ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO č. 83/19/COL

z 28. novembra 2019

Trondheim Spektrum (Nórsko) [2020/413]

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na články 61 a 62,

so zreteľom na protokol 26 k Dohode o EHP,

so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na článok 24,

so zreteľom na protokol 3 k Dohode o dozore a súde, najmä na článok 1 ods. 2 časti I a článku 7 ods. 3 časti II,

so zreteľom na rozhodnutie úradu č. 195/04/COL (v znení neskorších predpisov),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I. SKUTOČNOSTI

1. POSTUP

1.1. PRVÁ SŤAŽNOSŤ

(1) Dňa 14. marca 2017 dozorný úrad prijal sťažnosť (1), podľa ktorej obec Trondheim (ďalej len „obec“) udelila neoprávnenú štátnu pomoc spoločnosti Trondheim Spektrum AS (ďalej len „TS“), čo je spoločnosť, ktorá vlastní a prevádzkuje Trondheim Spektrum – multifunkčný športový areál nachádzajúci sa v nórskom Trondheime. Listom z 27. marca 2017 dozorný úrad vyzval nórske orgány, aby predložil k sťažnosti pripomienky (2). Nórske orgány odpovedali listom z 2. júna 2017 (3).

1.2. DRUHÁ SŤAŽNOSŤ

(2) Dňa 27. júla 2017 bola dozornému úradu doručená druhá sťažnosť (4), podľa ktorej obec poskytla neoprávnenú štátnu pomoc spoločnosti TS. Listom z 24. augusta 2017 dozorný úrad vyzval nórske orgány, aby sa vyjadrili svoje pripomienky (5). V tom istom liste dozorný úrad požiadal o ďalšie informácie od nórskych orgánov týkajúce sa ich pripomienok k prvej sťažnosti. Listom z 1. septembra 2017 dozorný úrad postúpil nórskym orgánom ďalšie informácie od druhého sťažovateľa (6).

(3) Listom z 20. septembra 2017 nórske orgány predložili svoje pripomienky k druhej sťažnosti a poskytli informácie požadované dozorným úradom týkajúce sa prvej sťažnosti (7). Dňa 29. septembra 2017 bol prípad ďalej prerokovaný počas výročného súborného stretnutia v Oslo. Diskusia bola následne zhrnutá v záverečnej správe (8).

1.3. ŽIADOSŤ O INFORMÁCIE

(4) Dňa 20. októbra 2017 dozorný úrad odoslal žiadosť o informácie nórskym orgánom (9). Dňa 22. novembra 2017 nórske orgány a dozorný úrad usporiadali videokonferenciu na prerokovanie tejto žiadosti o informácie. Nórske orgány odpovedali listom z 8. decembra 2017 (10).

1.4. DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE OD DRUHÉHO SŤAŽOVATEĽA

(5) Dňa 19. septembra 2017 druhý sťažovateľ predložil doplňujúce informácie (11). Dňa 6. novembra 2017 druhý sťažovateľ predložil doplnkové informácie (12). Dňa 9. novembra 2017 dozorný úrad informoval nórske orgány o doplňujúcich informáciách od jedného zo sťažovateľov (13). Dňa 22. novembra a 13. decembra 2017 nórske orgány a dozorný úrad prerokovali prípad vo videokonferenciách. Dňa 1. decembra 2017 nórske orgány predložili dozornému úradu ďalšie informácie (14).

(6) Dňa 26. októbra 2018 druhý sťažovateľ predložil ďalšie doplňujúce informácie (15).

1.5. ĎALŠIA ŽIADOSŤ O INFORMÁCIE

(7) Dňa 16. januára 2018 odoslal dozorný úrad nórskym orgánom žiadosť o informácie (16), na ktorý odpovedali listami z 1. a 5. februára 2018 (17).

1.6. OZNÁMENIE O NÁJOMNEJ ZMLUVE Z ROKU 2019

(8) Dňa 29. novembra 2018 (18) nórske orgány oznámili nájomnú zmluvu (ďalej len „nájomná zmluva z roku 2019“), ktorá by mala vstúpiť do platnosti 1. decembra 2019. Listom z 28. januára 2019 požiadal dozorný úrad nórske orgány o doplňujúce informácie. Nórske orgány odpovedali listom z 21. februára 2019 (19).

(9) Dňa 13. marca 2019 nórske orgány a dozorný úrad prerokovali prípad vo videokonferencii. Po stretnutí nórske orgány predložili dozornému úradu ďalšie informácie (20). Dňa 18. marca 2019 nórske orgány predložili doplňujúce informácie (21). Dňa 11. júna, 15. júla a 18. októbra 2019 nórske orgány a dozorný úrad prerokovali prípad vo videokonferenciách.

1.7. INFORMAČNÝ HÁROK VŠEOBECNÉHO NARIADENIA O SKUPINOVÝCH VÝNIMKÁCH TÝKAJÚCIMI SA NAVÝŠENIA KAPITÁLU

(10) Dňa 10. decembra 2018 nórske orgány predložili list (22) s informáciami všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (23), ktorý sa týka podpory ad hoc pre TS v podobe navýšenia kapitálu vo výške 55 miliónov NOK (približne 5,68 milióna EUR) s tým, že toto opatrenie má skupinovú výnimku.

1.8. KONANIE VO VECI OFICIÁLNEHO VYŠETROVANIA

(11) Rozhodnutím č. 32/19/COL (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) úrad zahájil oficiálne vyšetrovanie. Listom z 2. mája 2019 (24) nórske orgány požiadali o predĺženie lehoty 20. mája 2019 na predloženie pripomienok a poskytnutie všetkých dokumentov, informácií a údajov potrebných na posúdenie opatrení. Listom z 10. mája 2019 (25) dozorný úrad súhlasil s predĺžením lehoty do 20. júna 2019. Dňa 19. júna 2019 nórske orgány požiadali o ďalšie predĺženie lehoty do 30. augusta 2019, s ktorým dozorný úrad súhlasil 20. júna 2019 (26).

(12) Listom z 30. augusta 2019 (27) nórske orgány reagovali na rozhodnutie o začatí konania.

(13) Dňa 23. mája 2019 bolo rozhodnutie o začatí konania uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie v dodatku EHP (28). Dozornému úradu boli doručené pripomienky od jednej zainteresovanej strany, od jedného zo sťažovateľov. Listom z 27. júna 2019 (29) ich dozorný úrad postúpil nórskym orgánom, čo im poskytlo príležitosť reagovať. Listom z 30. augusta 2019 (30) nórske orgány predložili pripomienky k pripomienkam od zainteresovaných strán.

2. VÝCHODISKÁ

(14) Cieľom obce je poskytnúť zariadenia pre športové a voľnočasové aktivity obyvateľom obce Trondheim. Spoločnosť Trondheim Spektrum hosťuje malé i veľké športové podujatia, ako aj ďalšie podujatia ako koncerty, veľtrhy a kongresy. Spoločnosť Trondheim Spektrum bude napríklad organizovať Majstrovstvá Európy v hádzanej mužov a žien v roku 2020.

(15) V roku 2004 obec formalizovala princíp bezplatných zariadení v prospech športových klubov obce. To uľahčuje zapojenie detí a mládeže do športových aktivít bez ohľadu na úroveň príjmov jednotlivých rodín.

(16) Aby bolo možné splniť cieľ poskytovať športové zariadenia pre svojich občanov, obec vlastní a prevádzkuje množstvo športových zariadení, ale aj prenajíma zariadenia, ktoré vlastnia a prevádzkujú tretie strany. Obec nakupuje kapacity od spoločnosti TS, športových klubov s vlastnými zariadenia, iných štátnych orgánov (v budovách ako stredné školy) a vo veľmi obmedzenej miere aj od súkromných zariadení.

(17) Obec prenajíma kapacity od týchto zariadení na základe osobitných nájomných zmlúv a tieto spoločné kapacity sú bezplatne distribuované medzi športové kluby. Úlohou distribúcie kapacity je poverená miestna športová rada (Idrettsrådet), ktorá je súčasťou organizačnej štruktúry Nórskej konfederácie športu (Norges idrettsforbund).

(18) Celková dostupná kapacita je daná k dispozícii miestnej Športovej rade. Športová rada zriadila výbor s účelom distribúcie kapacity sprístupnenej obcou. Výbor distribuuje sprístupnené hodiny na základe usmernení stanovených Športovou radou.

(19) Spoločnosť TS vlastní a prevádzkuje Trondheim Spektrum, multifunkčné zariadenie, ktoré sa nachádza v centre obce Trondheim. Toto zariadenie pozostáva z ôsmich multifunkčných hál. Haly sa využívajú ako tréningové priestory pre miestne športové kluby, na malé i veľké športové podujatia a ďalšie podujatia ako koncerty, veľtrhy a kongresy.

(20) História spoločnosti TS siaha spätne k spoločnosti Nidarøhallen a jej založeniu v roku 1961 na účely realizácie výstavby a prevádzky športovej a výstavnej haly v obci Trondheim. Dňa 5. júna 2002 bol názov spoločnosti zmenený na Trondheim Spektrum AS.

(21) Obec bola a v súčasnej dobe je majoritným akcionárom spoločnosti TS. Obec v súčasnosti vlastní 99,68 % akcií (31).

(22) Konštrukcia prvej časti zariadenia bola dokončená v roku 1963 (haly A a B). Zariadenie bolo rozšírené štyrikrát, v roku 1971 (hala C), 1980 (hala G), 1988 (haly D a E/H) a 2000 (hala F).

(23) Od leta 2017 podstúpilo zariadenie Trondheim Spektrum výraznú rekonštrukciu a rozšírenie.

(24) Obec si prenajíma kapacity od spoločnosti TS a sprístupňuje ich Športovej rade. Na základe nájomnej zmluvy je zariadenie Trondheim Spektrum vyhradené predovšetkým na športové aktivity mládeže od septembra do mája (32). Zostávajúca kapacita počas obdobia od septembra do mája, rovnako ako celková kapacita počas zvyšnej časti roka prenajíma spoločnosť TS na iné športové aktivity, veľtrhy a koncerty a pod. Spoločnosť TS hosťuje množstvo veľtrhov, vrátane každoročného veľtrhu rybolovného priemyslu. Okrem toho spoločnosť TS generuje príjmy z prevádzkovania kiosku, kaviarne a reštaurácie.

(25) Budúci obchodný plán spoločnosti TS sa zameriava na dosiahnutie podobného a zhruba rovnakého príslušného podielu príjmov vzniknutých na základe nájomnej zmluvy s obcou, ako aj z iných činností, ako tomu bolo v minulosti (33).

3. OPIS OPATRENÍ

3.1. EXISTUJÚCE OPATRENIA POMOCI

(26) Rozhodnutie o začatí konania sa týkalo niekoľkých opatrení pomoci údajne poskytnutej spoločnosti TS.V rozhodnutí o začatí konania dozorný úrad neposudzoval povahu opatrenia, ktoré, ak by predstavovalo pomoc, by predstavovalo existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) časti II protokolu 3 Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a Súdneho dvora (ďalej len „protokol 3 SCA“). Tieto opatrenia teda nie sú zahrnuté do pôsobnosti tohto rozhodnutia. Tieto opatrenia sa týkajú i) úveru obce (opatrenie 1); ii) záruky obce (opatrenie 2); iii) nájomných zmlúv (opatrenie 3) a iv) pomoci poskytnutej v rámci Systému herného fondu (opatrenie 8) (34).

3.2. ÚDAJNÉ OPATRENIA POMOCI

(27) Ako bolo uvedené v bode 120 rozhodnutia o začatí konania, rozsah oficiálneho vyšetrovania zahrňovalo tieto opatrenia: — Opatrenie 4 (čiastočne): nájomné zmluvy medzi spoločnosťou TS a obcou, ktoré boli uzavreté v rokoch 2007 až 2017. — Opatrenie 5: nová nájomná zmluva z roku 2019 medzi spoločnosťou TS a obcou (notifikované). — Opatrenie 6: navýšenie kapitálu spojené s novými a neočakávanými nákladmi na rozšírenie a rekonštrukciu zariadenia Trondheim Spektrum. — Opatrenie 7: financovanie nákladov na infraštruktúru. — Opatrenie 9: implicitná záruka obsiahnutá v zmluve o úvere medzi spoločnosťou Nordea a spoločnosťou TS.

(28) Pre podrobnejší opis opatrení sa dozorný úrad odvoláva na oddiel 4 rozhodnutia o začatí konania.

3.3. OPATRENIE 4 – NÁJOMNÉ ZMLUVY UZATVORENÉ OD ROKU 1999 DO ROKU 2017

(29) Väčšina kapacity zariadenia Trondheim Spektrum sa tradične používa na účely športových klubov na základe nájomných zmlúv uzatvorených medzi spoločnosťou TS a obcou. Obec má prenajaté zariadenie od jeho otvorenia v roku 1963. Obec si prenajala zariadenia od spoločnosti Trondheim Spektrum za približne 12 miliónov NOK ročne od roku 1990 do roku 2002.

(30) Sťažovatelia tvrdili, že toto nájomné je vyššie ako za trhových podmienok. To znamená, že nájomné je založené na potrebách spoločnosti TS a nie na kapacite, ktorú potrebuje obec. Sťažovatelia tvrdia, že nájomné nikdy nebolo založené na trhových vyjednávaniach, ale rozhodnuté jednostranne mestskou radou obce.

(31) Podľa nórskych orgánov bolo nájomné, ktoré platila obec spoločnosti TS, trhové, a teda nepredstavuje štátnu pomoc. Keď dozorný úrad dospel k inému záveru, nórske orgány tvrdia, že akákoľvek nová pomoc by v každom prípade bola zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP.

(32) V priebehu konania až do rozhodnutia o začatí konania nórske orgány tvrdili, že nájomné zmluvy sú súčasťou existujúceho systému pomoci. V rozhodnutí o začatí konania si dozorný úrad osvojil predbežný názor, že nájomné zmluvy uzatvorené od roku 1999 do roku 2017 nepredstavujú systém pomoci. Nórske orgány nemajú vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania námietky proti predbežnému názoru dozorného úradu v tejto súvislosti.

(33) V súlade s bodom 15 ods. 1 časti II protokolu 3 SCA budú právomoci dozorného úradu pri vymáhaní pomoci predmetom premlčacej doby desať rokov. Premlčacia lehota začína plynúť dňom, kedy sa bola neoprávnená pomoc poskytnutá príjemcovi buď ako individuálna pomoc, alebo ako pomoc v rámci systému pomoci. Každé opatrenie prijaté dozorným týkajúce sa neoprávnenej pomoci preruší premlčaciu lehotu (35).

(34) V rozhodnutí o začatí konania dozorný úrad obmedzil svoje posúdenie na nájomné zmluvy, pri ktorých premlčacia lehota ešte neuplynula (36). Dozorný úrad zvážil, že premlčacia lehota bola prerušená 27. marca 2017 (37).

