Usmernenia k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2021 (1)

ÚVOD

1. S cieľom predísť tomu, aby štátna pomoc narušila hospodársku súťaž v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru („EHP“) a ovplyvňovala obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP spôsobom, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom, sa v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa stanovuje zásada, že štátna pomoc je zakázaná, pokiaľ nepatrí do kategórií výnimiek stanovených v článku 61 ods. 2 Dohody o EHP alebo pokiaľ Dozorný úrad EZVO nevyhlásil, že je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP podľa jej článku 61 ods. 3 V článkoch 49 a 59 ods. 2 Dohody o EHP a v časti I článku 1 ods. 2 protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „protokol 3“) sa stanovujú aj podmienky, za ktorých sa štátna pomoc považuje alebo môže považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.

2. Na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP dozorný úrad môže považovať štátnu pomoc, ktorá má uľahčiť rozvoj určitých ekonomických činností, za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP za predpokladu, že táto pomoc neovplyvní podmienky obchodu nepriaznivo do tej miery, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

3. Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES ( 2 ) sa zriadil systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (ďalej len „EU ETS“) s cieľom podporiť zníženie emisií skleníkových plynov nákladovo efektívnym a hospodársky účinným spôsobom. Smernica 2003/87/ES bola v roku 2018 ( 3 ) zmenená s cieľom zlepšiť a rozšíriť EU ETS na obdobie 2021 – 2030.

4. Komisia 11. decembra 2019 uverejnila oznámenie o Európskej zelenej dohode ( 4 ) , v ktorom načrtáva politiky na dosiahnutie klimatickej neutrality v Európe do roku 2050 a riešiť ďalšie problémy v oblasti životného prostredia. Na realizáciu Európskej zelenej dohody treba nanovo premyslieť politiku v oblasti zabezpečenia dodávok čistej energie celému hospodárstvu vrátane priemyselného sektora, výroby a spotreby, veľkej infraštruktúry, dopravy, potravinárstva a poľnohospodárstva, stavebného odvetvia, ako aj oblasti zdaňovania a sociálnych dávok.

5. 2 . Ak sa toto riziko naplní, nedosiahne sa žiadne zníženie celosvetových emisií, čo zmarí úsilie Únie a jej priemyselného sektora splniť globálne ciele v oblasti klímy ukotvené v Parížskej dohode Kým mnohí medzinárodní partneri nesledujú rovnako ambiciózne ciele ako Únia, pretrváva riziko úniku uhlíka, a to buď preto, lebo výroba sa presúva z Únie do krajín s menej prísnymi požiadavkami na znižovanie emisií, alebo preto, že výrobky Únie sa nahrádzajú dovezenými výrobkami, ktoré sú spojené s vyššími emisiami CO. Ak sa toto riziko naplní, nedosiahne sa žiadne zníženie celosvetových emisií, čo zmarí úsilie Únie a jej priemyselného sektora splniť globálne ciele v oblasti klímy ukotvené v Parížskej dohode ( 5 ) prijatej 12. decembra 2015 v nadväznosti na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“). Dozorný úrad poznamenáva, že ani politický nástroj ani dohoda podľa medzinárodného práva verejného uvedené odseku 4 a v tomto odseku, rovnako ako niektoré legislatívne ustanovenia, na ktoré tieto usmernenia odkazujú, buď nemožno začleniť do Dohody o EHP, alebo nespadajú do jej rozsahu pôsobnosti (6). S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie ustanovení o štátnej pomoci a rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v celom EHP však dozorný úrad pri posudzovaní zlučiteľnosti environmentálnej pomoci s fungovaním Dohody o EHP bude vo všeobecnosti uplatňovať rovnaké referenčné body, ako sú body uvedené v usmernení Komisie, berúc do úvahy konkrétnu legislatívnu situáciu štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP. Z tohto vyplýva, že súčasné usmernenie odkazuje na príslušné právne predpisy Európskej únie a politické dokumenty, ak boli takéto opatrenia prijaté. Dozorný úrad zdôrazňuje, že takéto odkazy na právne predpisy Európskej únie neznamenajú, že štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, sú povinné dodržiavať tieto právne predpisy, keď tieto predpisy neboli implementované v Dohode o EHP. Tieto texty slúžia len ako základ na posudzovanie zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci s fungovaním Dohody o EHP v zmysle článku 61 ods. 3 Dohody o EHP.

