14.

Na účely týchto usmernení sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: 1. „ochrana životného prostredia“ je každé opatrenie určené na nápravu alebo zabránenie vzniku škôd, pokiaľ ide o fyzické okolie alebo o prírodné zdroje, prostredníctvom vlastných činností príjemcu, s cieľom znížiť riziko vzniku takejto škody alebo efektívnejšie využívať prírodné zdroje, vrátane opatrení na úsporu energie a využívanie obnoviteľných zdrojov energie; 2. „energetická efektívnosť“ je množstvo usporenej energie určené meraním a/alebo odhadom spotreby pred vykonaním a po vykonaní opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti pri zabezpečení normalizácie vonkajších podmienok, ktoré ovplyvňujú spotrebu energie; 3. „norma Únie“ je a) záväzná norma Únie, ktorá stanovuje požadované úrovne ochrany životného prostredia, ktoré majú jednotlivé podniky dosiahnuť (19), alebo b) povinnosť podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (20) využívať najlepšie dostupné techniky a zabezpečiť, aby úrovne emisií znečisťujúcich látok neboli vyššie, ako v prípade úrovne emisií pri uplatňovaní najlepších dostupných techník. V prípadoch, keď úrovne emisií spojené s najlepšími dostupnými technikami boli vymedzené vo vykonávacích aktoch prijatých v súlade so smernicou 2010/75/EÚ, sa tieto úrovne budú uplatňovať na účely týchto usmernení; ak budú tieto úrovne vyjadrené ako rozsah, uplatní sa limit, kde došlo k prvému dosiahnutiu najlepších dostupných techník; 4. „ekologické inovácie“ sú všetky formy inovačných činností, ktorých výsledkom alebo cieľom je podstatné zlepšenie ochrany životného prostredia vrátane nových výrobných procesov, nových výrobkov alebo služieb a nových metód riadenia a podnikania, ktorých používanie alebo zavedenie pravdepodobne zabráni vzniku rizík pre životné prostredie, znečisteniu a ďalším negatívnym vplyvom vyplývajúcim z využívania zdrojov alebo tieto riziká podstatne zníži, a to počas celého životného cyklu súvisiacich činností. Na účely tohto vymedzenia pojmov sa za inovácie nepovažujú: i) malé zmeny alebo zlepšenia; ii) nárast výrobných kapacít alebo kapacít služieb pridaním výrobných alebo logistických systémov, ktoré sa veľmi podobajú tým, ktoré sa už používajú; iii) zmeny podnikateľskej praxe, organizácie pracoviska alebo vonkajších vzťahov, ktoré vychádzajú z organizačných metód už zaužívaných v podniku; iv) zmeny stratégie riadenia; v) zlúčenia podnikov a akvizície; vi) pozastavenie používania procesu; vii) jednoduchá náhrada alebo rozšírenie kapitálu; viii) zmeny vyplývajúce iba zo zmien v cenách výrobných faktorov, úprav, pravidelných sezónnych a iných cyklických zmien; ix) obchodovanie s novými alebo výrazne lepšími výrobkami; 5. „obnoviteľné zdroje energie“ sú tieto obnoviteľné nefosílne zdroje energie: veterná, solárna, aerotermálna, geotermálna, hydrotermálna energia a energia z oceánu, vodná energia, energia z biomasy, zo skládkových plynov, z plynov z čistiarní odpadových vôd a z bioplynov; 6. „biomasa“ je biologicky rozložiteľná časť výrobkov, odpadu a zvyškov z poľnohospodárstva (vrátane rastlinných a živočíšnych látok), lesného hospodárstva a príbuzných odvetví vrátane rybárstva a akvakultúry, ako aj bioplyny a biologicky rozložiteľná časť priemyselného a komunálneho odpadu; 7. „biopalivo“ je kvapalné alebo plynné palivo určené pre odvetvie dopravy, vyrobené z biomasy; 8. „biokvapalina“ je kvapalné palivo na iné energetické účely ako na dopravu, vrátane výroby elektriny, vykurovania a chladenia, vyrobené z biomasy; 9. „udržateľné biopalivo“ je biopalivo, ktoré spĺňa kritérium udržateľnosti stanovené v článku 17 smernice 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a v akýchkoľvek zmenách tejto smernice (21); 10. „mechanizmus spolupráce“ je mechanizmus, ktorý spĺňa kritériá článku 6, 7 alebo 8 smernice 2009/28/ES; 11. „energia z obnoviteľných zdrojov energie“ je energia vyrobená v zariadeniach, v ktorých sa využívajú len obnoviteľné zdroje energie, ako aj, pokiaľ ide o výhrevnosť, tá