(35) V súlade s tým sa zdá, že nájomná zmluva, pre ktorú premlčacia lehota neuplynula, je nasledovná: a) nájomná zmluva na roky 2007 – 2008; b) nájomná zmluva na roky 2009 – 2010 a c) nájomná zmluva na rok 2011 (ktorá bola obnovená každý rok).

(36) Dôvodom je, že by sa z informácií poskytnutých nórskymi orgánmi mohlo zdať, že nájomná zmluva nadobudla platnosť 1. januára 2008 (38), čo sa pri absencii akéhokoľvek náznaku o opaku malo považovať za deň, kedy bola poskytnutá akákoľvek pomoc podľa dohody.

(37) Dozorný úrad však v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že nemal informácie o nájomnej zmluve v platnosti v priebehu roku 2007 ako nájomnej zmluve uvedenej nórskymi orgánmi ako predchádzajúcej k zmluve na roky 2007 – 2008, ktorej platnosť uplynula 31. decembra 2006. Okrem toho dozorný úrad nemal informácie o tom, kedy bola nájomná zmluva z rokov 2007 – 2008 podpísaná, a o tom, či by dátum podpisu mohol byť dátumom, kedy bola poskytnutá nejaká pomoc v rámci dohody.

(38) Nórske orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že nedokázali predložiť nájomnú zmluvu platnú v roku 2007, keďže sa zdá, že žiadna písomná zmluva nebola uzavretá. Nórske orgány uviedli, že keďže nájomné bolo zaplatené v súlade s nájomnou zmluvou pre predchádzajúce obdobie, naznačovalo by to, že táto zmluva bola predĺžená automaticky, v súlade s nórskym zmluvným právom. V každom prípade informácie predložené nórskymi orgánmi naznačujú, aký nájom zaplatila obec za určitý objem kapacity.

(39) Dozorný úrad v tejto súvislosti nepožadoval ďalšie informácie, keďže nórske orgány nenamietali proti posúdeniu premlčacej lehoty dozorným úradom a vzhľadom na to, že informácie týkajúce sa čiastky zaplatenej na základe nájomnej zmluvy boli poskytnuté nórskymi orgánmi. Nedostatočná dokumentácia by preto nemala mať vplyv na hodnotenie dozorným úradom, pokiaľ ide o opatrenie v tomto rozhodnutí.

3.4. OPATRENIE 5 – NÁJOMNÁ ZMLUVA Z ROKU 2019 – OZNÁMENIE

(40) Ako sa uvádza v odôvodnení 8 vyššie, nórske orgány oznámili nájomnú zmluvu z roku 2019. Spoločnosť TS a obec uzavreli novú nájomnú zmluvu, ktorá nadobudne platnosť 1. decembra 2019 (39). Platnosť tejto zmluvy skončí 30. apríla 2035.

(41) Nórske orgány vysvetlili, že táto nájomná zmluva je založená na zásadách na základe predchádzajúcich nájomných zmlúv. Nórske orgány ďalej vysvetlili, že nová nájomná zmluva predstavuje podstatné zvýšenie kapacity sprístupnenej športovým klubom. Na základe novej nájomnej zmluvy sa prenajíma celkovo 16 848 hodín ročne, v porovnaní s 12 500 hodinami v minulosti. Nová nájomná zmluva predstavuje nárast nájomného na hodinu približne 1 200 až 1 700 NOK (približne 124 až 176 EUR). Dôvod tohto nárastu je dvojnásobný. Po prvé, historické nájomné, ktoré platí obec, bolo stanovené na základe úrovne stanovenej v rokoch 1989 a 1990, a nebolo predmetom úprav. Po druhé, stavebné náklady spojené s poskytovaním flexibility a umožňujúce výsledky s využitím viacerých športov v prevádzkových nákladoch na meter štvorcový zďaleka prekračujúce cenu za meter štvorcový za existujúci priestor.

(42) Obaja sťažovatelia tvrdili, že nájomné v novej nájomnej zmluvy je vyššie ako za trhových podmienok, pretože je založené na potrebách spoločnosti TS a nie kapacity, ktorú potrebuje obec. Sťažovatelia tvrdia, že nájomné nie je založené na trhových vyjednávaniach, ale nastavené tak, aby pokrývalo stavebné náklady na rozšírenie zariadenia Trondheim Spektrum.

(43) Jeden zo sťažovateľov ďalej tvrdil, že hlavné nákladové položky na projekt rozširovania a rekonštrukcie sú viazané na požiadavky týkajúce sa iných, ako sú aktivity pokryté nájomnými zmluvami, napríklad koncerty, profesionálne športové podujatia a veľtrhy. Jeden zo sťažovateľov tvrdí, že rozdelenie nákladov medzi rôzne aktivity je preto nesprávny, keďže potreby športových klubov mohli byť naplnené za nižšiu cenu.

(44) Podľa nórskych orgánov je nájomné, ktoré platila obec spoločnosti TS podľa novej nájomnej zmluvy, trhové, a teda nepredstavuje štátnu pomoc. V prípade, že úrad nebude schopný vylúčiť prítomnosť štátnej pomoci v novej nájomnej zmluve, nórske orgány oznámili nájomnú zmluvu za kompatibilnú pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

3.5. OPATRENIE 6 – NAVÝŠENIE KAPITÁLU SPOJENÉ S NOVÝMI A NEOČAKÁVANÝMI NÁKLADMI – SKUPINOVÁ VÝNIMKA

(45) Ako sa uvádza v odôvodnení 10 vyššie, dňa 10. decembra 2018 nórske orgány predložili list s informáciami všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (40), ktorý sa týka podpory ad hoc pre TS v podobe navýšenia kapitálu vo výške 55 miliónov NOK (približne 5,68 milióna EUR) s tým, že toto opatrenie má skupinovú výnimku. Nórske orgány poskytli spoločnosti TS navýšenie kapitálu podľa článku 55 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách.

(46) Z dôvodu najmä zmeny projektu v rozsahu projektu z roku 2018 bol rozpočet navýšený z 536 na 591 miliónov NOK (približne 61,05 milióna EUR) (41). Nórske orgány vysvetlili, že spoločnosť TS nemôže pokryť dodatočné náklady prostredníctvom svojich existujúcich prostriedkov alebo prostredníctvom dodatočného financovania na trhu. Preto dňa 6. júla 2018 požiadala o navýšenie kapitálu. Kapitálová injekcia bola poskytnutá 5. decembra 2018.

(47) Dodatočné náklady vo výške 55 miliónov NOK možno podľa nórskych orgánov prideliť takto: — nové náklady: zmena sumy projektu na 40,5 milióna NOK dodatočných nákladov, — neočakávané náklady: prekročenia rozpočtu vo výške 14,5 milióna NOK.

(48) Nórske orgány vysvetlili, že vzhľadom na to, že spoločnosť TS už bola vysoko zadlžená, skôr než ďalšie úvery bol uprednostnený nový kapitál s cieľom pokryť tieto dodatočné náklady. Preto by bolo ťažké získať financovania na trhu (v zmysle ďalšieho úveru). Spoločnosť TS preto preverila svojich vlastníkov, či by nezískala potrebné financovanie.

(49) Obec bola v tej dobe majoritným vlastníkom TS (asi 78 %), ostatní vlastníci nepreukázali úmysel zúčastniť navýšenia kapitálu (42). Obec taktiež stála pred voľbou: poskytnúť dodatočné prostriedky a umožniť dokončenie projektu, alebo akceptovať, že spoločnosť TS nebude schopná dokončiť projekt v súlade so zmenenými konečnými plánmi, ktoré boli vytvorené po začatí prác na pôvodnom projekte.

(50) Podľa nórskych orgánov vďaka množstvu skutočností sa kapitálová injekcia stala výhodnou pre majoritného vlastníka spoločnosti TS – obec.

(51) Rozšírenie haly o 3 200 miest umožní spoločnosti TS usporadúvať väčšie podujatia, vďaka čomu bude tento priestor príťažlivejší pre manažérov podujatí. Spoločnosť TS predpokladá, že budú schopní zabezpečiť štyri až šesť takýchto väčších podujatí ročne. Okrem prenájmu veľké udalosti vytvárajú vyšší príjem v podobe VIP podujatí, stravovania a príjmov za šatňu. Bolo pravdepodobné, že samotné rozšírenie povedie k významnému zvýšeniu príjmov pre spoločnosť TS.

(52) Nórske orgány uviedli, že práce na rekonštrukcii začali pred žiadosťou spoločnosti TS o navýšenie kapitálu. Práce sa rozbehli pred dokončením podrobných plánov na realizáciu projektu. Dôvodom tohto náhlenia pri spustení stavebných prác bolo, že bolo potrebné zaistiť, aby bol projekt dokončený včas a spoločnosť TS mohla usporiadať Majstrovstvá Európy v hádzanej žien a mužov v roku 2020.

(53) Spoločnosť TS získava veľkú časť svojho príjmu nielen z prenájmu, ale aj z tržieb v pokladniach. Bolo preto pravdepodobné, že ďalších 3 200 miest na sedenie prinesie zvýšenie tržieb z pokladní, najmä ak rozšírenie umožnilo spoločnosti TS usporadúvať také podujatia ako „Disney on Ice“.

(54) Alternatívou k rozšíreniu bola inštalácia dočasných miest na sedenie pre Majstrovstvá Európy v hádzanej a ďalších veľkých podujatí. Inštalácia a demontáž dočasných miest na sedenie by trvalo približne 11 dní, počas ktorých by spoločnosť TS musela uzatvoriť haly pre všetky športové aktivity. Použitie dočasných miest na sedenie by teda viedlo k zníženiu príjmov pre spoločnosť TS.

(55) Zvýšená kapacita výťahov a skladovací priestor budú mať za následok nižšie náklady a vyššiu efektivitu. Zvýšená kapacita výťahov znamená, že zariadenie dokáže zabezpečiť bezpečnú a efektívnu prepravu do rôznych oblastí zariadení. Samotné zvýšenie efektívnosti pravdepodobne ušetria spoločnosti TS náklady v každodennej prevádzke. Alternatívou bola manuálna preprava zariadenia po štadióne automobilom. Toto sa považovalo za nákladné a neefektívne riešenie, najmä s ohľadom na nadchádzajúce majstrovstvá.

(56) Skladovacie priestory boli nevyhnutné na zabezpečenie kvalitnej logistiky a efektívnych operácií pri veľkých udalostiach, vrátane majstrovstiev sveta v hádzanej. Okrem toho rada zvážila, že existuje potenciál na prenájom skladovacích zariadení, napríklad medzi veľkými podujatiami, čo by opäť zaistilo inú bezpečnú možnosť príjmu pre spoločnosť TS.

(57) Nakoniec situácia umožnila obci, aby sa stala takmer jediným akcionárom spoločnosti TS. V dôsledku navýšenia kapitálu, ktorý bol poskytnutý 5. decembra 2018 sa podiel obce zvýšil na 99,68 % (43). Podiel vyšší ako 99 % všetkých akcií umožňuje obci odkúpiť zostávajúce akcie aj bez súhlasu súčasných minoritných akcionárov. Ako jediný akcionár je obec vo výhodnej polohe podľa nórskeho zákona o spoločnostiach s ručením obmedzeným (44), pretože tento môže rozhodnúť jednostranne, ako by mala byť spoločnosť TS v budúcnosti prevádzkovaná.

(58) Z toho tiež vyplýva, že obec by sa mohla rozhodnúť zmeniť stanovy tak, aby mohla spoločnosť TS rozhodovať bez súhlasu minoritných akcionárov. Vďaka kapitálovej injekcii je preto obec v pozícii, ktorá jej umožňuje v dlhodobom horizonte získať slušnú návratnosť jej investície alebo prípadne byť jediným akciovým vlastníkom komerčne atraktívnej, modernej multifunkčnej infraštruktúry (45).

(59) Protichodná situácia k tomuto scenáru by bolo zostať väčšinovým akcionárom v spoločnosti, ktorej jediný majetok by bol komerčne menej atraktívny, horšie infraštruktúrovaný a zodpovedajúcim spôsobom s menej pozitívnym výhľadom do budúcnosti (46).

(60) Jeden zo sťažovateľov tvrdil, že navýšenie kapitálu nie je v súlade so všetkými podmienkami uvedenými v kapitole I nariadenia o skupinových výnimkách.

3.6. OPATRENIE 7 – FINANCOVANIE NÁKLADOV NA INFRAŠTRUKTÚRU

(61) Dňa 14. marca 2017 mestský úrad prijal územný plán pre oblasť, kde sa nachádza zariadenie Trondheim Spektrum a okolitý park. Proces začala spoločnosť TS s cieľom rozšíriť zariadenie na multifunkčné zariadenie vhodné na koncerty a veľké športové podujatia, a so zvýšenou kapacitou pre športové kluby, veľtrhy a kongresy.

(62) Nórske orgány vysvetlili, že územný plán tvorí základ pre projekt, ako je rozšírenie zariadenia Trondheim Spektrum (47). Územný plán – vrátane využitia procesných príkazov (48) (v nórčine: rekkefølgekrav) – neukladá developerovi žiadne ekonomické povinnosti, ale predpokladá využitie oblasti týkajúcej sa projektu a označuje, ktoré (verejné) infraštrukturálne potreby musia byť realizované pred implementáciou projektu (49).

(63) Nórske orgány vysvetlili, že dohody o rozvoji nehnuteľností, napríklad dohody, na ktorú pristúpila obec a spoločnosť TS v danom prípade, sú nástroj, ktorý pomáha developerovi a obciam zabezpečiť, že požiadavky vyplývajúce z územného plánu a vo forme procesných zákaziek (rekkefølgekrav), vrátane všeobecných opatrení v oblasti infraštruktúry, budú splnené.

(64) Dohody o rozvoji nehnuteľností môžu, ale nemusia nevyhnutne znamenať ustanovenia, ktoré kladú na developera niektoré ekonomické bremená v súvislosti so všeobecnými opatreniami v oblasti infraštruktúry. Dôležité je, že dohody o rozvoji nehnuteľností sú výsledkom vyjednávania medzi obcou a developerom (50).

(65) Nórske orgány vysvetlili, že všeobecné opatrenia v oblasti infraštruktúry nie sú zodpovednosťou developera, ale obcí. Okrem toho neexistuje žiadna povinnosť uzavrieť zmluvu o rozvoji nehnuteľností, ani pre obec, ani pre developera (51).

(66) Ak je však zahrnutá zmluva o rozvoji nehnuteľností, príslušné právne predpisy stanovujú limity o tom, aké môžu byť náklady uložené developerovi. Odôvodnením je, že existuje asymetrické rozloženie síl, pokiaľ ide o vyjedávanie a uzatváranie zmlúv o rozvoji, ktoré zvýhodňuje obce.