6. Základným cieľom kontroly štátnej pomoci v súvislosti s uplatňovaním EU ETS je zabezpečiť, aby pozitívne účinky pomoci vyvážili jej negatívne vplyvy, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Štátna pomoc musí byť nevyhnutná na dosiahnutie environmentálneho cieľa EU ETS (nevyhnutnosť pomoci) a musí byť obmedzená na minimum potrebné na dosiahnutie plánovanej ochrany životného prostredia (proporcionalita pomoci) bez nežiaduceho narúšania hospodárskej súťaže a obchodu na vnútornom trhu.

7. Dozorný úrad v týchto usmerneniach stanovuje podmienky, za ktorých sa opatrenia pomoci v súvislosti s EU ETS môžu považovať za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP podľa jej článku 61 ods. 3 písm. c). Dozorný úrad po preskúmaní a prípadne revízii všetkých nástrojov politík zameraných na oblasť klímy (predovšetkým smernice 2003/87/ES) s cieľom dosiahnuť do roku 2030 dodatočné zníženie emisií skleníkových plynov v súlade s plánom cieľov v oblasti klímy, ako aj iniciatívy vytvoriť mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach, preverí, či treba tieto usmernenia prepracovať alebo upraviť, aby sa zabezpečilo, že budú v súlade s plnením cieľov klimatickej neutrálnosti a prispejú k jeho dosiahnutiu a zároveň budú dodržané rovnaké podmienky pre všetkých ( 7 )

8. V týchto usmerneniach sa zohľadňujú aj osobitné črty európskych malých a stredných podnikov (MSP) v súlade so stratégiou pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu ( 8 )

1. ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

1.1. Rozsah uplatňovania

9. Zásady uvedené v týchto usmerneniach sa uplatňujú len na konkrétne opatrenia pomoci stanovené v článku 10a ods. 6 a článku 10c smernice 2003/87/ES.

10. Pomoc sa nesmie poskytnúť podnikom, ktoré sú v ťažkostiach v zmysle usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach ( 9 )

11. Pri posudzovaní pomoci poskytnutej podniku, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia dozorného úradu, ktorým bola pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP, dozorný úrad zohľadní výšku pomoci, ktorá sa ešte má vymôcť ( 10 ) . V praxi bude posudzovať kumulatívny účinok oboch opatrení pomoci a môže pozastaviť platbu novej pomoci až do vykonania úhrady podľa príkazu na vymáhanie.

1.2. Opatrenia pomoci, na ktoré sa vzťahujú tieto usmernenia

1.2.1. Pomoc určená na kompenzáciu zvýšenia cien elektrickej energie v súvislosti so zahrnutím nákladov na emisie skleníkových plynov do cien elektrickej energie v dôsledku zavedenia EU ETS (všeobecne uvádzané ako „nepriame náklady na emisie“)

12. Podľa článku 10a ods. 6 smernice 2003/87/ES by štáty EHP mali prijať finančné opatrenia v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku značných nepriamych nákladov, ktoré sú skutočne vynaložené v dôsledku premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, a to za predpokladu, že takéto finančné opatrenia sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci, a najmä že nespôsobujú nenáležité narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

1.2.2. Pomoc spojená s nepovinným prechodným bezodplatným prideľovaním emisných kvót na modernizáciu odvetvia energetiky

13. Podľa článku 10c smernice 2003/87/EC sa štáty EHP, ktoré spĺňajú určité podmienky týkajúce sa úrovne HDP na obyvateľa v porovnaní s priemerom Únie, môžu odchýliť od zásady uvedenej v článku 10a ods. 1 druhom pododseku smernice 2003/87/ES, že v súvislosti s výrobou elektrickej energie sa neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty. Predmetné štáty EHP môžu prechodne bezodplatne prideľovať kvóty zariadeniam na výrobu elektrickej energie na účely modernizácie, diverzifikácie a udržateľnej transformácie odvetvia energetiky.