časť energie, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov energie v hybridných zariadeniach, ktoré využívajú aj tradičné zdroje energie. Patrí sem aj elektrická energia z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa používa na napĺňanie skladovacích systémov, okrem elektrickej energie, ktorá sa získava ako výsledok uskladnenia v systémoch; 12. „kogenerácia“ alebo kombinovaná výroba tepla a elektriny (KVET) je súčasná výroba tepelnej energie a elektrickej a/alebo mechanickej energie v rámci jedného procesu; 13. „vysokoúčinná kombinovaná výroba tepla a elektriny“ je kombinovaná výroba tepla a elektriny, ktorá spĺňa definíciu vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny uvedenú v článku 2 bode 34 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (22); 14. „energeticky účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom“ je centralizované zásobovanie teplom a chladom, ktoré zodpovedá vymedzeniu účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom uvedenému v článku 2 bodoch 41 a 42 smernice 2012/27/EÚ. Vymedzenie pojmov zahŕňa zariadenia na produkciu tepla/chladu a sieť (vrátane súvisiacich zariadení) potrebnú na distribúciu tepla/chladu z výrobných zariadení do priestorov odberateľov; 15. „environmentálna daň“ je daň, ktorej osobitný daňový základ má jasne negatívny účinok na životné prostredie, alebo ktorej cieľom je zdaniť určité činnosti, tovary alebo služby tak, aby sa do ich ceny mohli zahrnúť environmentálne náklady, alebo tak, aby sa výrobcovia a spotrebitelia sústreďovali skôr na také činnosti, ktoré viac rešpektujú životné prostredie; 16. „minimálna úroveň zdanenia v Únii“ je minimálna úroveň zdanenia ustanovená v právnych predpisoch Únie; v prípade energetických výrobkov a elektrickej energie znamená minimálnu úroveň zdanenia v Únii stanovenú v prílohe I k smernici 2003/96/ES; 17. „malý a stredný podnik“ (ďalej len „MSP“) je podnik, ktorý spĺňa podmienky stanovené v odporúčaní Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (23); 18. „veľký podnik“ a „veľký subjekt“ sú podniky, ktoré nepatria do vymedzenia malých a stredných podnikov; 19. „individuálna pomoc“ je pomoc poskytnutá buď na základe schémy, alebo na ad hoc základe; 20. „intenzita pomoci“ je výška pomoci v hrubom vyjadrení vyjadrená ako percento oprávnených nákladov; všetky použité číselné údaje sa musia uviesť pred odpočítaním daní alebo iných platieb. Ak je pomoc poskytnutá v inej forme než vo forme grantu, výška pomoci musí byť grantovým ekvivalentom pomoci. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach sa musí vypočítať v hodnote v čase poskytnutia. Úrokovou sadzbou, ktorá sa musí použiť na výpočet diskontovanej hodnoty a na výpočet výšky pomoci pri zvýhodnenej pôžičke, je referenčná sadzba platná v čase poskytnutia grantu. Intenzita pomoci sa vypočítava pre každého príjemcu; 21. „prevádzková výhoda“ predstavuje na účely výpočtu oprávnených nákladov najmä úspory nákladov alebo ďalšiu vedľajšiu výrobu priamo spojenú s mimoriadnymi investíciami do ochrany životného prostredia, prípadne výhody plynúce z iných podporných opatrení bez ohľadu na to, či predstavujú alebo nepredstavujú štátnu pomoc vrátane prevádzkovej pomoci poskytnutej na tie isté oprávnené náklady, výkupných cien alebo iných podporných opatrení; 22. „prevádzkové náklady“ sú na účely výpočtu oprávnených nákladov najmä dodatočné výrobné náklady, ako sú náklady na údržbu, vyplývajúce z mimoriadnych investícií do ochrany životného prostredia; 23. „hmotné aktíva“ sú na účely výpočtu oprávnených nákladov investície do pozemkov, ktoré sú nevyhnutne potrebné na dosahovanie environmentálnych cieľov, investície do budov, závodov a zariadení určené na zníženie alebo odstránenie znečisťovania a škodlivých vplyvov a investície na úpravu výrobných metód s cieľom chrániť životné prostredie; 24. „nehmotné aktíva“ sú na účely výpočtu oprávnených nákladov výdavky na transfer technológií nákupom prevádzkových licencií alebo patentovaného a