(67) Mestská rada prijala zásadu plného prevodu výdavkov v roku 1993, a táto stanovuje, že stavebné projekty musia znášať všetky náklady na infraštruktúru, ktoré vznikli v dôsledku projektu. Keď však obec uplatní tento princíp, musí vziať do úvahy oddiel 17-3, tretí bod, zákona o plánovaní a výstavbe, ktorý upravuje, čo musí obsahovať dohoda o rozvoji nehnuteľností (52).

(68) Jeden zo žiadateľov tvrdí, že obec má oslobodila spoločnosť TS od nákladov na infraštruktúru, ktoré by developer by za štandardných okolností musel znášať v súvislosti s týmto typom stavieb, a preto udelila spoločnosti TS výhodu.

(69) Náklady na infraštruktúru, ktoré (čiastočne) vypláca obec, sa týkajú týchto prvkov: — Systém vody/odpadovej vody v obci Klostergata — Nórske orgány vysvetlili, že sa systém vody/odpadovej vody bolo potrebné vymeniť bez ohľadu na modernizáciu zariadenia Trondheim Spektrum. — To sa zhoduje so stavebnými prácami súvisiacimi so zariadením Trondheim Spektrum. — Spoločnosť TS platí podiel 20 miliónov NOK. — Mostové prepojenie z obce Nidarø do obce Ilene Church — Nórske orgány vysvetlili, že tento most je súčasťou rekreačnej oblasti a siete. — Súčasný most je zastaraný a je potrebná jeho rekonštrukcia. — Most bude spájať centrálne časti mesta a spojí dôležité rekreačné a parkové oblasti, preto sa ukázal ako prínos pre všetkých občanov a návštevníkov obce Trondheim. — Zelená štruktúra a verejný park — Nórske orgány vysvetlili, že zelená štruktúra a verejný park sú určené na zabezpečenie, že budú vytvorené atraktívne lokality na aktivity a odpočinok pre širokú verejnosť. — Spoločnosť TS platí podiel 26 miliónov NOK.

3.7. OPATRENIE 9 – IMPLICITNÁ ZÁRUKA OBSIAHNUTÁ V ZMLUVE O ÚVERE MEDZI SPOLOČNOSŤOU NORDEA A SPOLOČNOSŤOU TS

(70) Dňa 11. decembra 2017 spoločnosť TS podpísala zmluvu o úvere vo výške 490 miliónov NOK so spoločnosťou Nordea (53). Spoločnosť Nordea počas výstavby poskytne prevádzkový kapitál. Nórske orgány vysvetlili, že obec nie je zmluvnou stranou zmluvy o úvere ani neexistujú žiadne zmluvné záväzky, ktoré vyžadujú, aby obec poskytla spoločnosti TS finančné prostriedky alebo kapitál (54).

(71) Zmluva o úvere však obsahuje nasledujúce vyhlásenia (55): „Spoločnosť Nordea prikladala značnú váhu skutočnosti, že spoločnosť Trondheim Spektrum AS zamýšľa vykonať štrukturálne zmeny v podniku alebo iné opatrenia, ktoré zvyšujú možnosť, že obec Trondheim, bez konania v rozpore so zákonom, v prípade potreby môže poskytnúť záruku spoločnosti Nordea, ktorá znižuje riziko prekročenia nákladov.“ „Spoločnosť Nordea tiež kládla veľkú váhu na vlastníctvo obce Trondheim a rozhodnutie výkonnej rady z 25. júna 2015 vo veci 144/14, ktoré uvádza v druhom bode, že obec Trondheim, ako väčšinový vlastník zariadenia Trondheim Spektrum, je pripravená prevziať potrebnú finančnú zodpovednosť vyplývajúcu z rekonštrukcie a rozvoja zariadenia Trondheim Spektrum.“

(72) Tieto vyhlásenia sa týkajú ustanovenia v zmluve o úvere, ktoré uvádza v stĺpci „ďalšie podmienky“ (56): „Riziko vyplývajúce z prípadných prekročení rozpočtu, ku ktorým dôjde počas výstavby, a ktoré úverový zákazník nemôže zaplatiť sám: Spoločnosť Trondheim Spektrum AS vykoná v spoločnosti štrukturálne zmeny alebo prijme iné opatrenia, ktoré umožnia obci Trondheim, bez toho aby sa dostala do konfliktu s právnymi predpismi, v prípade potreby poskytnúť záruku spoločnosti Nordea.“

(73) V rovnakom nadpise nasledujúce ustanovenie uvádza (57): „Nájomnú zmluvu s obcou Trondheim z 26. októbra 2017 nemožno zmeniť/obmedziť bez predchádzajúceho písomného súhlasu spoločnosti Nordea.“

(74) Nakoniec, pod nadpisom „Zmena vlastníctva – povinné predčasné splatenie“ (58) zmluva o úvere uvádza (59): „To je podmienkou uzatvorenia a dodržiavania zmluvy o úvere na výstavbu, ktoré obec Trondheim vlastní najmenej 77,93 % z úverového zákazníka a trvá na svojom vlastníctve bez zmeny. V prípade, že sa zloženie vlastníctva zmení bez predchádzajúceho písomného súhlasu spoločnosti Nordea, stavebný úver a akákoľvek dlžná suma budú splatné, ako je uvedené v ustanovení 11 (predčasné splatenie stavebného úveru).“

(75) Spoločnosti TS a Nordea predtým podpísal zmluvu o úvere 27. júla 2017. Táto zmluva obsahovala podmienku, že akékoľvek dodatočné stavebné náklady počas výstavby musí pokryť buď spoločnosť TS alebo obec. Zmluva o úvere bola spolupodpísaná finančným riaditeľom mesta. Táto zmluva teda obsahovala ustanovenia týkajúce sa zodpovednosti obce vo vzťahu k akémukoľvek prekročeniu rozpočtu projektu, ako aj povinnosti týkajúce sa nájomnej zmluvy, ktoré v tej dobe neboli dokončené (60).

(76) Spolupodpísanie zmluvy o úvere bolo neskôr považované za obecné záruky v zmysle oddielu 51 zákona o obciach (61). Mesto dospelo k záveru, že aby bola záruka účinná, je potrebný súhlas štátu. Záruka by z rôznych dôvodov pravdepodobne nezíska takýto súhlas, a preto bolo výkonný zástupca mesta odporučené, aby okamžite informovať spoločnosť Nordea, že obec nemôže byť zmluvnou stranou zmluvy o úvere. Táto zmluva je neplatná. Spoločnosti TS a Nordea preto podpísali súčasnú zmluvu o úvere bez oficiálneho zapojenia obce.

4. PRIPOMIENKY OD ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

(77) 12. júna 2019 boli dozornému úradu doručené pripomienky od zainteresovanej strany, jedného zo sťažovateľov v tejto veci. Pripomienky sa týkali ceny, ktorú zaplatila obec inému športovému zariadeniu, a podporovali predtým predložené tvrdenia týkajúce sa predraženia nájomnej zmluvy.

5. PRIPOMIENKY NÓRSKYCH ORGÁNOV K PRIPOMIENKAM OD ZAINTERESOVANEJ STRANY

(78) Nórske orgány vysvetlili, že priestor, ktorého sa týkajú pripomienky tretej strany, je súčasťou školskej budovy a je plne vo vlastníctve okresu, v ktorom sa nachádza. Obec tam zakúpila v rokoch 2018 a 2019 viac hodín ako dočasné riešenie na zabezpečenie dostatočnej sálovej kapacity pre športové kluby, pretože časť kapacity zariadenia Trondheim Spektrum nebola k dispozícii z dôvodu prebiehajúcich stavebných prác. Po uplynutí tejto doby nie je ani potrebné ani finančne možné, aby obec pokračovala v zmluve s týmto priestorom.

(79) Nórske orgány nepovažuje dočasné dojednanie za porovnateľné s nájomnou zmluvou. Okres bol ako vlastník tohto priestoru pripravený ponúknuť určitú sálovú kapacitu pod trhovú cenu, zatiaľ čo prebieha rozšírenie zariadenia Trondheim Spektrum. Toto dojednanie nemalo byť, a nebolo, podľa trhových podmienok a nemožno ho považovať za známku toho, že nájomná zmluva medzi obcou a spoločnosťou Trondheim Spektrum nie je podľa trhovým podmienok.

II. POSÚDENIE

6. PRÍTOMNOSŤ ŠTÁTNEJ POMOCI

6.1. ÚVOD

(80) Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie takto: „Pokiaľ nie je v tejto dohode ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto zmluvy, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

(81) Kvalifikácia opatrenia ako pomoci v zmysle tohto ustanovenia preto vyžaduje, aby boli splnené nasledujúce kumulatívne podmienky: i) opatrenie musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych prostriedkov; ii) musí podniku poskytovať výhodu; iii) uprednostňovať niektoré podniky (selektívnosť); a iv) hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovaním obchodu.

6.2. VÝZNAM POJMU PODNIK

(82) Aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP, musí podniku poskytovať výhodu. Podniky sú subjekty zaoberajúce sa ekonomickou aktivitou bez ohľadu na ich právny stav a spôsob financovania (62). V dôsledku toho je verejný alebo súkromný štatút subjektu, alebo skutočnosť, že subjekt je v čiastočnom alebo úplnom vlastníctve štátu, nemá žiadny vplyv, či tento subjekt je alebo nie je „podnik“ v zmysle práva o štátnej pomoci (63).

(83) Ekonomické činnosti sú činnosti pozostávajúce z ponuky tovarov alebo služieb na trhu (64). Naopak, osoby, ktoré nie sú komerčne aktívne v tom zmysle, že neponúkajú tovary alebo služby na danom trhu, nepredstavujú podniky. Vo všeobecnosti výstavba aj prevádzkovanie infraštruktúry predstavujú samy o sebe ekonomickú činnosť (a preto podliehajú pravidlám štátnej pomoci), pokiaľ sa táto infraštruktúra používa alebo bude používať na poskytovanie tovarov a služieb na trhu (65). Štátnu pomoc možno poskytnúť na niekoľkých úrovniach: výstavba, prevádzka a využívanie infraštruktúry (66).

(84) Trondheim Spektrum je multifunkčné zariadenie, ktoré hosťuje okrem iného koncerty, veľké športové podujatia, veľtrhy a kongresy. Okrem toho je v zariadení Trondheim Spektrum naplánované hosťovanie Majstrovstiev Európy v hádzanej mužov a žien v roku 2020. Spoločnosť TS preto vykonáva ekonomickú činnosť.

(85) Spoločnosť TS taktiež prenajíma priestory obci, ktorá ich zase poskytuje športovým klubom. Skutočnosť, že obec ponúka kapacity, ktoré si prenajíma od spoločnosti TS ako bezplatné zariadenia pre športové kluby obce, nemá vplyv na povahu transakcie medzi spoločnosťou TS a obcou, čo je ekonomická činnosť. Spoločnosť TS je teda podnik v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

6.3. PRÍTOMNOSŤ ŠTÁTNYCH PROSTRIEDKOV

(86) Aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych prostriedkov.

(87) Prevod štátnych prostriedkov môže nadobudnúť mnoho podôb, napríklad priame dotácie, pôžičky, záruky, priame investície do kapitálu spoločností a vecné dávky. Štátne zdroje zahŕňajú všetky zdroje verejného sektora, vrátane obcí (67).

6.3.1. Opatrenia 4 a 5 – nájomné zmluvy uzatvorené od roku 2007 do roku 2017 a nájomná zmluva z roku 2019

(88) V prípade nájomnej zmluvy medzi obcou a spoločnosťou TS (opatrenia 4 a 5) obsahujú prvky štátnej pomoci, napríklad opatrenie pomoci by bolo poskytnuté štátom a zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 61 ods. 1 EHP, keďže toto financovanie by pochádzalo priamo od obce.

6.3.2. Opatrenie 6 – navýšenie kapitálu

(89) Navýšenie kapitálu (opatrenie 6) platí obec priamo spoločnosti TS, a preto predstavuje štátne prostriedky v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

6.3.3. Opatrenie 7 – financovanie nákladov na infraštruktúru

(90) Financovanie nákladov na infraštruktúru, ktoré zvyčajne nesie developer, zo strany obce budú vyplatené priamo obcou, a preto predstavujú štátne prostriedky v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

6.3.4. Opatrenie 9 – implicitná záruka obsiahnutá v zmluve o úvere medzi spoločnosťou Nordea a spoločnosťou TS

(91) Dňa 11. decembra 2017 spoločnosť TS podpísala zmluvu o úvere vo výške 490 miliónov NOK (približne 50,67 milióna EUR) so spoločnosťou Nordea (68). Spoločnosť Nordea počas výstavby poskytne prevádzkový kapitál (69).

(92) Ako je uvedené v kapitole 3.7, zmluva o úvere obsahuje ustanovenia, ktoré uvádzajú, že spoločnosť TS má v úmysle prijať opatrenia, aby bolo možné pre obec, bez konania v rozpore s právnymi predpismi, v prípade potreby vydať záruku pre spoločnosť Nordea v súvislosti s rizikom, ktoré nasleduje prípadné prekročenie nákladov v období výstavby (70).

(93) Zmluva o úvere ďalej obsahuje ustanovenie, v ktorom sa uvádza, že nájomnú zmluvu medzi spoločnosťou TS a obcou nemožno zmeniť bez predchádzajúceho písomného súhlasu spoločnosti Nordea (71). Okrem toho zmluva o úvere obsahuje podmienku, že obec je vlastníkom minimálne 77,93 % spoločnosti TS (72).

(94) Nórske orgány uviedli, že oddiel v zmluve o úvere, ktorá uvádza, že nájomnú zmluvu s obcou nemožno zmeniť bez predchádzajúceho písomného súhlasu spoločnosti Nordea, nie je pre obec záväzná. V prípade, že nájomnú zmluvu je potrebné zmeniť, je na spoločnosti TS, aby zabezpečila, že získa súhlas svojho veriteľa, t. j. spoločnosti Nordea.

(95) Pokiaľ ide o podmienku na udelenie a zachovanie stavebného úveru, že obec musí vlastniť aspoň 77,93 % spoločnosti TS, nórske orgány pripomínajú, že rada spoločnosti TS, ktorá uzavrela zmluvu o úvere, nemá právomoc zaväzovať svojich akcionárov a tým aj obec, vrátene potenciálneho budúceho predaja akcií. Zmluva o úvere odráža skutočnosť, že spoločnosť Nordea si je dobre vedomá, že zmluva nemôže viazať obec vzhľadom k tomu, že druhý oddiel stanovuje, že táto zmena vo vlastníckej štruktúre bez súhlasu znamená porušenie zmluvy podľa spoločnosti TS (73).