14. Ako sa už stanovilo vo viacerých rozhodnutiach Komisie ( 11 ) , prechodné bezodplatné prideľovanie kvót odvetviu energetiky predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („zmluva“) ( 12 ) , pretože členské štáty sa prideľovaním bezodplatných kvót vzdávajú príjmov a poskytujú selektívnu výhodu aktérom v oblasti energetiky. Títo aktéri môžu súťažiť s aktérmi z danej oblasti v iných štátoch EHP, čiže to môže viesť k narušeniu alebo ohrozeniu hospodárskej súťaže a ovplyvneniu obchodu na vnútornom trhu.

1.3. Vymedzenie pojmov

15. Na účely týchto usmernení sa uplatňuje nasledujúce vymedzenie pojmov: 1. „pomoc“ je akékoľvek opatrenie, ktoré spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP; 2. „obdobie poskytovania pomoci“ je niektorý alebo viaceré z rokov v období 2021 – 2030. Ak štát EZVO, ktorý je členom EHP, mieni poskytovať pomoc zodpovedajúcu kratšiemu obdobiu, za referenčný základ berie účtovný rok príjemcov a poskytne pomoc na ročnom základe; 3. „únik uhlíka“ je predpoklad zvýšenia celkových emisií skleníkových plynov v prípade, že podniky presunú svoju výrobu mimo EHP, pretože nemôžu preniesť zvýšené náklady vyplývajúce z EU ETS na svojich zákazníkov bez značného zníženia trhového podielu; 4. „maximálna intenzita pomoci“ je celková výška pomoci vyjadrená ako percentuálny podiel oprávnených nákladov; 5. „vlastná výroba“ je výroba elektrickej energie pomocou zariadenia, ktoré sa nepovažuje za „výrobcu elektrickej energie“ v zmysle článku 3 písm. u) smernice 2003/87/ES; 6. „príjemca“ je podnik, ktorý dostáva pomoc; 7. „emisná kvóta Európskej únie“ (EUA) je prenosná kvóta oprávňujúca vypustiť počas stanoveného obdobia jednu tonu ekvivalentu CO2; 8. „hrubá pridaná hodnota“ (HPH) je hrubá pridaná hodnota v nákladoch na výrobné činitele, čo je HPH pri trhových cenách mínus akékoľvek nepriame dane plus akékoľvek dotácie; 9. „forwardová cena EUA“ v eurách je jednoduchý priemer denných jednoročných forwardových cien EUA (záverečné ponukové ceny) s plnením v decembri roku, za ktorý sa pomoc poskytuje, určovaných na základe cien zaznamenaných na uhlíkovej burze EÚ od 1. januára do 31. decembra roku, ktorý predchádza roku, za ktorý sa pomoc poskytuje (13); 10. „emisný faktor CO2“ v tCO2/MWh je vážený priemer intenzity CO2 elektrickej energie vyrobenej z fosílnych palív v rôznych geografických oblastiach. Táto váha odzrkadľuje výrobný mix fosílnych palív v danej geografickej oblasti. Faktor CO2 sa rovná podielu emisií ekvivalentu CO2 (na základe údajov energetického priemyslu) a hrubého množstva elektrickej energie vyrobenej z fosílnych palív v TWh. Na účely týchto usmernení (14) sa za geografické zóny považujú oblasti, ktoré a) pozostávajú z čiastkových trhov spojených burzami elektrickej energie, alebo b) v rámci ktorých nie je zaznamenané presýtenie trhu a v obidvoch prípadoch hodinové ceny energetickej burzy stanovované na deň vopred v rámci zóny vykazujú cenovú odchýlku v eurách (pri denných výmenných kurzoch ECB) najviac 1 % počas prevažnej väčšiny hodín v roku. Takáto regionálna diferenciácia odráža význam zariadení na fosílne palivá pri tvorbe konečnej ceny stanovenej pre veľkoobchodný trh a ich úlohu ako zariadení, ktoré sú z hľadiska prínosu považované za okrajové. To, že medzi dvoma štátmi EHP prebieha obchod s elektrickou energiou, neznamená automaticky, že ide o nadnárodný región. Vzhľadom na nedostatok relevantných údajov na nižšej vnútroštátnej úrovni geografické oblasti zahŕňajú celé územie jedného alebo viacerých štátov EHP. Na tomto základe možno určiť tieto geografické oblasti: jadranskú (Chorvátsko a Slovinsko), severskú (Švédsko a Fínsko), baltskú (Litva, Lotyšsko a Estónsko), západnú časť strednej Európy (Rakúsko, Nemecko, Luxembursko), iberskú (Portugalsko a Španielsko), česko-slovenskú (Česko