÚ L 64, 10.3.2005, s. 67 a Dodatok k EHP č. 12, 10.3.2005, s. 49).

(5) Oddiel 7.3.3 bielej knihy.

(6) Oddiel 7.3.3 bielej knihy.

(7) Oddiel 2.4.1 bielej knihy.

(8) Oddiel 6.1.1 bielej knihy. Pokiaľ ide o zameranie na nórsky priemysel v oddiele 6.1.1. bielej knihy, uvádza sa tiež, že (preložené orgánom): Na účely zvýšenia tvorby hodnoty je dôležite zvážiť možnosť zníženia nákladov na spracovateľskej úrovni, ako aj na úrovni predaja a zvýšiť a zlepšiť používanie/využívanie dreva vyprodukovaného v Nórsku.

(9) V oddiele 2.1 správy pracovnej skupiny sa definuje lesnícky hodnotový reťazec (alebo sektor lesného hospodárstva) ako všetci prevádzkovatelia až po konečného spotrebiteľa. „Les“ sa vzťahuje na stranu ponuky (vlastníci lesov a ich združenia) a komerčnú úroveň (podnikatelia v lesníctve, vrátane prepravy zeminy, merania a obracania dreva, lesných kultivačných prác, operačného plánovania atď.). „Výroba“ sa vzťahuje na každé spracovanie dreva na výrobky vhodné pre konečných spotrebiteľov, ale so zameraním na mechanický spracovateľský reťazec dreva (vrátane tradičnej práce píl a stolárstva a ďalšieho spracovania na dvere, okná, schodiská a iné stavebné súčasti, ako aj výroby dreveného nábytku, drevených domov a ručne vyrábaných výrobkov). „Trh“ sa vzťahuje na konečných spotrebiteľov, ale zahŕňa aj rôzne obchodné úrovne a ostatných prevádzkovateľov v lesníckom výrobnom systéme, ako sú poddodávatelia tovarov a služieb pre lesné hospodárstvo a lesný priemysel.

(10) Oddiel 1.4 správy pracovnej skupiny, v ktorom sa tiež uvádza, že schéma pre drevo sa nevzťahuje na pestovanie lesov, lesnú infraštruktúru, dopravu, polia, lesné produkty na účely ozdobnej výsadby a bioenergiu, na ktoré sa majú zamerať iné vládne opatrenia.

(11) Oddiely 1.5, 6.2 a 6.3 správy pracovnej skupiny. Ministerstvo poľnohospodárstva stanovuje aj mandát riadiacej skupiny.

(12) Oddiely 1.5, 6.2 a 6.3 správy pracovnej skupiny.

(13) Oddiel 4.7 správy pracovnej skupiny.

(14) Pozri tiež revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 61 (1999 – 2000)). Schéma pre drevo sa označuje rôznym spôsobom vrátane „Treprogrammet“ a „Verdiskapningsprogrammet for tre“ alebo prostredníctvom pôvodného odporúčania stáleho parlamentného výboru (Innst. S. nr. 208 (1998 – 1999)).

(15) 2001: St. prp. nr. 1 (2000 – 2001) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 84 (2000 – 2001)), 2002: St. prp. nr. 1 (2001 – 2002) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 1 Tillegg nr. 4 (2001 – 2002)), 2003: St. prp. nr. 1 (2002 – 2003) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 65 (2002 – 2003)), 2004: St. prp. nr. 1 (2003 – 2004) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 63), 2005: St. prp. nr. 1 (2004 -2005) a revidovaný rozpočet (St. prp. nr. 65 (2004 – 2005)).

(16) Oddiely 1.4 a 7.1 správy pracovnej skupiny.

(17) Oddiel 7.1 správy pracovnej skupiny. Pozri aj zarážku 3 v oddiele 7.2 správy pracovnej skupiny a tretí odsek oddielu 4.7, kde sa uvádza, že financovanie zo schémy pre drevo musí pôsobiť ako spúšťací mechanizmus pre projekty.

(18) Oddiel 4.6 správy pracovnej skupiny.

(19) Nariadenie č. 68/2001 (o pomoci vzdelávaniu), 70/2001 (o malých a stredných podnikoch) a 69/2001 (o pomoci de minimis). Nariadenie de minimis nahradilo predchádzajúcu kapitolu 12 usmernení o štátnej pomoci. Pozri odkazy na všetky nariadenia a kapitolu 12 usmernení štátnej pomoci v poznámke pod čiarou 4.

(20) Preklad (orgánu) druhej zarážky v oddiele 7.2 správy pracovnej skupiny. Nórske orgány dodali, že „Tieto zásady boli dodržiavané a oznámené príjemcom.“

(21) Oddiely 4.1 – 4.4 a 5 správy pracovnej skupiny.

(22) Pozri oddiel 2.2.