(96) Nórske orgány poskytli ďalšie informácie o zmluve o úvere, a ktoré zdôrazňujú, že obec nie je zmluvnou stranou zmluvy o úvere, a že predstavenstvo spoločnosti TS nemôže v žiadnom prípade zaväzovať obec, svojho majoritného vlastníka. Ustanovenia týkajúce sa povinnosti zo strany spoločnosti TS vykonať prípadné štrukturálne zmeny v spoločnosti a prijať opatrenia, aby mohla obec v prípade potreby vydať záruku, nepredstavujú pevný a konkrétny právny záväzok, ktorý by mohol obec zaväzovať.

(97) Nórske orgány poukázali na list od obce guvernérovi okresu (v nórčine: Fylkesmannen). List bol odoslaný po udalostiach, ktoré viedli k tomu, že predchádzajúca zmluva o úvere sa považuje za neplatnú po právnom posúdení, ktoré uvádza, že obec nemôže byť zmluvnou stranou zmluvy o úvere a nemohla vydať záruku.

(98) V tomto liste, obec informovala guvernéra okresu, že „spoločnosti TS a Nordea pracujú na iných finančných riešeniach bez účasti obce“ (74).

(99) Nórske orgány ďalej uviedli, že v prípade, že pokiaľ bola obec zo zákona povinná zasiahnuť, spoločnosť TS by nemusela požiadať o navýšenie kapitálu (75), a obec by nemala možnosť rozhodnúť sa proti alebo v prospech tohto opatrenia.

(100) Nórske orgány sa preto domnievajú, že zmluva o úvere neznamená pre obec zmluvný záväzok vo výške pevného a konkrétneho záväzku sprístupniť štátne prostriedky.

(101) Prevod štátnych prostriedkov môže nadobudnúť mnoho podôb, napríklad priame dotácie, pôžičky, záruky, priame investície do kapitálu spoločností a vecné dávky. Pevný a konkrétny záväzok sprístupniť štátne prostriedky v neskoršom okamihu sa taktiež považuje za prevod štátnych prostriedkov (76). Vytvorenie konkrétneho rizika uloženia ďalšieho zaťaženia na štát v budúcnosti, prostredníctvom záruky alebo zmluvnej ponuky, je dostačujúce na účely článku 61 ods. 1 EHP (77). Keďže štátne opatrenia nadobúdajú rôzne formy a musia sa analyzovať z hľadiska ich účinkov, nemožno vylúčiť, že výhody poskytnuté vo forme štátnej záruky môžu znamenať ďalšie zaťaženie pre štát (78).

(102) Dozorný úrad posúdil povahu popisovaných ustanovení zmluvy o úvere vo svetle informácií, ktoré poskytli nórske orgány.

(103) Bolo preukázané nórskymi orgánmi, že obec nie je formálne zmluvnou stranou existujúcej zmluvy (79). Ustanovenia zmluvy o úvere sa odvolávajú na rozhodnutie výkonnej rady obce z 25. júla 2015 o tom, že je pripravená prijať potrebnú finančnú zodpovednosť vyplývajúcu z rekonštrukcie a rozvoja spoločnosti TS. Nórske orgány predložili dokumentáciu, ktorá preukazuje, že zástupca obce v roku 2016 uviedol, že obec nebude financovať výstavbu, len prenajímať kapacitu (80).

(104) Hoci finančný riaditeľ obce spolupodpísal prvý úver s ohľadom na nórske právo, ktoré pre tento typ záruk vyžaduje súhlas štátu, toto podpísanie bolo považované za neplatné a príslušné zmluvné strany boli náležite informované.

(105) V súlade s požiadavkami nórskeho práva, ako aj v prípade súčasného úveru, preto všetky ustanovenia zmluvy o úvere vzťahujúce sa na obec nebudú vymáhateľné na vnútroštátnych súdoch.

(106) S ohľadom na vyššie uvedené skutočnosti sa musia všetky vyhlásenia zmluvy o úvere vzťahujúce sa na to, čomu spoločnosť Nordea prikladala váhu pri posudzovaní, či poskytnúť spoločnosti TS úver, považovať za jednostrannú pohnútku v mene spoločnosti Nordea.

(107) Ustanovenia zmluvy o úvere, ktoré uvádzajú, že nájomnú zmluvu nemožno zmeniť bez súhlasu spoločnosti Nordea, ako aj ustanovenia, ktoré uvádzajú, že podmienkou pre úver je, aby obec vlastnila aspoň 77,93 % spoločnosti TS, nemožno bez dôkazov, ktoré preukazujú oficiálnu angažovanosť obce, považovať za pevný a konkrétny záväzok štátnych prostriedkov. TS je spoločnosť s ručením obmedzeným (81), ktorá v porovnaní s inými spoločnosťami nevyužíva žiadne dodatočné práva podľa nórskeho práva z dôvodu vlastníctva obcou.

(108) V neprítomnosti ďalších informácií, ktoré ustanovujú pevný a konkrétny záväzok v mene obce, nemožno preukázať, že tieto ustanovenia zmluvy o úvere sú také, aby zaväzovali štátne prostriedky.

(109) Keďže žiadne iné ustanovenia zmluvy o úvere, ktoré vyjadrovali pochybnosti zo strany dozorného úradu v rozhodnutí o začatí konania, a vzhľadom na to, že spoločnosť Nordea je súkromný subjekt na trhu, dozorný úrad dospel k záveru, že zmluva o úvere medzi spoločnosťami TS a Nordea nepredstavuje štátnu pomoc. Toto opatrenie sa tak nebude v nasledujúcom texte ďalej posudzované.

6.4. VÝHODA

(110) Opatrenie musí spoločnosti TS poskytovať výhodu, ktorá ju oslobodzuje od poplatkov, ktoré sú zvyčajne znášané z jej rozpočtu

6.4.1. Opatrenia 4 a 5 – nájomné zmluvy uzatvorené od roku 2007 do roku 2017 a nájomná zmluva z roku 2019

6.4.1.1. Úvod

(111) V priebehu konania až do rozhodnutia o začatí konania nórske orgány tvrdili, že nájomné zmluvy sú súčasťou existujúceho systému pomoci. V rozhodnutí o začatí konania si dozorný úrad osvojil predbežný názor, že nájomné zmluvy uzatvorené od roku 1999 do roku 2017 nepredstavujú systém pomoci. Nórske orgány nemajú vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania námietky proti predbežnému názoru dozorného úradu v tejto súvislosti. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a vzhľadom na posúdenie dozorného úradu v oddiele 5.1 rozhodnutia o začatí konania dospel dozorný úrad k záveru, že nájomná zmluva uzatvorená od roku 1999 do roku 2017 nepredstavuje systém pomoci.

(112) Nórske orgány uviedli, že nájomné zmluvy uzatvorené od roku 2007 do roku 2017, rovnako ako nájomná zmluva z roku 2019, sú podľa trhových podmienok, a preto nepredstavujú výhodu v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

(113) Právny poriadok EHP je neutrálny vzhľadom na systém vlastníctva majetku a v žiadnom prípade neovplyvňuje právo štátov EHP konať ako hospodárske subjekty. Keď však verejné orgány v akejkoľvek forme priamo alebo nepriamo vykonávajú ekonomické transakcie, vzťahujú sa na ne pravidlá EHP štátnej pomoci. Ekonomické transakcie vykonávané verejnými orgánmi (vrátane verejných subjektov) neposkytujú svojmu náprotivku výhodu, a preto nepredstavujú pomoc, ak sa uskutočňujú v súlade s obvyklými trhovými podmienkami (82).

(114) Nórske orgány konštatovali, že vzhľadom na rôzne veľkosti, vybavenie, dizajn a umiestnenie ďalších priestorov v Nórsku, nie je možné identifikovať priestor plne ekvivalentný zariadeniu Trondheim Spektrum v Nórsku (83). Nórske orgány však poskytli informácie o iných priestoroch prenajímaných na podobné účely, pre ktoré obec prenajímala kapacity od spoločnosti TS, a o ďalších priestoroch v Nórsku na podporu svojho tvrdenia, že nájomné zmluvy zodpovedali trhovým podmienkam.

6.4.1.2. Referenčné hodnoty poskytli nórske orgány

(115) Obec poskytla informácie o tom, ako tvorba cien spoločnosti TS pre tretie strany obstojí s inými priestormi, a informácie o cenách za prenájom halovej kapacity na športové a voľnočasové účely v iných priestoroch.

(116) Nórske orgány vysvetlili, že zariadenie Trondheim Spektrum disponuje dvoma sálami väčšími ako 2 000 m2 (hala D a hala F), ktoré sú obzvlášť vhodné na väčšie veľtrhy, koncerty, konferencie a podobné podujatia. V závislosti od typu podujatia si spoločnosť TS účtuje približne 70 000 až 85 000 NOK za deň za väčšiu halu D (približne 7 230 až 8 780 EUR) a 59 000 až 70 000 NOK za o niečo menšiu halu F (približne 6 100 až 7 230 EUR).

(117) Nórske orgány tiež vykonali porovnanie s prenájmom takýchto zariadení v iných priestoroch v Trondheime. Napríklad slobodomurárska lóža v Trondheime si účtuje dennú sadzbu len 15 000 až 18 000 NOK (približne 1 550 až 1 860 EUR). Je to o niečo menší priestor, pojme maximálne 600 osôb, zatiaľ čo hala F v zariadení Trondheim Spektrum má kapacitu viac ako 1 000 osôb.

(118) Podľa nórskych orgánov si priestory nachádzajúce v nórskych mestách porovnateľnej veľkosti účtujú podobné sadzby. V obci Stavanger stojí prenájom kapacity podobnej kapacite haly F tesne nad 200 000 NOK za štyri dni, zatiaľ čo Grieghallen v Bergene si účtuje približne 300 000 NOK na štyri dni (približne 20 100 a 31 000 EUR). Ceny spoločnosti TS sú len trochu nižšie ako v Bergene (84).

(119) Nórske orgány sa ďalej odvolali na zariadenie Sotra Arena, ktoré sa nachádza v obci Fjell, 25 minút cesty autom od mesta Bergen, priestory s internou kapacitou 12 000 m2. V roku 2016 bol tento priestor použitý na veľtrhy so sadzbou približne 100 000 až 125 000 NOK za tri dni (približne 10 300 až 12 900 EUR) za približne 5 000 až 7 000 m2.

(120) S ohľadom na toto porovnanie nórske orgány uvádzajú, že by sa mohlo zdať, že ceny spoločnosti TS za halovú kapacitu pri prenajímaní tretím stranám sú v súlade s trhovými cenami.

(121) Obec nakupuje kapacity od spoločnosti TS, športových klubov s vlastnými zariadenia, iných štátnych orgánov (v budovách ako stredné školy) a vo veľmi obmedzenej miere aj od súkromných zariadení.

(122) Hodinová sadzba, ktorú platila obec medzi, bola v rozsahu 350 až 2 046 NOK (približne 36 až 211 EUR) za hodinu. Hodinová sadzba platená spoločnosti TS je 1 174 NOK (približne 121 EUR). V rámci novej nájomnej zmluvy je hodinová sadzba 1 700 NOK. Nórske orgány uvádzajú, že cenové rozdiely možno vysvetliť viacerými faktormi. Rovnako množstvo týchto priestorov bolo financovaných (čiastočne) štátom a sú zmluvne zaviazané poskytovať (určitú) kapacitu za fixné sadzby.

(123) Ďalšími faktormi, ktoré môžu vysvetliť relatívne veľké cenové rozdiely, sú, že nie všetky denné doby sú rovnako hodnotné a nie všetky priestory sú moderné, dobre vybavené a centrálne umiestnené ako zariadenie Trondheim Spektrum. Nórske orgány vysvetlili, že všetky vyššie uvedené úvahy sú dôvody, prečo sa určitá kapacita, ktorú obec zakupuje od iných priestorov, prenajíma za porovnateľne nižšiu cenu (85).

(124) Nórske orgány poskytli príklady sadzieb účtovaných zariadením Vestlandshallen, čo je športové centrum v Bergene. Podľa nórskych orgánov si tento priestor účtuje používateľom (nie športových klubov) približne rovnakú cenu, ako obec platí spoločnosti TS. Tá je založená na výpočte, pričom jedna „halová hodina“ spoločnosti TS je za plochu 800 m2 a pozostáva zo 60 minút. „Štvrtina haly“ v zariadení Vestlandshallen by predstavovala približne 440 m2 a cena za 90 minút 940 NOK (približne 97 EUR). To by malo za následok teoretickú cenu približne 626 NOK za 60 minút, teda 1 252 NOK za o niečo väčšiu plochu ako ekvivalent v spoločnosti TS (približne 65 a 129 EUR).

(125) Okrem toho nórske orgány tvrdia, že mesto Bergen účtuje nepreferenčným používateľom 1 150 NOK (približne 119 EUR) za jednu hodinu v zariadení Haukelandshallen, čo je priestor porovnateľný so zariadením Trondheim Spektrum. Okrem toho si mesto Tromsø účtuje 1 940 NOK (približne 200 EUR) za jednu hodinu za podobnú plochu v zariadení Tromsøhallen.

(126) Pokiaľ ide konkrétne o nájomnú zmluvu z roku 2019, nórske orgány vysvetlili, že nová nájomná zmluva predstavuje nárast nájmu za hodinu o približne 50 % približne z 1 200 na 1 700 NOK (približne z 124 na 176 EUR) (86). Nórske orgány uznávajú, že to je na hornej hranici hodinových sadzieb, ktoré poskytovali [hodinové sadzby zo vzorky športových zariadení sa pohybujú približne od 350 do 2 046 NOK (približne 36 až 211 EUR)] (87).

(127) Podľa nórskych úradov bude zariadenie Trondheim Spektrum po modernizácii moderné a maximálne centrálne umiestnené zariadenie v jednom z najväčších a najrýchlejšie rastúcich nórskych miest. Aby podľa názoru nórskych orgánov dozorný úrad dospel k záveru, že nájomná zmluva zahŕňa nejakú výhodu, hodinová sadzba by musela byť výrazne nad cenovými rozsahmi pozorovanými na trhu (88).

(128) Nórske orgány ďalej uviedli, že hodinová sadzba pre komerčných používateľovi zariadenia Trondheim Spektrum bola v minulosti vyššia (1 000 až 1 800 NOK; približne 103 až 186 EUR), ako na základe obecnej nájomnej zmluvy (1 200 NOK; približne 124 EUR). Očakáva sa, že to tak zostane aj naďalej, s hodinovou sadzbou podľa novej nájomnej zmluvy približne 1 700 NOK (približne 176 EUR) a zodpovedajúcou vyššou hodinovou sadzbou pre komerčných používateľov.