a Slovensko) a všetky ostatné štáty EHP jednotlivo vrátane Islandu a Nórska (15). Zodpovedajúce maximálne regionálne faktory CO2, ktoré sa použijú ako maximálne hodnoty, pokiaľ oznamujúci štát EZVO, ktorý je členom EHP, nestanovil posúdenie trhového faktora CO2 podľa ďalej uvedeného bodu 11, sú uvedené v prílohe III. Aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie so zdrojmi elektrickej energie a zabránilo sa možnému zneužitiu, vzťahuje sa rovnaký emisný faktor CO2 na všetky zdroje dodávok elektrickej energie (vlastná výroba elektrickej energie, zmluvy o dodávkach elektrickej energie alebo dodávky elektrickej siete) a na všetkých príjemcov podpory v dotknutom štáte EHP; 11. „trhový emisný faktor CO2“ v tCO2/MWh. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, plánujúce udeliť kompenzáciu nepriamych nákladov, môžu pri oznamovaní príslušnej schémy požiadať o to, aby sa platný emisný faktor CO2 stanovil na základe štúdie obsahu CO2 v technológii, na základe ktorej určuje skutočná marginálna cena na trhu s elektrickou energiou. V oznámeniach trhového emisného faktora CO2 sa musí preukázať primeranosť použitého trhového emisného faktora CO2 na základe modelu elektrického systému simulujúceho cenotvorbu a zistených údajov o technológii, na základe ktorej sa stanovuje marginálna cena za celý rok t – 1 (vrátane hodín, keď sa marginálna cena stanovovala na základe dovozu). Táto správa sa musí predložiť na schválenie národnému regulačnému orgánu a postúpiť dozornému orgánu v momente, keď sa dozornému orgánu notifikuje opatrenie štátnej pomoci podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP. Dozorný orgán posudzuje primeranosť štúdie a výsledného trhového emisného faktora CO2 v rámci svojej analýzy zlučiteľnosti podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP a týchto usmernení; 12. „skutočný výkon“ v tonách za rok je skutočná výroba zariadenia v roku t, určená ex post v roku t + 1; 13. „skutočná spotreba elektrickej energie“ v MWh je skutočná spotreba elektrickej energie v zariadení (vrátane spotreby elektrickej energie na výrobu produktov, ktoré sú predmetom outsourcingu a ktoré sú oprávnené na pomoc) v roku t, určená ex post v roku t + 1; 14. „referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie“ v MWh/t výkonu a určená na úrovni Prodcom 8 (16) je produktovo špecifická spotreba elektrickej energie na tonu výkonu dosiahnutého najefektívnejšími spôsobmi výroby daného výrobku z hľadiska spotreby elektrickej energie. Aktualizácia referenčných hodnôt efektívnosti spotreby elektrickej energie musí prebehnúť v súlade s článkom 10a ods. 2 smernice 2003/87/ES. Pri výrobkoch v oprávnených odvetviach, v prípade ktorých bola v časti 2 prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/331 (17) stanovená zameniteľnosť paliva a elektrickej energie, sa referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie určujú v rámci rovnakých systémových hraníc, pričom na určenie výšky pomoci sa zohľadňuje len podiel elektrickej energie. Príslušné referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie pre výrobky patriace do oprávnených odvetví sú uvedené v prílohe II k týmto usmerneniam; 15. „znížená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie“ je […] % zo skutočnej spotreby elektrickej energie, ktorú sa určuje rozhodnutím dozorného orgánu spolu s referenčnými hodnotami efektívnosti spotreby elektrickej energie. Zodpovedá priemernému úsiliu o zníženie spotreby v dôsledku uplatňovania referenčných hodnôt efektívnosti spotreby elektrickej energie (referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie/spotreba elektrickej energie ex ante). Uplatňuje sa na všetky výrobky patriace do oprávnených odvetví, pre ktoré však nebola určená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie.