(23) Až 25 %/15 % možno použiť na opatrenia, pri ktorých možno očakávať silný vplyv z hľadiska politiky krajov. V krajoch Vest-Agder, Rogaland a Hordaland strop pomoci nesmie prekročiť 20 %/10 %.

(24) Až 25 %/15 % možno použiť na opatrenia, pri ktorých možno očakávať silný regionálny vplyv. V krajoch Vest-Agder, Rogaland a Hordaland stropy nesmú prekročiť 20 %/10 %.

(25) Rozhodnutie orgánu 327/99/COL zo 16. decembra 1999 o mape podporovaných oblastí a úrovniach pomoci (Nórsko).

(26) Táto požiadavka poskytovať informácie je sformulovaná takto: „EØS-regelverket – opplysningsplikt: Tildelingen av tilskuddet skjer i henhold til reglene for bagatellmessig støtte. Ved eventuelle nye søknader om offentlig støtte (uansett støttekilde) har støttemottaker plikt til å opplyse om dette tilskuddet. Opplysningsplikten gjelder i 3 år fra tilsagnstidspunktet. Støttemottakeren må ikke motta mer enn til sammen 100 000 Euro (ca. kr 815 000,-) i støtte etter reglene for bagatellmessig støtte over et tidsrom på 3 år.“

(27) V správe pracovnej skupiny sa tiež uvádza, že schéma pomoci pre drevo by mala byť účinná od druhého štvrťroku roku 2000 a zostať v platnosti počas piatich nasledujúcich rokov.

(28) Preklad orgánu tohto citátu: „Norge eksporterer ca 85-90 % av produksjonen av tremasse og papirprodukter og ca 35 % av trelast-produksjonen. Leveransene til EU-land utgjør henholdsvis 70 % og 90 % av eksporten. Eventuelle strategier eller politiske vedtak innen EU som kan påvirke EUs import av skogindustriprodukter vil kunne få store konsekvenser for den norske skogsektoren.“

(29) Štatistiky Eurostatu za obdobie 1999 až 2004, ktoré sa vzťahujú na dovoz aj vývoz rôznych odrôd spracovaného aj surového dreva v EÚ (kde je hodnota vyjadrená buď v tisíckach kubických metrov alebo ton), poukazujú na to, že v EÚ sa obchoduje s výrobkami z dreva vo veľkom rozsahu. Príslušné štatistiky sú i) dovoz a vývoz guľatiny v EÚ-25; „tabuľka fores51“; ii) dovoz drevenej buničiny a papiera a papierovej lepenky v EÚ-25; „tabuľka fores62“; iii) vývoz drevenej buničiny v EÚ-25, „tabuľka fores62“; iv) dovoz reziva a drevených panelov v EÚ-25; „tabuľka fores61“; a v) vývoz reziva v EÚ-25, „tabuľka fores61“. Všetky údaje sú dostupné na

http://europa.eu.int/comm/eurostat

alebo prostredníctvom priameho kontaktu s EUROSTAT-om na jeho internetovej stránke.

(30) Pozri internetovú stránku:

http://www.ssb.no/muh/tab15-01.shtml,

na ktorej je tabuľka 15 s názvom „Trade with selected countries by two-digit SITC. Jan – mar 2006. Million kroner“.

(31) Prípad C-75/97 Belgicko/Komisia [1999] ECR I-3671, ods. 33, prípad C-66/02 Taliansko/Komisia z 15. decembra 2005, ešte neuverejnený, ods. 95, spoločné prípady E-5/04, E-6/04 a E-7/04 Fesil a Finnfjord, Pil a ostatní a Nórske kráľovstvo/Dozorný orgán EZVO [2005] Správa Súdu EZVO, s. 121, ods. 77 – 79.

(32) V tomto ohľade pozri prípad 730/79 Philip Morris/Komisia [1989] ECR 2671, v odseku 11 sa uvádza, že: „Ak finančná pomoc štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s ostatnými podnikmi, ktoré si konkurujú pri obchodovaní v Spoločenstve, takýto podnik sa musí považovať za ovplyvnený touto pomocou.“

(33) Rozhodnutie orgánu 327/99/COL zo 16. decembra 1999 o mape podporovaných oblastí a úrovniach pomoci (Nórsko).

(34) Pozri oddiely 2.4 a 2.2.

(35) Pozri článok 3 ods. 3 nariadení o skupinových výnimkách pri pomoci pre MSP a pomoci vzdelávaniu.

(36) Predchádzajúca kapitola 12 usmernení o štátnej pomoci bola zrušená rozhodnutím orgánu č. 198/03/COL z 5. novembra 2003, ale ako sa už uviedlo, kapitolu 12 nahradila nariadením de minimis už k 1. februáru 2003.

(37) Druhý odsek predchádzajúcej kapitoly 12 usmernení o štátnej pomoci o de minimis a článok 2 ods. 1 nariadenia de minimis.