(129) Ak by sa podľa názoru nórskych orgánov dospelo k záveru, že obec platila cenu nad trhovými úrovňami, nevyhnutne by to znamenalo, že by tak mohli robiť aj komerční používatelia spoločnosti TS. Podľa názoru nórskych orgánov neexistuje žiadny dôvod domnievať sa, že by komerční používatelia platili za prenájom halového priestore v zariadení Trondheim Spektrum cenu nad trhovou úrovňou (89).

(130) Podľa názoru nórskych orgánov by dozorný úrad mohol dospieť k záveru, že nájomné zmluvy neobsahujú pomoc. S cieľom pomôcť dozornému úradu dospieť k tomuto záveru nórske orgány doteraz v podstate predložili nasledovné: — Externé referenčné hodnoty, t. j. hodinové sadzby za prenájom alebo nájom halového času v porovnateľných multifunkčných infraštruktúrach. — „Interné referenčné hodnoty“, t. j. dokumentáciu preukazujúcu, že ďalšie aktivity spoločnosti TS tvoria približne rovnaké úrovne príjmu, pričom spotrebovávajú menšiu kapacitu. — Dokumentácia, že spoločnosť TS nepredáva svojej kapacity tretím stranám za umelo nízke ceny, čo znamená, že jej, „komerčné“ činnosti nie sú krížovo dotované (90).

6.4.1.3. Posúdenie nájomných zmlúv dozorným úradom

(131) Aby bolo možné stanoviť, či transakcia zodpovedá trhovým podmienkam, transakciu možno posudzovať s ohľadom na podmienky, za ktorých boli vykonávané porovnateľné operácie súkromnými subjektmi v porovnateľných situáciách (91).

(132) Referenčné porovnávanie nemusí byť vhodnou metódou na určovanie trhových cien, pokiaľ neboli definované referenčné hodnoty vzhľadom na trhové hľadiská, alebo pokiaľ sú existujúce ceny sú výrazne skreslené verejnými intervenciami (92).

(133) Okrem toho, ako uvádzajú nórske orgány, existujú významné rozdiely, pokiaľ ide o porovnanie týchto priestorov, napríklad v dobe nájmu (93), počte prenajatých hodín, kvality zariadení a lokality priestorov vnútri (alebo mimo) miest.

(134) Dozorný orgán sa domnieva, že referenčné hodnoty predložené nórskymi orgánmi nie sú dostatočne porovnateľné alebo vhodné na určenie trhovej ceny, s ktorou by bolo možné priamo porovnávať nájomné zaplatené na základe nájomnej zmluvy, pozri odôvodnenia 142 až 152 nižšie.

(135) Aby dozorný úrad dospel k záveru, že nájomné zmluvy predstavujú prvky pomoci, a preto poskytujú spoločnosti TS výhodu v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, dozorný úrad musí určiť, že cena platená podľa nájomných zmlúv sa dostatočne odchyľuje od trhovej ceny, aby bol takýto záver ospravedlnený (94).

(136) Ako je popísané vyššie, v danom prípade nie je možné presne určiť trhovú cenu za použitia tradičných metód referenčného porovnávania, keďže nie je možné identifikovať žiadne porovnateľné a vhodné referenčné hodnoty.

(137) Okrem toho, stanovenie ceny odkázaním na náklady na poskytovanie služieb na základe nájomnej zmluvy sa v tomto prípade nezdá byť vhodné, pretože je ťažké zmysluplným spôsobom určiť príslušný podiel investičných nákladov, ktoré by mali byť alokované nájomnej zmluve, alebo aké by boli tieto náklady v prípade neprítomnosti iných činností vykonávaných spoločnosťou TS.

(138) Ako vysvetlili nórske orgány, rekonštrukcia a rozšírenie zariadenia Trondheim Spektrum boli dosiahnuté čiastočne preto, lebo obci chýbali primerané zariadenia na usporadúvanie väčších športových a kultúrnych podujatí. V tomto kontexte nórske orgány uviedli, že Trondheim bude usporadúvať šampionát EURO 2020 v hádzanej mužov a žien. Jedným z cieľov modernizácie preto bolo, aby zrekonštruovaný priestor spĺňal požiadavky Európskej hádzanárskej federácie a vyhovoval významnému počtu divákov.

(139) Podľa názoru dozorného úradu možno predpokladať, že súkromný subjekt, ktorý si prenajíma kapacitu na účely poskytovania halového priestoru mládežníckym športovým klubom, nebude akceptovať cenu, ktorá by pokryla značné náklady spojené s modernizáciou a rozšírením neúmerne jeho potrebám podľa nájomnej zmluvy. Ak bude prijatý takýto prístup, umožní to mechanizmus, pomocou ktorého by obec mohla platiť za prenájom zariadení na poskytovanie halového priestoru mládežníckym športom cenu, ktorá zodpovedá finančnej potrebe vykonať modernizáciu zariadení všeobecne, bez nahlásenia takéhoto príspevku ako štátnej pomoci (95).

(140) Výstavbu priestorov na športové a iné verejné podujatia a podporu rôznych druhov aktivít, ktoré využíva široká verejnosť, možno považovať za zodpovednosť štátu. Za takýchto okolností by štát nemal konať trhový subjekt. Mal by konať ako verejný orgán. Štát preto ich môže za istých okolností financovať takéto aktivity udelením štátnej pomoci. Takéto opatrenie by však muselo spĺňať všetky príslušné kritériá stanovené vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách (96), aby bolo skupinovou výnimkou, alebo prípadne by muselo byť oznámené a schválené ako zlučiteľné podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

(141) Vzhľadom na uvedené skutočnosti musí dozorný úrad spoliehať na iné metódy na posúdenie, či nájomné zmluvy predstavujú prvky pomoci. Aj keď to nie je priamo uplatniteľné, dozorný úrad sa domnieva, že kritériá stanovené úradmi orgánmi môžu pomôcť vytvoriť rozsah cien nachádzajúcich sa na trhu s cieľom posúdiť, či cena platená na základe nájomných zmlúv je ďaleko od toho, čo sa zdajú byť trhové podmienky pre podobné služby.

(142) Nórske orgány poskytli dozornému úradu prehľad cien, ktoré platila obec iným priestorom za prenájom sálovej kapacity na rovnaké účely, ako boli nákupy halovej kapacitou obce od spoločnosti TS (97). Podľa názoru dozorného úradu by boli porovnateľné s nájomnými zmluvami posudzovaných v tomto rozhodnutí.

(143) Dozorný orgán sa domnieva, že tieto priestory sú vhodnejšie na porovnanie s halovou kapacitou prenajímanou obcou ako príklady cien účtovaných priestormi v iných mestách (98). Zdá sa, že hodinové sadzby stanovené pre ostatné priestory sa týkajú situácie, kedy je priestor prenajímaný na obmedzený čas a na rôzne podujatia. Tieto priestory sú tiež odlišné, pokiaľ ide o zariadenia.

(144) Referenčné hodnoty, ktoré poskytli nórske orgány, kde si obec prenajala halový priestor, sa týkajú aj dojednaní, kde sa prenajímal väčší počet hodín pre rovnaký typ služieb – aj keď žiadna z nich sa neblíži k sume hodín prenajatých na základe nájomnej zmluvy medzi obcou a spoločnosťou TS. Tieto priestory sa taktiež nachádzajú v Trondheime (99).

(145) Nórske orgány uviedli, že cena sa pohybuje v rozmedzí 350 až 2 046 NOK za hodinu. Nórske orgány uviedli, že hodinové sadzby, ktoré platí obec podľa veľkého počtu týchto jednotlivých zmlúv, sú samozrejme nižšie ako trhová cena, a preto nie sú plne porovnateľné, pretože množstvo týchto priestorov bolo čiastočne financovaných štátom a sú zmluvne viazané poskytovať určitú kapacitu za pevné sadzby, okrem skutočnosti, že tieto zmluvy sa môžu vzťahovať na doby počas dňa/týždňa odlišnej hodnoty (100).

(146) Okrem toho, z jedenástich nájomných zmlúv, pre ktorých je stanovená cena, iba v dvoch priestoroch, Heimdal a Utleira, sa priblížila k cene, ktorú platila obec spoločnosti TS (101). Nórske orgány potvrdili, že sadzby v týchto dvoch priestoroch sú vyššie ako to, čo bolo platené v ostatných priestoroch, pre ktoré sú k dispozícii informácie. Nórske orgány vysvetlili, že tieto sadzby nemusia odrážať trhovú cenu – keďže obec pri určovaní sadzby za nájom, brala do úvahy aj obecný záujem podporovať činnosť dobrovoľných športových klubov na báze členstva. Trhová cena pre tieto priestory môže teda byť o niečo nižšia ako uvedená (102).

(147) Verejne dostupné informácie na internetových stránkach priestoru Heimdal uvádzajú, že hodinové sadzby sa pohybujú od 275 do 550, v závislosti od typu uzatvorenej zmluvy. Zdá sa teda, že sadzba, ktorú si účtuje tento priestor na trhu, je výrazne nižšia ako tá, ktorú platí obec na základe tohto nájmu.

(148) Podľa zvyšných deviatich nájomných zmlúv si priestory účtujú cenu, ktorá sa pohybuje v rozmedzí o 77 % až 242 % (103) nižšie ako sadzba, ktorú obec platí spoločnosti TS podľa pôvodných nájomných zmlúv a o 154 % až 385 % nižšie ako cena, ktorú platila obec spoločnosti TS v rámci nájomnej zmluvy z roku 2019.

(149) Z jedenástich priestorov, pre ktoré je k uvedená cena, sú štyri z týchto priestorov prenajímané od súkromných subjektov (104). Ceny týchto štyroch priestorov sú v rozmedzí 425 až 677 NOK.

(150) Dozorný úrad sa preto domnieva, že referenčné hodnoty poskytnuté nórskymi úradmi skôr preukazujú, že cena, ktorú platila obec na základe nájomných zmlúv je značne vyššia, ako cena, ktorá bola platená a účtovaná ostatnými priestormi jednak podľa zmlúv v minulosti, a najmä nebola po zvýšení ceny platená za prenájom halovej kapacity podľa nájomnej zmluvy z roku 2019.

(151) Podľa názoru dozorného úradu takéto rozdiely v cene medzi hodinovými sadzbami týchto priestorov a hodinovou cenou, ktorú platila obec na základe nájomnej zmluvy so spoločnosťou TS – ktoré sú všetky prenajímané obcou na rovnaké účely – nemožno vysvetliť výlučne faktom, že niektoré z týchto priestorov môžu byť čiastočne financované štátom, alebo sa mohli zaviazať, že budú poskytovať určitú kapacitu za fixné sadzby. Skutočnosť, že tieto zmluvy sa môžu týkať dôb počas dňa alebo týždňa, ktorých hodnota sa líši, sú taktiež použiteľné na všetky priestory, ktoré poskytli nórske orgány ako možné referenčné hodnoty.

(152) Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti dozorný úrad nemôže vylúčiť, že nájomné zmluvy od roku 2007 do roku 2017 a nájomná zmluva z roku 2019 poskytujú spoločnosti TS výhodu. Avšak vzhľadom na to, že táto pomoc by bola zlučiteľná s plnením Dohody o EHP, v súlade so svojím článkom 61 ods. 3 písm. c), nie je potrebné urobiť definitívny záver o existencii pomoci (105).

6.4.2. Opatrenie 6 – navýšenie kapitálu spojené s novými a neočakávanými nákladmi – Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách

(153) Nórske orgány poskytli spoločnosti TS navýšenie kapitálu o sumu 55 miliónov NOK (približne 5,68 milióna EUR) na základe článku 55 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Nórske orgány vysvetlili, že spoločnosť TS nemôže pokryť dodatočné náklady prostredníctvom svojich existujúcich prostriedkov alebo prostredníctvom dodatočného financovania na trhu.

(154) Nórske orgány uviedli, že navýšenie kapitálu neposkytuje spoločnosti TS žiadnu výhodu. Podľa nórskych orgánov vďaka množstvu skutočností sa kapitálová injekcia stala výhodnou pre obec ako vlastníka spoločnosti TS.

(155) Nórske orgány uviedli, že celkovo tieto zmeny pravdepodobne mohli mať významný vplyv na ziskovosť spoločnosti TS, najmä v porovnaní s protichodnou situáciou, teda ak by neboli vykonané individuálne úpravy miest na sedenie, výťahov a skladových plánov. Všetky tieto opatrenia by mali za následok zvýšenie príjmov/zníženie nákladov, zatiaľ čo alternatívy viedli k opaku (106).

(156) Nórske orgány ďalej vysvetlili, že navýšenie kapitálu spôsobilo, že obec sa stala kvázi jediným akcionárom spoločnosti TS, čo umožňuje obci odkúpiť zostávajúce akcie aj bez súhlasu súčasných minoritných akcionárov. Ako jediný akcionár je obec vo výhodnej polohe podľa nórskeho zákona o spoločnostiach s ručením obmedzeným (107), pretože tento môže rozhodnúť jednostranne, ako by mala byť spoločnosť TS v budúcnosti prevádzkovaná.

(157) Podľa nórskych orgánov, keď je subjekt v trhovom hospodárstve postavený pred voľbu vybrať si medzi týmito dvoma scenármi, pravdepodobne by konal tak ako obec. V každom prípade nórske orgány zvažujú, že nemusia existovať dostatočné náznaky vedúce k záveru, že nie je splnený test subjektu v trhovom hospodárstve (108).

(158) Nórske orgány uviedli, že hodnota akcií spoločnosti TS – ktorá bezprostredne súvisí s infraštruktúrou, ktorú vlastní spoločnosť TS – bude vyššia, ak sa spojí s dokončeným zariadením Trondheim Spektrum, ako by tomu bolo v prípade zastavenia projektu rekonštrukcie. Zmeny, ku ktorým prispeje financované navýšenie kapitálu, prispejú k ziskovosti spoločnosti TS v budúcnosti, úspore nákladov a posilneniu kapacít generujúcej príjmy z infraštruktúry.

(159) Okrem toho obec významne zvýšila svoj podiel v spoločnosti TS. To so sebou nesie predovšetkým nárast hodnoty jej podielu. Obec v podstate zakúpila 18 % podiel v spoločnosti vlastniacej infraštruktúru, ktorej samotné rozšírenie stálo takmer 600 miliónov NOK, za 55 miliónov NOK. Okrem toho pozícia (kvázi) jediného vlastníka spoločnosti TS umožní obci aplikovať viac priamy a okamžitý vplyv na fungovanie a budúcnosť spoločnosti.

(160) Nórske orgány uvádzajú, že v strednodobom až dlhodobom horizonte nie je v žiadnom prípade nepravdepodobné, že by zariadenie Trondheim Spektrum mohlo byť predané za cenu, ktorá by znamenala prijateľnú návratnosť investícií za kapitálovú injekciu. Ak sa zariadenie Trondheim Spektrum nepredá, hodnota vlastníctva sa s najväčšou pravdepodobnosťou výrazne zvýši v dôsledku dokončenia rozšírenia a implementácie obchodného plánu a stratégie, ktoré postupne zaznamenajú väčšiu časť svojich príjmov plynúce z komerčných aktivít.