2. SPOLOČNÉ ZÁSADY POSUDZOVANIA

16. Na posúdenie toho, či notifikované opatrenie pomoci možno považovať za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP, dozorný úrad všeobecne analyzuje, či návrh opatrenia pomoci zabezpečuje pozitívny vplyv opatrenia pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, ktorý prevažuje nad jeho možnými negatívnymi účinkami na obchod a hospodársku súťaž.

17. V oznámení o modernizácii štátnej pomoci z 8. mája 2012 ( 18 ) sa vyzýva na určenie a vymedzenie spoločných zásad, na základe ktorých Komisia posudzuje zlučiteľnosť všetkých opatrení pomoci. Tieto zásady zaviedol aj dozorný orgán. Dozorný orgán preto bude považovať opatrenie pomoci za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP iba vtedy, ak spĺňa všetky tieto kritériá: musí prispievať k cieľu spoločného záujmu v súlade s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP; musí sa zameriavať na situácie, v ktorých pomoc môže priniesť významné zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obavy o spravodlivý prístup a súdržnosť; musí byť vhodným nástrojom politiky, ktorý prispieva k splneniu cieľa spoločného záujmu; musí zmeniť správanie dotknutých podnikov takým spôsobom, že sa zapoja do vykonávania doplnkovej činnosti, ktorú by bez pomoci nevykonávali alebo by ju vykonávali v obmedzenej miere či iným spôsobom alebo na inom mieste; výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na potrebné minimum; negatívne účinky pomoci musia byť dostatočne obmedzené; štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, dozorný úrad, hospodárske subjekty a verejnosť musia mať nesťažený prístup ku všetkým príslušným aktom a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci.

18. V oddieloch 3.1 a 3.2 sa objasňuje, ako sa uvedené všeobecné kritériá premietajú do konkrétnych požiadaviek zlučiteľnosti, ktoré majú byť splnené na účely opatrení pomoci podľa týchto usmernení.

3. POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI PODĽA ČLÁNKU 61 ODS. 3 PÍSM. C) DOHODY O EHP

3.1. Pomoc podnikom v odvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá expozícia skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku výrazných nepriamych nákladov, ktoré sú skutočne vynaložené na náklady súvisiace s emisiami skleníkových plynov premietané do cien elektrickej energie (pomoc určená na nepriame náklady na emisie)

19. Pomoc určená na krytie nepriamych nákladov na emisie sa bude považovať za zlučiteľnú s fungovaním EHP v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP za predpokladu, že sú splnené nasledujúce podmienky.