nepatentovaného know-how, ak uvedené výdavky spĺňajú tieto podmienky: a) dané aktívum sa musí považovať za odpisovateľný majetok; b) musí byť zakúpené v trhových podmienkach od podniku, v ktorom nadobúdateľ nemá právomoc priamej ani nepriamej kontroly; c) musí sa zahrnúť do aktív podniku a ostať v prevádzkarni príjemcu pomoci a musí sa v ňom používať najmenej päť rokov. Táto podmienka neplatí, ak je nehmotné aktívum technicky zastarané. Ak sa počas týchto piatich rokov tento nehmotný majetok odpredá, výnos z predaja sa musí odpočítať z oprávnených nákladov a v príslušných prípadoch sa celá pomoc alebo jej časť refunduje, 25. „internalizácia nákladov“ je zásada, podľa ktorej by všetky náklady spojené s ochranou životného prostredia mali byť zahrnuté do výrobných nákladov znečisťujúceho podniku; 26. „znečisťovateľ“ je osoba, ktorá priamo alebo nepriamo poškodzuje životné prostredie alebo vytvára podmienky vedúce k takému poškodeniu (24); 27. „znečistenie“ je škoda, ktorú spôsobí znečisťovateľ priamym alebo nepriamym poškodením životného prostredia alebo vytvorením podmienok vedúcich k takémuto poškodeniu fyzického okolia alebo prírodných zdrojov; 28. „zásada znečisťovateľ platí“ znamená, že náklady na opatrenia, ktoré riešia znečistenie, by mal znášať znečisťovateľ, ktorý spôsobuje znečistenie; 29. „znečistená plocha“ znamená plochu, kde je potvrdená prítomnosť nebezpečných látok v dôsledku ľudského zásahu na takej úrovni, že predstavuje výrazné riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie vzhľadom na súčasné a schválené budúce využitie pozemku; 30. „pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neposkytuje na základe schémy pomoci; 31. „energetická infraštruktúra“ je každé fyzické vybavenie alebo zariadenie, ktoré sa nachádza v EHP alebo spája EHP s jednou alebo s viacerými tretími krajinami a patrí do týchto kategórií: a) v súvislosti s elektrickou energiou: i) infraštruktúra pre prenos, ako je vymedzený v článku 2 bode 3 smernice 2009/72/ES (25); ii) infraštruktúra pre distribúciu, ako je vymedzená v článku 2 bode 5 smernice 2009/72/ES; iii) skladovanie elektrickej energie, definované ako zariadenia používané na trvalé alebo dočasné skladovanie elektriny v nadzemnej alebo podzemnej infraštruktúre alebo geologických úložiskách za predpokladu, že sú priamo napojené na vysokonapäťové prenosové vedenia navrhnuté na napätie 110 kV alebo viac; iv) každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku systémov vymedzených v bodoch i) až iii) vrátane ochranných, monitorovacích a riadiacich systémov všetkých napäťových úrovní a rozvodní a v) inteligentné siete, definované ako akékoľvek vybavenie, vedenie, kábel alebo zariadenie na úrovni prenosu a nízkonapäťovej a strednonapäťovej distribúcie, zamerané na dvojsmernú digitálnu komunikáciu v reálnom čase alebo takmer reálnom čase, interaktívne a inteligentné monitorovanie a riadenie výroby elektriny, jej prenosu, distribúcie a spotreby v rámci elektrickej siete s cieľom vyvinúť sieť, v ktorej bude efektívne integrované správanie a konanie všetkých používateľov pripojených do siete – výrobcov, spotrebiteľov a používateľov vykonávajúcich obe činnosti, aby sa zabezpečila ekonomicky efektívna, udržateľná elektrická sústava s malými stratami, zabezpečenými dodávkami energie vysokej kvality a bezpečnosť; b) v súvislosti s plynom: i) plynovody na prepravu a distribúciu zemného plynu a bioplynu, ktoré tvoria súčasť siete s výnimkou vysokotlakových plynovodov používaných na prívod zemného plynu; ii) podzemné zásobníky napojené na vysokotlakové plynovody uvedené v bode i); iii) zariadenia určené na príjem, uskladnenie a spätné splyňovanie alebo dekompresiu skvapalneného zemného plynu (ďalej len „LNG“) alebo stlačeného zemného plynu (ďalej len „CNG“) a iv) každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku systému alebo na umožnenie dvojsmernej kapacity vrátane kompresorových staníc; c) v súvislosti s ropou: i) ropovody používané na prepravu ropy; ii) čerpacie stanice