(161) Ak štát tvrdí, že konal ako subjekt v trhovom hospodárstve, musí, pokiaľ existujú pochybnosti, poskytnúť dôkazy, ktoré by preukázali, že rozhodnutie uskutočniť transakciu bolo vykonané na základe ekonomických hodnotení porovnateľných s tými, ktoré by za podobných okolností vykonal subjekt v trhovom hospodárstve (s podobnými vlastnosťami ako predmetný verejný orgán) na stanovenie ziskovosti alebo ekonomickej výhody transakcie (109).

(162) Úroveň skúsenosti takéhoto posúdenia ex ante sa môže líšiť v závislosti od zložitosti predmetného obchodu a hodnotou príslušných aktív, tovaru alebo služieb. Za normálnych okolností je potrebné takéto hodnotenia ex ante vykonávať s podporou odborníkov s primeranými zručnosťami a skúsenosťami. Tieto hodnotenia by vždy mali byť založené na objektívnych kritériách a nemali by byť ovplyvňované úvahami o verejnej politike. Hodnotenia vykonávané nezávislými odborníkmi môžu poskytnúť ďalšie potvrdenie dôveryhodnosti posúdenia.

(163) S cieľom zabezpečiť, že opatrenie poskytuje hospodársku výhodu, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností subjekt v trhovom hospodárstve s veľkosťou porovnateľnou s predmetným podnikom vykonal kapitálový vklad v rovnakej výške, a to najmä vzhľadom na dostupné informácie a predvídateľný vývoj v momente investície.

(164) Subjekt v trhovom hospodárstve bol vyvinutý s ohľadom na rôzne ekonomické transakcie. Súdy EHP vyvinuli „zásadu subjektu v trhovom hospodárstve“ na identifikáciu prítomnosti štátnej pomoci v prípadoch verejných investícií (najmä kapitálových injekcií). Pri určovaní, na základe tejto zásady, či už investície verejného orgánu predstavujú štátnu pomoc, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností súkromný investor porovnateľnej veľkosti pôsobiaci v bežných podmienkach trhového hospodárstva mohol byť vyzvaný, aby vykonal predmetnú investíciu (110).

(165) Súlad so zásadou subjektu v trhovom hospodárstve možno preukázať pomocou podnikateľského plánu ex ante, na základe ktorého bolo prijaté rozhodnutie investovať (111). Štát sa môže dovolávať len objektívnych a overiteľných prvkov, ktoré boli zohľadnené pred alebo v čase rozhodnutia vykonať investíciu.

(166) Je teda potrebné preukázať, že táto investícia je založená na ekvivalente ekonomického posúdenia, ktoré by vykonal racionálny súkromný investor v porovnateľnej situácii pred takouto investíciou na posúdenie jej budúcej ziskovosti.

(167) Nestačí spoliehať na ekonomické posúdenie vykonané po udelení (potenciálnej) výhody na spätné zistenie, že vykonaná investícia bola v skutočnosti zisková, alebo na následné zdôvodnenie tohto skutočne zvoleného postupu, aby sa dospelo k záveru, že sa štát rozhodol na investícii rovnakým spôsobom ako súkromný investor v trhovom hospodárstve (112).

(168) Skutočnosť, že kapitálový vklad je vraj nutné, aby podnik, aby pokračovala vo svojej činnosti, alebo pre zaistenie adekvátnej kapitalizácie podniku, podľa pravidiel obozretného podnikania alebo odhadu rizík, nie je dostatočným základom pre záver, že boli splnené požiadavky zásady investora v trhovom hospodárstve.

(169) Súkromný investor fungujúci za normálnych trhových podmienok by vykonal takýto kapitálový príspevok len v prípade, že by očakával, že ziskovosť bola v momente vkladu považovaná za dostatočnú na základe dostupných informácií a vývoja, ktoré boli v danom čase predvídateľné.

(170) Pri uplatňovaní zásady subjektu v trhovom hospodárstve sa predpokladá, že súkromný investor sa bude snažiť maximalizovať svoje zisky (113). Ako uviedol všeobecný súd vo veci Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisia, Za normálnych okolností by sa súkromný investor neuspokojil len s tým, že mu investícia nespôsobí stratu alebo že mu prinesie len obmedzené zisky. Bude sa usilovať o dosiahnutie maximálnej primeranej návratnosti svojej investície, v závislosti od konkrétnych okolností a uspokojenia svojich krátkodobých a dlhodobých záujmov, dokonca aj vtedy, keď investuje do podniku, ktorého akcionárom už je (114).

(171) Nórske orgány uviedli, že obec posúdila, či by ako majoritný akcionár spoločnosti Trondheim Spektrum a na základe objektívnych kritérií, mala vykonať ďalšie investície vo forme navýšenia kapitálu. Okrem toho obec mala dostatočné trhové ekonomické dôvody uskutočniť navýšenie kapitálu, a to najmä z pohľadu protichodnej situácie (115).

(172) Opäť, podľa informácií, ktoré poskytli nórske orgány, sa však zdá, že obec nevykonala žiadne ekonomické posúdenie ex ante pred rozhodnutím o udelení kapitálovej injekcie. Nemožno považovať za dostatočné, že by sa hospodársky subjekt, postavený pred voľbu dokončiť rekonštrukciu a alternatívu, pravdepodobne správal ako obec (116) bez akéhokoľvek konkrétneho posúdenia očakávanej ziskovosti investície.

(173) Vysvetlenia, ktoré poskytli nórske orgány, nepreukazujú, že by investícia bola dostatočne výnosná pre trhového investora (117). To platí ako pre nové náklady aj prekročenia nákladov. Posúdenie nemôže byť založené na takýchto všeobecných vysvetleniach, ktoré poskytli nórske orgány. Nie sú k dispozícii žiadne odhady, napríklad pokiaľ ide o očakávané zvýšenie príjmov v dôsledku ďalších sedadiel, ani očakávanú efektivitu vyplývajúcu z väčších výťahov a rozšíreného skladovacieho priestoru.

(174) Dozorný úrad poskytol nórskym orgánom príležitosť predložiť akékoľvek takéto dokumenty týkajúce sa transakcie. Nórske orgány neposkytli žiadne ekonomické posúdenia porovnateľné s tými, ktoré by vykonal racionálny súkromný investor v porovnateľnej situácii pred vykonaním takejto investície na posúdenie jej budúcej ziskovosti. Nórske orgány preto neposkytli dôkaz, ktorý by preukazoval, že by očakávaná budúca ziskovosť bola z uhlu pohľadu súkromného investora uspokojivá (118). V čase, keď spoločnosť TS vyžiadala dodatočný kapitál, obec vlastnila 78 % podiel v spoločnosti TS. Ostatní vlastníci spoločnosti TS nevykazovali záujem podieľať sa na navýšení kapitálu. Naopak, niekoľko minoritných akcionárov sa dohodlo, že prevedie svoje podiely na obec za 1 NOK.

(175) Skutočnosť, že ostatní akcionári neboli ochotní podieľať sa na navýšení kapitálu a v skutočnosti previedli svoje podiely za 1 NOK obci, možno prijať ako označujúcu, že transakciu nepovažovali subjekty na trhu za ziskové.

(176) Na záver dozorný úrad zistil, že navýšenie kapitálu predstavuje pre spoločnosť TS výhodu, ktorá zodpovedá plnej výške navýšenia kapitálu.

6.4.3. Opatrenie 7 – financovanie nákladov na infraštruktúru

(177) Presná podoba opatrenia nie je relevantná pri určovaní, či pre podnik predstavuje ekonomickú výhodu. Pre pojem štátnej pomoci je relevantné nielen udeľovanie pozitívnych hospodárskych výhod, ale tiež úľava od ekonomických bremien môže predstavovať výhodu. To druhé je široká kategória, ktorá zahŕňa všetky zmiernenie poplatkov zvyčajne zahrnutých do rozpočtu podniku. To sa vzťahuje na všetky situácie, v ktorých sú hospodárske subjekty oslobodené od vlastných nákladov na svoju ekonomickú činnosť (119).

(178) Pojem výhoda zahŕňa aj situácie, keď subjekty nemusia znášať náklady, ktoré znášajú porovnateľné subjekty v rámci daného právneho poriadku bez ohľadu na neekonomickú povahu činnosti, na ktorú sa tieto náklady vzťahujú (120).

(179) Výstavba infraštruktúry využívanej na činnosti, ktoré štát vykonáva pri výkone verejnej moci a ktorá nie je komerčne využívaná, je v zásade vylúčená z uplatňovania pravidiel štátnej pomoci (121).

(180) Ešte by mohlo dôjsť k zisteniu, že existuje selektívna výhoda týkajúca sa infraštruktúry, ako je napríklad posudzovaná v tomto prípade, ktorá je financovaná zo štátnych prostriedkov a nie je komerčne využívaná: — Ak pravidlá zvyčajne aplikované na projekt ukladajú developerom projektu, aby niesli časť nákladov, potom môže existovať selektívna výhoda v prípade, že developer zaplatí menej ako sa vyžaduje podľa zákona. — Ak infraštruktúra nie je všeobecnej povahy, ale slúži len pre jeden alebo obmedzený počet vopred známych podnikov a ak je na mieru upravená ich potrebám takým spôsobom, že tieto podniky by za normálnych okolností sami znášali náklady na infraštruktúru (122).

(181) Nórske orgány uviedli, že predmetná infraštruktúra je verejná infraštruktúra všeobecnej povahy, a že spoločnosť TS neplatila menej, ako vyžadoval zákon. Financovanie infraštruktúry sa týka troch opatrení.

(182) Po prvé, pokiaľ ide o most spájajúci polostrov Nidarø s pevninou, kde sa nachádza kostol Ilene. Podľa nórskych orgánov je súčasný most zastaraný. Most je plne financovaný z prostriedkov obce. Most bude spájať centrálne časti mesta a spojí dôležité rekreačné a parkové oblasti, preto bude prínosom, pre všetkých občanov a návštevníkov obce Trondheim.

(183) Po druhé, práce na obci Klostergata sa týkajú vodného a odpadového systému, ktorý obec musela aj tak vymeniť. Výstavba sa zhoduje s prácami na zariadení Trondheim Spektrum. V súlade s Hlavným plánom pre kanalizačné a vodné prostredie 2013-2024, Hlavným plánom pre zásobovanie vodou 2004-2012 a Obecným subplánom pre zásobovanie vodou 2017-2028 musí obec oddeliť šedú vodu a povrchovú vodu, a renovovať staré vodovodné potrubia. Odporúča sa, aby boli tieto opatrenia vykonávané v priebehu 10 rokov (od roku 2014). Obec sa snaží koordinovať svoje práce s prácami ostatných aktérov. Vodovodné potrubia v obci Klostergata boli inštalované v období 1895-1915. Nórske orgány vysvetlili, že obec vždy takéto potrubia vymieňa, keď na ceste alebo vedľa cesty vykonáva iná práca. Spoločnosť TS platí podiel 20 miliónov NOK (123).

(184) Po tretie, že zelená štruktúra a verejný park sú určené na zabezpečenie, že budú vytvorené atraktívne lokality na aktivity a odpočinok pre širokú verejnosť. Obec má v pláne vysadiť v blízkosti rieky vegetáciu s cieľom vytvoriť dobré prostredie pre život rastlín a živočíchov. Nórske orgány vysvetlili, že zelená štruktúra a verejný park nie sú pre projekt nevyhnutné, ale skôr ide o infraštruktúru, ktorá bude prínosom pre všetkých obyvateľov a návštevníkov Trondheimu (124).

(185) Na posúdenie, či opatrenie predstavuje štátnu pomoc, musí dozorný úrad analyzovať účinok predmetných opatrení, a nie sledovaných cieľov. Aj keby bol plán infraštruktúry prijatý v súvislosti s predmetnými plánmi rozvoja, dozorný úrad bude musieť posúdiť, či infraštruktúra prospieva komunite ako celku, alebo iba predmetnému rozvoju. Len v druhom prípade platí, že infraštruktúra by mala byť financovaná developerom, aby neexistovala žiadna pomoc (125).

(186) Nórske orgány vysvetlili, že opatrenia (čiastočne) financované obcou nemajú priamy vecný vzťah s rozvojom, ale sú výsledkom verejnej politiky obce na zabezpečenie tohto typu všeobecne dostupnej infraštruktúry a zelenej štruktúry verejnej zóny (126). Územná oblasť je súčasťou významnej rekreačnej oblasti, ktorá sa nachádza pozdĺž brehov rieky Nidelva s veľmi rozmanitým rastlinstvom a živočíšstvom. Nidarø je súčasťou siete vychádzkových ciest, ktoré sú u obyvateľov mesta obľúbené na rekreáciu a vonkajšie aktivity (127).

(187) Vzhľadom na tieto informácie poskytnuté nórskymi orgánmi sa dozorný úrad domnieva, že predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry sú na využívanie a prospech verejnosti v Trondheime. Aj keď týmto rozvojom môže dôjsť k určitému nárastu dopravy v tejto oblasti, práca vykonaná prináša úžitok všetkým, ktorí tam žijú (128).

(188) Ako je uvedené vyššie, obce a spoločnosť TS uzavreli zmluvu o rozvoji týkajúcu sa rozvoja (129). Nórske orgány vysvetlili, že neexistuje žiadna povinnosť uzavrieť zmluvu o rozvoji, ani pre obec, ani pre developera.

(189) Zmluvy o rozvoji sú nástrojom, ktorý pomáha developerovi a obciam zabezpečovať, že požiadavky vyplývajúce z územného plánu a procesných príkazov, vrátane všeobecných opatrení v oblasti infraštruktúry, sú splnené. Môžu, ale nemusia nevyhnutne znamenať ustanovenia, ktoré kladú na developera niektoré ekonomické bremená v súvislosti so všeobecnými opatreniami v oblasti infraštruktúry. Dôležité je, že dohody o rozvoji sú výsledkom vyjednávania medzi obcou a developerom.

(190) V zákone nie sú žiadne ustanovenia, ktoré by vyžadovalo, aby obce ukladali developerovi akékoľvek takéto náklady. Ak sa však uzavrie zmluva o rozvoji medzi obcou a developerom, príslušné právne predpisy stanovujú limity o tom, aké môžu byť náklady uložené developerovi. Odôvodnením je, že existuje asymetrické rozloženie síl, pokiaľ ide o vyjedávanie a uzatváranie zmlúv o rozvoji, ktoré zvýhodňuje obce.