20. Cieľom tohto typu pomoci je zabrániť značnému riziku úniku uhlíka, predovšetkým v súvislosti s premietaním nákladov EUA do cien elektrickej energie, ktoré znáša príjemca, ak jeho konkurenti z tretích krajín nemusia zahrnúť podobné náklady do svojich cien elektrickej energie a príjemca nemá možnosť preniesť tieto náklady do cien výrobkov bez toho, aby stratil značný trhový podiel. Riešenie rizika úniku uhlíka poskytnutím podpory príjemcom na znižovanie ich expozície voči tomuto riziku prispieva k ochrane životného prostredia, pretože účelom pomoci je zabrániť zvýšeniu celkových emisií skleníkových plynov spôsobenému presunom výroby mimo EHP, keďže neexistuje záväzná medzinárodná dohoda o znížení emisií skleníkových plynov.

21. Na obmedzenie rizika narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu sa pomoc musí obmedziť na odvetvia, ktoré sú vystavené skutočnému riziku úniku uhlíka vzhľadom na významné nepriame náklady, ktoré skutočne vznikli v dôsledku premietnutia nákladov na emisie skleníkových plynov do cien elektrickej energie. Na účel týchto usmernení skutočné riziko úniku uhlíka existuje len vtedy, keď príjemca pôsobí v odvetví uvedenom v prílohe I.

22. Ak sa štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, rozhodnú poskytnúť pomoc len niektorým odvetviam uvedeným v prílohe I, musia sa tieto odvetvia vybrať na základe objektívnych, nediskriminačných a transparentných kritérií.

23. V rámci oprávneného odvetvia je potrebné, aby štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, zabezpečili výber príjemcov na základe objektívnych, nediskriminačných a transparentných kritérií a aby poskytovali pomoc v zásade rovnako všetkým konkurentom v rovnakom odvetví, ak sa nachádzajú v podobnej faktickej situácii.

24. Na účel kompenzácie nepriamych nákladov súvisiacich s ETS sa štátna pomoc považuje za vhodný nástroj bez ohľadu na formu, v akej sa poskytuje. V tejto súvislosti sa kompenzácia vo forme priamych dotácií považuje za vhodný nástroj.

25. Daná pomoc je zlučiteľná iba s fungovaním Dohody o EHP iba vtedy, ak má stimulačný účinok. Na to, aby pomoc mala stimulačný účinok a skutočne zabránila úniku uhlíka, musí sa žiadať a príjemcovi vyplácať v roku, v ktorom sa náklady vynaložili, alebo v nasledujúcom roku.

26. Ak sa pomoc vypláca v roku, v ktorom sa náklady vynaložili, musí byť zavedený mechanizmus následnej úpravy platieb, ktorým sa zabezpečí, aby akékoľvek nadmerné platby pomoci boli vrátené pred 1. júlom nasledujúceho roku.

27. Pomoc je primeraná a má dostatočne obmedzený negatívny účinok na hospodársku súťaž a obchod, ak neprekročí 75 % vynaložených nepriamych nákladov na emisie. Prostredníctvom referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie sa zabezpečuje, aby podpora neefektívnych postupov výroby zostala obmedzená a zachováva motiváciu na šírenie energeticky najefektívnejších technológií.

28. Maximálna výška pomoci, ktorú možno vyplatiť na jedno zariadenie na výrobu výrobkov v odvetviach uvedených v prílohe I, sa musí vypočítať podľa nasledujúceho vzorca: a) Ak sa na výrobky, ktoré vyrába príjemca, vzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedené v prílohe II, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie za náklady vynaložené v roku t, je: V tomto vzorci Ai je intenzita pomoci vyjadrená ako zlomok (napr. 0,75); Ct je platný emisný faktor CO2 alebo trhový emisný faktor CO2 (tCO2/MWh) v roku t; Pt-1 je forwardová cena EUA v roku t – 1 (EUR/tCO2); E je platná produktovo-špecifická referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie vymedzená v prílohe II; a AOt je skutočný výkon v roku t. Tieto pojmy sú vymedzené v oddiele 1.3. b) Ak sa na výrobky, ktoré vyrába príjemca, nevzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedené v prílohe II, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie za náklady vynaložené v roku t, je: V tomto vzorci Ai je intenzita pomoci vyjadrená ako zlomok (napr. 0,75); Ct je platný emisný faktor CO2 (tCO2/MWh) v roku t; Pt-1 je forwardová cena EUA v roku t – 1 (EUR/tCO2); EF je záložná referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie vymedzená v prílohe II; a AEC je skutočná spotreba elektrickej energie (MWh) v roku t. Tieto pojmy sú vymedzené v oddiele 1.3.