a zásobníky potrebné na prevádzku ropovodov a iii) každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku daného systému vrátane ochranných, monitorovacích a riadiacich systémov a zariadení pre spätný tok; d) v súvislosti s CO2: siete potrubí vrátane pomocných kompresorových staníc na prepravu CO2 do úložísk s cieľom vtlačiť CO2 do vhodných podzemných geologických formácií na účely trvalého uloženia; 32. „rozdiel vo financovaní“ je rozdiel medzi pozitívnym a negatívnym peňažným tokom v priebehu trvania investície, ktorý je diskontovaný na súčasnú hodnotu (zvyčajne s využitím kapitálových nákladov); 33. „zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého“ alebo „CCS“ je súbor technológií, ktoré zachytávajú oxid uhličitý (CO2) emitovaný z priemyselných zariadení využívajúcich fosílne palivá alebo biomasu vrátane elektrární, prepravujú CO2 do vhodného úložiska a vtláčajú ho do vhodných podzemných geologických formácií na účely trvalého uloženia CO2; 34. „primeranosť výroby“ je stupeň vyrobenej kapacity, ktorá sa považuje za primeranú na splnenie úrovne dopytu zmluvnej strany v akomkoľvek danom období na základe použitia obvyklého štatistického ukazovateľa používaného organizáciami, ktoré inštitúcie Únie považujú za organizácie zohrávajúce zásadnú úlohu pri vytváraní jednotného trhu s elektrinou, ako je napríklad ENTSO-E; 35. „výrobca“ je podnik, ktorý vyrába elektrickú energiu na obchodné účely; 36. „opatrenie primeranosti výroby“ je mechanizmus, ktorého cieľom je zabezpečiť splnenie určitých stupňov primeranosti výroby na vnútroštátnej úrovni; 37. „zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky“ je zodpovednosť SZVO za rozdiely medzi výrobou, spotrebou a obchodnými transakciami v rámci daného obdobia zúčtovania odchýlok; 38. „štandardná zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky“ je nediskriminačná zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky v prípade technológií, pričom žiadny výrobca nie je vyňatý z tejto zodpovednosti; 39. „strana zodpovedná za vyrovnanie odchýlky“ (ďalej len „SZVO“) je účastník trhu alebo jeho vybraný zástupca, ktorý je zodpovedný za jeho odchýlky; 40. „odchýlky“ sú rozdiely medzi výrobou, spotrebou a obchodnými transakciami SZVO v rámci daného obdobia zúčtovania odchýlok; 41. „zúčtovanie odchýlok“ je mechanizmus finančného zúčtovania, ktorým sa majú spätne získať náklady na vyrovnanie odchýlky, ktoré sa vzťahujú na odchýlky SZVO; 42. „obdobie zúčtovania odchýlok“ sú časové jednotky použité na výpočet odchýlok SZVO; 43. „súťažné ponukové konanie“ je nediskriminačné súťažné ponukové konanie, ktoré umožňuje účasť dostatočného počtu podnikov a v ktorom sa pomoc poskytuje buď na základe pôvodnej ponuky predloženej uchádzačom alebo na základe zúčtovacej ceny. Rozpočet alebo objem prostriedkov súvisiacich so súťažným ponukovým konaním sú navyše záväzne obmedzené, čo znamená, že pomoc sa nemôže poskytnúť všetkým uchádzačom; 44. „začatie prác“ je buď začiatok stavebných prác na investícii alebo prvý záväzok firmy na objednávku zariadenia alebo iný záväzok, na základe ktorého je investícia nezvratná, podľa toho, čo je prvé v časovom slede. Kúpa pozemku a prípravné práce, ako napr. získavanie povolení a uskutočňovanie predbežných štúdií uskutočniteľnosti sa nepovažujú za začatie stavebných prác. V prípade prevzatia je „začatie prác“ okamih nadobudnutia aktív priamo súvisiacich s nadobudnutou prevádzkarňou; 45. „ukážkový projekt“ je projekt ukazujúci technológiu ako prvú svojho druhu v EHP a predstavujúci významnú inováciu, ktorá výrazne prekračuje rámec stavu technológií; 46. „podporované oblasti“ sú oblasti označené v schválenej regionálnej mape na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020 v rámci uplatňovania článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP; 47. „regionálna mapa pomoci“ je zoznam oblastí určených zmluvnou stranou v súlade s podmienkami zakotvenými v usmerneniach o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 (26).