(191) Nórske orgány sa v tejto súvislosti odvolali na nedávny rozsudok z okresného súdu v Oslo, v ktorom sa Súdny dvor domnieva, že ‚Dôvodom pre oddiel 17-3 Zákona o plánovaní a výstavbe bola okrem iného potreba obmedziť, čo by obce mohli zahŕňať do zmluvy o rozvoji vzhľadom na to, že oprávnenie obce povoliť alebo zakázať projekty ju stavia do silného postavenia. Toto ustanovenie preto znamená požiadavku nevyhnutnosti, vhodnosti a primeranosti‘ (130).

(192) Nórske orgány vysvetlili, že manévrovací priestor obce je preto obmedzený právnym rámcom a judikatúrou citovanou vyššie, pokiaľ ide o skúšky nevyhnutnosti a primeranosti. A predsa sa obec pokúša uložiť čo na developerov toľko nákladov, ako je len možné. Kým obec prijala zásadu úplného presúvania nákladov, táto zásada je v praxi určitým spôsobom zmiernená obmedzeniami v rámci vnútroštátneho právneho rámca.

(193) Neexistuje žiadny vzorec alebo vopred určené výpočty používané na alokáciu nákladov medzi obec a developera v rámci zmluvy o rozvoji. Podľa nórskych orgánov takéto výpočty nie sú vyžadované zákonom, ani nie sú užitočné v praxi. Projekty, developeri a ekonomická kapacita rôznych projektov sú príliš rôznorodé, aby bolo možné zapojiť matematické modely.

(194) Obec posudzuje návrhy od developera. Pritom aj za účelom zabezpečenia úmernosti alokácie nákladov, celkové náklady, ktoré developer musí znášať, sú porovnávané s inými projektmi a praxou (náklady na príspevok na verejnú infraštruktúru za m2 BRA (t. j. oblasť použitia)). Pre typický rozvoj bytovej výstavby, ktorá zvykne byť vysoko ziskovým rozvojom, sú prijateľné náklady na m2 BRA približne 2000 NOK alebo menej. Podľa nórskych orgánov zvyknú komerčné projekty, alebo projekty verejných služieb, mať nižšiu ziskovosť, a teda všeobecne udržiavajú nižšie náklady na m2 BRA.

(195) Na základe zmluvy o rozvoji so spoločnosťou TS, ktorá bola uzavretá po tejto praxi, sú náklady pre spoločnosť TS 2226 NOK za m za2 BRA.

(196) Ako požadoval dozorný úrad, nórske orgány poskytli ďalšie informácie o posledných, pomerne veľkých stavebných projektoch v Trondheime, kde bola uzatvorená zmluva o rozvoji. Žiadny z projektov nenesie podstatne vyššiu cenu za m2 BRA ako projekt spoločnosti TS. Tieto projekty sú projekty rezidenčného bývania a komerčné projekty či projekty verejných služieb. Niektoré z projektov patria do jednej z týchto kategórií, a niektoré sú zmiešané.

(197) Cena uložená spoločnosti TS v zmluve o rozvoji je vyššia ako vo väčšine uvedených príkladoch. Nórske orgány poznamenali, že aj vysoko ziskové komerčné projekty, ako je napríklad rozšírenie hotela a vytvorenie nákupného centra, nesú nižšie, alebo len nepatrne vyššie náklady ako spoločnosť TS za m2 BRA.

(198) V odpovedi na vyšetrovanie dozorného úradu nórske orgány uviedli, že podľa ich vedomostí neexistujú žiadne celoštátne alebo pre Trondheim špecifické štatistické údaje o nákladoch na m2 BRA. Existujú však verejne dostupné dokumenty, ktoré naznačujú, že náklady, ktoré musí znášať spoločnosť TS, sú na hornej hranici toho, čím prispievajú iné stavebné projekty. Správa Norsk Eiendom z augusta 2018 napríklad zistila, že cena za m2 BRA pre vzorku veľkých rozvojových projektov v Oslo sa pohybuje v rozmedzí 975 až 2167 NOK, pričom väčšina projektov prispieva okolo 1400 až 1500 NOK (131).

(199) Nórske orgány uvádzajú, že predložené referenčné hodnoty o cene za m2 BRA sú porovnateľné. Podľa nórskeho právneho poriadku musí byť pri posudzovaní primeranosti potrebné vziať do úvahy najmä ekonomickú udržateľnosť alokácie nákladov. Za účelom zistenia, či sa zmluva o rozvoji spoločnosti TS odchyľuje od bežnej praxe, rozvojové projekty bývania možno použiť ako referenčnú hodnotu, aj keď môžu spravidla niesť vyššie náklady ako projekty, napríklad spoločnosti TS. V každom prípade aj zmluvy o rozvoji pre komerčné rozvojové projekty alebo rozvojové projekty verejných služieb, ktoré uzavrela obec, majú nižšiu cenu na m2 BRA ako spoločnosť TS.

(200) Okrem toho existujú jasné náznaky z príslušných právnych predpisov (ktoré vyžadujú posúdenie primeranosti) a nórskymi súdov (132), že obec nemohla uložiť spoločnosti TS vyššie náklady bez toho, aby sa dostala do konfliktu so zákonom (133).

(201) Nórske orgány poskytli informácie o praxi pri dojednávaní zmlúv o rozvoji v Trondheime, ako aj vysvetlenie požiadavky príslušných vnútroštátnych právnych predpisov. Informácie, ktoré poskytli nórske orgány, nenaznačujú, že by sa obvyklá prax vyjednávania rozdelenia nákladov odchyľovala od praxe v prípade spoločnosti TS. Poskytnuté referenčné hodnoty, hoci pre iný typ projektov, nenaznačujú, že spoločnosť TS platila menej, ako to, čo sa zvyčajne vyžaduje, pokiaľ ide o príspevok k verejnej infraštruktúre súvisiacej s rozvojovým projektom v Trondheime.

(202) Dozorný úrad teda nemôže preukázať, že sa predmetný prípad líši od bežnej praxe rozdelenia nákladov v projektoch verejnej infraštruktúry.

(203) Po posúdení informácií, ktoré poskytli nórske orgány preto dozorný úrad nemôže dospieť k záveru, že rozdelenie nákladov na infraštruktúru, pokiaľ ide o rekonštrukciu a rozšírenie spoločnosti TS, poskytlo spoločnosti TS selektívnu výhodu. V súlade s tým sa opatrenie považuje za také, ktoré nepredstavuje pomoc, a bude teda nebude v nasledujúcom texte ďalej posudzované.

6.5. SELEKTIVITA

(204) Opatrenie, ktoré sa má klasifikovať ako pomoc, musí byť selektívne v tom, že uprednostňuje ‚určité podniky alebo výrobu určitých tovarov‘.

(205) Sporné opatrenia sú jednotlivé opatrenia určené len pre spoločnosť TS. Sú teda selektívne v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

6.6. VPLYV NA OBCHOD A NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

(206) Opatrenie pomoci musí byť schopné narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi zmluvnými stranami podľa Dohody o EHP.

(207) Samotná skutočnosť, že opatrenie posilní postavenie podniku v porovnaní s ostatnými konkurenčnými podnikmi v obchode v rámci EHP, sa považuje za dostatočné, aby sa dospelo k záveru, že toto opatrenie môže pravdepodobne ovplyvniť obchod medzi štátmi EHP a narušiť hospodársku súťaž medzi podnikmi zriadenými v iných štátoch EHP (134).

(208) Kapitálová injekcia poskytla spoločnosti TS výhodu, ktorá upevnila svoje postavenie v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými si konkuruje na trhu v rámci EHP. To isté platí aj pre akúkoľvek výhodu poskytnutú spoločnosti TS pomocou prvku potenciálnej pomoci obsiahnutého v nájomných zmluvách.

(209) Dozorný úrad musí ďalej posúdiť, či tieto opatrenia dokážu ovplyvniť obchod medzi štátmi EHP. V tejto súvislosti Súdny dvor rozhodol, že „pokiaľ štátna pomoc posilňuje postavenie podniku v porovnaní s ostatnými konkurenčnými podnikmi na trhu v rámci [Únie], musí sa tento považovať za ovplyvnený pomocou“ (135).

(210) Zariadenie Trondheim Spektrum má kapacitu na poriadanie stredných a veľkých medzinárodných podujatí, ktoré sa môžu konať aj mimo regiónu (136).

(211) Dozorný úrad poznamenáva, že vplyv na obchod nemôže byť len hypotetický alebo predpokladaný. Je potrebné určiť, prečo opatrenie narúša alebo hrozí, že naruší hospodársku súťaž a dokáže mať vplyv na obchod medzi štátmi EHP na základe predvídateľných účinkov opatrenia (137).

(212) Kontrolný úrad a Komisia v množstve rozhodnutí usúdili, že určité činnosti a opatrenia, vzhľadom na ich konkrétnu situáciu, majú čisto miestny dopad a preto žiadny vplyv na obchod medzi štátmi EHP. V týchto prípadoch dozorný úrad a Komisia zistili predovšetkým, že príjemca poskytoval služby na obmedzenom území v rámci štátu EHP a bolo nepravdepodobné, že by prilákal zákazníkov z iných štátov EHP, a že nebolo možné predvídať, že opatrenie by malo viac ako len okrajový vplyv na podmienky cezhraničných investícií alebo prevádzkární. Niektoré z týchto rozhodnutí sa týkali športových a voľnočasových zariadení slúžiacich prevažne miestnemu publiku, a je nepravdepodobné, že by prilákalo zákazníkov alebo investície z iných štátov EHP (138).

(213) V predmetnom prípade, hoci sú niektoré z činností vykonávaných spoločnosťou TS lokálneho charakteru, spoločnosť TS tiež usporadúva podujatia, ako sú veľtrhy a ďalšie medzinárodné podujatia, ktoré lákajú zahraničných zákazníkov. Okrem toho bude spoločnosť TS v roku 2020 organizovať Majstrovstvá Európy v hádzanej, o ktorých možno predpokladať, že prilákajú zahraničných zákazníkov.

(214) A napokon, trh na organizovanie medzinárodných podujatí je otvorený hospodárskej súťaži medzi poskytovateľmi priestorov a organizátormi podujatí, ktorí sa vo všeobecnosti zapájajú do činností, ktoré sú predmetom obchodu medzi štátmi EHP (139).

(215) V zmysle uvedených skutočností sa dozorný úrad domnieva, že sporné opatrenia môžu narušiť hospodársku súťaž a dokážu ovplyvniť obchod medzi štátmi EHP.

6.7. ZÁVER O EXISTENCII POMOCI

(216) V zmysle uvedených skutočností dozorný úrad dospel k nasledovnému záveru: a) Nemožno vylúčiť, že nájomné zmluvy od roku 2007 do roku 2017 (opatrenie 4) a nová nájomná zmluva z roku 2019 (opatrenie 5) obsahujú prvky pomoci. Ako bude preukázané nižšie, táto pomoc by bola zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP v súlade s jej článkom 61 ods. 3 písm. c), preto nie je potrebné urobiť definitívny záver o existencii pomoci; b) opatrenie 6 – kapitálová injekcia – predstavuje štátnu pomoc; c) opatrenie 7 – financovanie nákladov na infraštruktúru – nepredstavuje štátnu pomoc; d) opatrenie 9 – úverová zmluva medzi spoločnosťami Nordea a TS nepredstavuje štátnu pomoc.

7. PROCESNÉ POŽIADAVKY

(217) V zmysle článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 SCA: ‚Dozorný úrad EZVO bude informovaný v dostatočnom časovom predstihu, aby mohol predložiť svoje pripomienky k akýmkoľvek plánom na udelenie alebo zmenu pomoci. [….] Príslušný štát nesmie zaviesť navrhované opatrenia, kým postup nedospeje ku konečnému rozhodnutiu.‘

(218) Nórske orgány predložili, že nová nájomná zmluva je podmienená tým, aby bola v súlade s trhovými podmienkami (140). Výslovne umožňuje úpravy, aby boli podmienky zmluvy v súlade s trhovými podmienkami, pokiaľ by tak dozorný úrad vyžadoval. V zmysle tohto dozorný úrad uznáva, že nórske orgány rešpektovali požiadavku stanovenú v článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 SCA s ohľadom na nájomnú zmluvu z roku 2019 za predpokladu, že nájomná zmluva obsahuje prvok pomoci.

(219) Nórske orgány neoznámili dozornému úradu nájomné zmluvy uzatvorené v rokoch 2007 až 2017. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že tieto orgány nerešpektovali svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 s ohľadom na toto opatrenie za predpokladu, nájomné zmluvy obsahujú prvky pomoci.

7.1. OPATRENIE 6 – KAPITÁLOVÁ INJEKCIA NIE JE ZLÚČITEĽNÁ SO VŠEOBECNÝM NARIADENÍM O SKUPINOVÝCH VÝNIMKÁCH

(220) Podľa článku 3 Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, musí byť individuálna pomoc poskytnutá v rámci systémov pomoci a pomoc ad hoc zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) EHP a nesmie by oslobodená z oznamovacej povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 SCA za predpokladu, že táto pomoc spĺňa všetky podmienky stanovené v kapitole I Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, ako aj osobitných podmienok pre príslušnú kategóriu pomoci stanovené v kapitole III Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách.

(221) Článok 6 ods. 1 Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách uvádza, že nariadenie sa vzťahuje iba na pomoc, ktorá má stimulačný účinok. Podľa článku 6 ods. 2 Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách: ‚Pomoc sa považuje za pomoc so stimulačným účinkom, ak príjemca predložil písomnú žiadosť o podporu členskému štátu EÚ alebo predmetnému štátu EZVO pred začatím prác na začiatkom projektu alebo činnosti. Žiadosť o pomoc musí obsahovať minimálne nasledujúce informácie: a) názov a veľkosť podniku; b) opis projektu vrátane dátumov jeho začatia a ukončenia; c) umiestnenie projektu; d) zoznam nákladov na projekt; e) typ pomoci (dotácia, úver, záruka, vratná záloha, akciové injekcia alebo iné) a čiastka verejného financovania potrebná na projekt‘.

(222) Nórske orgány uvádzajú, že nie je jasné, ako by sa mal článok 6 ods. 2 Všeobecného nariadenia aplikovať na prebiehajúce projekty, ktoré sú modifikované, navyšované alebo ktorých dokončenie sa stane neistým. Nórske orgány uviedli, že sa zdá byť logické, že ‚práca na projekte‘ v článku 6 ods. 2 Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách nemusí byť nutne začatie projektu ako celku, ale by sa tiež mohlo vzťahovať na neskorší časový bod, v najmä v situáciách, v ktorých ‚projekt‘ alebo ‚činnosť‘ v skutočnosti je zmena, navýšenie alebo niečo podobné, a mali by sa najmä interpretovať tak, že tiež pokrývajú situácie, v ktorých vzniká nový ‚bod rozhodnutia‘.