29. Ak určité zariadenie vyrába výrobky, na ktoré sa vzťahuje referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedená v prílohe II, aj výrobky, na ktoré sa vzťahuje záložná referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie, potom sa spotreba elektrickej energie pri každom z týchto výrobkov musí stanoviť podľa príslušnej tonáže výroby každého výrobku.

30. Ak určité zariadenie vyrába výrobky, ktoré sú oprávnené na pomoc (to znamená, že patria do oprávnených odvetví uvedených v prílohe I), aj výrobky, ktoré na pomoc nie sú oprávnené, maximálna suma pomoci, ktorú možno vyplatiť, sa musí vypočítať len vzhľadom na tie výrobky, ktoré sú oprávnené na pomoc.

31. Keďže v niektorých odvetviach intenzita pomoci vo výške 75 % nemusí postačovať na zabezpečenie primeranej ochrany pred rizikom úniku uhlíka, štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, môžu podľa potreby obmedziť sumu nepriamych nákladov vyplácanú na úrovni podniku na 1,5 % hrubej pridanej hodnoty dotknutého podniku v roku t. HPH podniku sa musí vypočítať ako tržby za vlastné výkony a tovar, plus aktivácia hmotného a nehmotného investičného majetku, plus ostatné prevádzkové výnosy, plus alebo mínus zmeny stavu zásob, mínus nákup tovaru a služieb (čo nezahŕňa personálne náklady), mínus iné dane z výrobkov, ktoré súvisia s tržbami, ale nie sú odpočítateľné, mínus clá a dane súvisiace s výrobou. Alternatívne ju možno vypočítať z hrubého prevádzkového prebytku tak, že sa k nemu pripočítajú personálne náklady. Príjmy a výdavky klasifikované v účtovníctve podniku ako finančné alebo mimoriadne nie sú zahrnuté do pridanej hodnoty. Pridaná hodnota v nákladoch na výrobné činitele sa počíta v hrubej výške, keďže sa neodpočítavajú opravné položky (napríklad odpisy) ( 19 )

32. Keď sa štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, rozhodnú obmedziť sumu nepriamych nákladov vyplácanú na úrovni podniku na 1,5 % HPH, toto obmedzenie sa musí uplatniť na všetky oprávnené podniky v príslušnom odvetví. Ak sa štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, rozhodnú uplatniť obmedzenie vo výške 1,5 % HPH len na niektoré odvetvia uvedené v prílohe I, výber odvetví sa musí vykonať na základe objektívnych, nediskriminačných a transparentných kritérií.

33. Pomoc možno kumulovať s: a) akoukoľvek inou štátnou pomocou týkajúcou sa odlišných zistiteľných oprávnených nákladov; b) akoukoľvek inou štátnou pomocou týkajúcou sa tých istých, čiastočne alebo úplne prekrývajúcich sa oprávnených nákladov a s akoukoľvek inou štátnou pomocou bez zistiteľných oprávnených nákladov iba v prípade, ak takéto kumulovanie nemá za následok prekročenie maximálnej intenzity pomoci alebo sumy pomoci uplatniteľnej na túto pomoc podľa tohto oddielu.