(223) Nórske orgány uviedli, že nie je nezvyčajné, keď projekty sa menia, a keď sa rozpočtové odhady ukážu ako nedostatočné. V prípade projektov v oblasti infraštruktúry to môže byť skôr pravidlom ako výnimkou.

(224) Takáto interpretácia by mohla viesť k neúmyselnej diskriminácii medzi modernizáciou existujúcej infraštruktúry a infraštruktúry, ktorá sa v súčasnej len buduje. Okrem toho projekty, ktoré už mohli spotrebovať značné množstvo verejných zdrojov, možno budú musieť byť zastavené alebo výrazne zredukované na polceste.

(225) Nórske orgány navyše berú na vedomie, že takáto interpretácia by mohla mať nezamýšľané a neželané dôsledky v podobe opatrného rozpočtového plánovania, čo by mohlo viesť k poskytnutiu vyšších súm pomoci.

(226) A napokon, nórske orgány uvádzajú, že dozorný úrad v mnohých prípadoch už schválil pomoc žiadateľom po spustení projektu. Nórske orgány sa domnievajú, že článok 6 Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách možno interpretovať spôsobom, ktorý umožňuje pokryť rovnako aj túto situáciu (141).

(227) Nórske orgány potvrdili, že práce na zariadení Trondheim Spektrum začali pred žiadosťou spoločnosti TS o kapitálové navýšenie od obce. Súdny dvor zaujal striktný prístup k interpretácii Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Dvor zistil, že nesplnenie podmienok Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách by znamenalo, že výnimka oznamovať sa nebude vzťahovať na opatrenie (142).

(228) Pokiaľ ide o prípadný neskorší východiskový bod projektu, dozorný úrad poznamenáva, že dodatočné náklady na výstavbu financované z kapitálového vkladu nemožno považovať za samostatný projekt rekonštrukcie a rozšírenia infraštruktúry. Tieto dodatočné konštrukcie sú pokračovaním pôvodných rekonštrukčných a rozširujúcich prác na zariadení Trondheim Spektrum, a neboli by boli implementované, keby neboli pre pôvodný projekt. Podľa názoru dozorného úradu by posúdenie dodatočnej výstavby ako ‚nového východiskového bodu‘ znamenalo považovať ju za nový ‚projekt‘. Každé takéto umelé rozdelenie infraštrukturálneho projektu by riskovalo oslabenie prísneho kritéria stimulačného účinku uvedeného v článku 6 Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, a obrátilo by sa proti cieľu Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách.

(229) Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospel dozorný úrad k záveru, že kapitálová injekcia nebola udelená v súlade so Všeobecným nariadením o skupinových výnimkách. Štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 EHP, na ktorú sa nevzťahuje Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách, naďalej podlieha oznamovacej povinnosti. Nórske orgány neoznámili kapitálovú injekciu dozornému úradu. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že nórske orgány nerešpektovali svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 SCA. Poskytnutie pomoci z 5. decembra 2018 bolo teda nezákonné. V nasledujúcom texte dozorný úrad posúdi zlučiteľnosť opatrenia priamo podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

8. ZLUČITEĽNOSŤ OPATRENÍ POMOCI

(230) Dozorný úrad môže vyhlásiť štátnu pomoc za zlučiteľnú s plnením Dohody o EHP na základe jej článku 61 ods. 3) písm. c) za predpokladu, že sú splnené určité podmienky zlučiteľnosti.

(231) Vo väčšine prípadov sú tieto podmienky zlučiteľnosti načrtnuté v usmerneniach dozorného úradu o štátnej pomoci. V tomto prípade však neexistujú žiadne existujúce usmernenia o štátnej pomoci vzťahujúce sa na predmetné opatrenia. Dozorný úrad preto posúdi nájomné zmluvy (opatrenia 4 a 5) a kapitálovú injekciu (opatrenie 6) priamo podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

(232) Posúdenie dozorného úradu je založené na spoločných zásadách posudzovania: — príspevok na jasne definovaný cieľ spoločného záujmu, — potreba zásahu štátu, — primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja, — existencia stimulačného účinku, — primeranosť čiastky pomoci (podpora obmedzená na nevyhnutné minimum), — zamedzenie zbytočných negatívnych účinkov na hospodársku súťaž a obchod a — transparentnosť.

8.1. CIEĽ SPOLOČNÉHO ZÁUJMU

(233) Štátna pomoc sa musí zamerať na jasne definovaný cieľ spoločného záujmu, ktorý bol uznaný zmluvnými stranami.

(234) Podpora športu nie je priamo uvedená v Dohode o EHP ako spoločný cieľ. Propagáciu športu možno považovať za súčasť propagácie vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, ako aj sociálnej politiky. Užšia spolupráca v týchto oblastiach sa považuje za cieľ EHP, ako je stanovené najmä v článkoch 1 a 78 Dohody o EHP. Spôsoby tejto užšej spolupráce sú ďalej definované v protokole 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd. Článok 4 tohto protokolu má označenie ‚Vzdelávanie, odborná príprava, mládež a šport‘ a predpokladá napríklad účasť zmluvných strán v rámci Európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu 2004.

(235) To ukazuje na úzku väzbu medzi propagáciou športu a cieľov stanovených v Dohode o EHP. Propagácia športu, okrem iného prostredníctvom financovania športovej infraštruktúry, bola uznaná dozorným úradom ako jeden z cieľov spoločného záujmu (143)

(236) Okrem športových podujatí sa priestor bude používať aj na kultúrne podujatia, a ako také prispeje k podpore kultúrnej rozmanitosti. Dohoda o EHP neobsahuje ustanovenie zodpovedajúce článku 107 ods. 3) písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Dozorný úrad však uznáva, že opatrenia štátnej pomoci môžu byť schválené z kultúrnych dôvodov na základe článku 61 ods. 3) písm. c) Dohody o EHP (144).

(237) Komisia schválila množstvo podporných opatrení pomoci na podporu športových a multifunkčných zariadení. Komisia uznala, že výstavbu a prevádzku priestorov na športové a ďalšie verejných podujatia, ktoré prospievajú širokej verejnosti, možno považovať za zodpovednosť štátu (145).

(238) Keďže zariadenie Trondheim Spektrum zaistí prístup širokej verejnosti k športovej, kultúrnej a rekreačnej aktivite, najmä vzhľadom na multifunkčný charakter arény a nedostatok kapacity a vhodnej infraštruktúry pre rôzne podujatia v Trondheime, bude obec musieť plniť svoju zodpovednosť voči všeobecnej verejnosť sprístupnením takéhoto zariadenia. Realizácia zariadenia Trondheim Spektrum sa preto musí považovať za vyhovujúcu cieľom politiky spoločného záujmu.

(239) Okrem toho by financovanie športovej a multifunkčnej infraštruktúry mohlo tiež ťažiť z článku 55 Všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, pokiaľ boli splnené určité podmienky tohto nariadenia. To ďalej preukazuje, že štátna pomoc do takejto infraštruktúry môže predstavovať jeden z cieľov spoločného záujmu.

(240) V dôsledku toho predmetné opatrenia sledujú cieľ spoločného záujmu.

8.2. POTREBA ZÁSAHU ŠTÁTU

(241) Aby bolo možné posúdiť, či je štátna pomoc účinná na dosiahnutie stanoveného cieľa spoločného záujmu, je potrebné najskôr identifikovať problém, ktorý treba riešiť. Štátna pomoc by mala byť zameraná na situácie, kedy môže pomoc priniesť významné zlepšenie, ktoré samotný trh nemôže zabezpečiť, napríklad odstránenie zlyhania trhu alebo riešenie majetkovej alebo kohéznej záležitosti.

(242) Nórske orgány vysvetlili, že obec nemá zodpovedajúce zariadenia, ktoré by pojalo väčšie športové a kultúrne podujatia. Zariadenie Trondheim Spektrum umožní obci organizovať rôzne druhy podujatí, napríklad šampionát EURO 2020 v hádzanej mužov a žien. Sledovaný cieľ verejného záujmu by pri neprítomnosti príslušných opatrení nebol dosiahnutý.

(243) Okrem toho miestna športová rada oznámila významný nedostatok kapacity na aktivity mládežníckych športov v Trondheime. To je podporované odhadmi obce, ktoré signalizujú potrebu minimálne 8 až 22 hál pred rokom 2030 až 2050 v danom poradí (146). Potreba vnútorných športovísk je v obci na vzostupe, keďže dochádza k rozvoju ďalších aktivít pre deti a mládež smerom k celoročným aktivitám, na rozdiel od v minulosti, kedy boli aktivity viac-menej sezónneho charakteru (147).

(244) Nórske orgány tvrdia, že je dobre známe, že investície do infraštruktúry, ako je Trondheim Spektrum, sú všeobecne nedostatočné. Potrebu zariadenia nemôžu splniť súkromné subjekty, pretože vzhľadom k ekonomike projektu je nepravdepodobné, že by súkromný investor investoval do projektov, ktoré spĺňajú tie isté potreby v Trondheime (148). Spoločnosť TS sa pokúsila požiadať o financovanie od iných akcionárov, ako je obec, ale bez úspechu.

(245) Obec prijala zásadu bezplatných zariadení v prospech mládežníckych športových klubov obce. Tu je zámerom uľahčiť zapojenie do športových aktivít bez ohľadu na úroveň príjmov jednotlivých rodín.

(246) Zakúpením halovej kapacity od spoločnosti TS obcou prostredníctvom nájomnej zmluvy a následné rozdelenie tejto kapacity mládežníckym športovým klubom umožňuje týmto klubom ponúkať športové vyžitie pre občanov bezplatne. Keďže tieto kluby nemajú finančné možnosti financovať túto ponuku z vlastných prostriedkov, finančné náklady na prenájom halovej kapacity by museli hradiť koncoví používatelia, občania obce.

(247) Absencia potenciálnej pomoci poskytovanej prostredníctvom nájomnej zmluvy by preto významne znížila ponuku, čo by mohlo viesť k vylúčeniu občanov s iba obmedzenými finančnými prostriedkami z amatérskych športov. Samotné trhové sily preto by preto nemohli zabezpečiť rovnakú úroveň športových aktivít v Trondheime.

(248) Podľa nórskych orgánov pomoc, a to jednak vo forme nájomných zmlúv (opatrenia 4 a 5), ako aj kapitálovej injekcie (opatrenie 6), rieši zlyhanie trhu. Zámerom obce je zabezpečiť svojim obyvateľom prístup k takej infraštruktúre, ktorá spĺňa potreby občanov Trondheimu (149).

(249) Nórske orgány vysvetlili, že spoločnosť TS nepokryje vlastné náklady bez nájomných zmlúv s obcou. Nájomné zmluvy sú preto na prevádzku spoločnosti PS zásadné. Okrem toho, v prípade neexistencie kapitálovej injekcie by rekonštrukcia a rozšírenie zariadenia Trondheim Spektrum nemohli byť dokončené podľa plánu.

(250) V súlade s tým existuje preukázaná potreba predmetných opatrení a zásahu štátu.

8.3. PRIMERANOSŤ ŠTÁTNEJ POMOCI

(251) Štátna pomoc musí byť vhodným nástrojom na riešenie identifikovaného cieľa spoločného záujmu. Opatrenie pomoci nie je zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP, ak je rovnaký kladný príspevok k spoločnému cieľu dosiahnuteľný prostredníctvom iných, menej deformujúcich politických nástrojov, alebo iných, menej deformujúcich typov nástrojov podpory.

(252) Prostredníctvom nájomných zmlúv a kapitálovej injekcie môže obec zabezpečiť prístup k halovej kapacite pre mládežnícke športové kluby v Trondheime v súlade so svojím rozhodnutím o udeľovaní slobodného prístupu k športovej infraštruktúry pre všetky mládežnícke športové kluby. To isté platí všeobecne, pokiaľ ide o prístup pre širokú verejnosť Trondheimu k multifunkčnej infraštruktúre vhodnej na organizovanie rôznych druhov športových a kultúrnych podujatí. Nórske orgány tvrdia, že neexistuje žiadny iný politický nástroj, ktorý by bol rovnako vhodný na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu a bol by menej deformujúci.

(253) Nórske orgány preukázali potrebu novej halovej kapacity v Trondheime a to, že nájomné zmluvy len umožňujú spoločnosť TS kryť vlastné náklady. Okrem toho by rekonštrukcia a rozšírenie zariadenia Trondheim Spektrum nemohli v prípade neexistencie kapitálovej injekcie byť dokončené. Úrad ďalej konštatuje, že najväčší podiel nákladov na modernizáciu infraštruktúry je financovaný prostredníctvom súkromnej pôžičky.

(254) Nórske orgány uvádzajú, že zatiaľ čo vo všeobecnosti sa investičná pomoc považuje za menej deformujúcu ako prevádzková pomoc, poskytnutie investičnej pomoci by nebolo vhodné na kupovanie halovej kapacity. Prenájom kapacity za cenu blízku trhovej cene bol a naďalej zostáva najvhodnejšou, ekonomickou a najmenej deformujúcou možnosťou na dosiahnutie sledovaného cieľa.

(255) Dozorný úrad poznamenáva, že investičná pomoc je všeobecne vhodnejšia a menej deformujúca ako prevádzková podpora. Prevádzková podpora však môže byť za určitých okolností potrebná ako nástroj na sledovanie cieľa spoločného záujmu (150).

(256) Pomoc obsiahnutá v nájomných zmluvách by bolo možné klasifikovať ako prevádzkovú pomoc. Ako však vysvetlili nórske orgány, nemožno povedať s konečnou platnosťou, že každá pomoc by bola len prevádzkovou pomocou. Dôvodom je, že príjmy z nájomných zmlúv môžu pokrývať aj náklady spojené s financovaním modernizácie zariadenia Trondheim Spektrum (odpisy, úroky a akontácie úverov) (151).

(257) Dozorný orgán sa domnieva, aj keď formálne vzaté potenciálnu pomoc by bolo možné kvalifikovať ako prevádzkovú pomoc, v skutočnosti podporuje investície do rekonštrukcie a rozšírenia infraštruktúry. Toto opatrenie umožňuje spoločnosti TS investovať do tejto výstavby. Účinok prípadnej pomoci obsiahnutej v nájomných zmluvách má týmto spôsobom vlastnosti investičnej pomoci (152).

(258) Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dozorný úrad domnieva, že takáto pomoc, za okolností tohto prípadu, je vhodná na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu. Okrem toho sa zdá, že cieľ spoločného záujmu – zabezpečiť širokej verejnosti prístup a využívanie športových, kultúrnych a rekreačných aktivít – nebolo možné dosiahnuť v rovnakom rozsahu s inými politickými nástrojmi alebo typmi pomoci. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že tieto opatrenia sú vhodné nástroje na riešenie identifikovaného cieľa spoločného záujmu.

8.4. STIMULAČNÝ ÚČINOK

(259) Štátna pomoc je