34. Zdroje pochádzajúce z EHP (napríklad zo štrukturálnych fondov alebo z grantov EHP/Nórska), ktoré nie sú priamo ani nepriamo pod kontrolou štátu EHP, nepredstavujú štátnu pomoc. Ak sa takéto financovanie kombinuje so štátnou pomocou, na posúdenie dodržania stropov vymedzujúcich notifikačnú povinnosť a maximálnej intenzity pomoci sa berie do úvahy len štátna pomoc, pokiaľ celková suma verejných finančných prostriedkov poskytnutých v súvislosti s tými istými oprávnenými nákladmi neprekročí maximálne miery financovania stanovené v platných pravidlách obsiahnutých v právnych predpisoch EHP.

35. Pomoc sa nesmie kumulovať s pomocou de minimis , pokiaľ ide o tie isté oprávnené náklady, ak by takáto kumulácia mala za následok intenzitu pomoci vyššiu, než je intenzita stanovená v tomto oddiele.

36. Trvanie schém pomoci, v rámci ktorých sa pomoc poskytuje, nesmie byť dlhšie než trvanie platnosti týchto usmernení (2021 – 2030).

3.2. Pomoc v súvislosti s nepovinným prechodným bezodplatným prideľovaním emisných kvót na modernizáciu výroby elektrickej energie

37. Štátna pomoc poskytovaná v rámci nepovinného prechodného bezodplatného prideľovania emisných kvót na modernizáciu výroby elektrickej energie v súlade s článkom 10c smernice 2003/87/ES je zlučiteľná s fungovaním EHP v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ sú splnené tieto podmienky:

38. Cieľom pomoci musí byť modernizácia, diverzifikácia a udržateľná transformácia odvetvia energetiky. Podporované investície musia byť v súlade s prechodom na bezpečné a udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo, s cieľmi rámca politík Únie v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030, Európskou zelenou dohodou a s dlhodobými cieľmi stanovenými v Parížskej dohode.

39. Ak investícia vedie k dodatočnej kapacite výroby elektrickej energie, dotknutý prevádzkovateľ musí takisto preukázať, že do spustenia prevádzky tejto dodatočnej kapacity tento alebo iný pridružený prevádzkovateľ vyradil z prevádzky zodpovedajúci objem kapacity na výrobu elektrickej energie s vyššou intenzitou emisií.

40. Daná pomoc je zlučiteľná iba s fungovaním Dohody o EHP iba vtedy, ak má stimulačný účinok. Stimulačný účinok nastane vtedy, keď pomoc podnieti príjemcu zmeniť svoje správanie, pričom bez tejto pomoci by ho nezmenil. Pomoc nesmie slúžiť ako dotácia na náklady na činnosť, ktoré by podniku vznikli v každom prípade, a nesmie slúžiť na kompenzáciu bežného obchodného rizika spojeného s ekonomickou činnosťou.

41. Pri prijímaní žiadosti o pomoc musí poskytujúci orgán skontrolovať, či pomoc bude mať požadovaný stimulačný účinok.

42. Pomoc možno prevádzkovateľom vyplatiť vo forme kvót, len ak sa preukázalo, že investícia vybraná v súlade s pravidlami súťažného ponukového konania bola zrealizovaná.

43. Na projekty, ktorých celková výška investície prekračuje 12,5 milióna EUR, možno pomoc poskytnúť len na základe súťažného ponukového konania, ktoré sa musí uskutočniť v jednom alebo viacerých kolách v rokoch 2021 až 2030. Pri tomto súťažnom ponukovom konaní sa: a) dodržiavajú zásady transparentnosti, nediskriminácie, rovnakého zaobchádzania a riadneho finančného riadenia; b) zaručuje, že oprávnené na účasť v konaní sú len projekty, ktoré prispievajú k diverzifikácii energetického mixu a zdrojov dodávok, k potrebnej reštrukturalizácii, zlepšeniu životného prostredia a renovácii infraštruktúry, čistým technológiám, ako sú technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov, alebo k modernizácii odvetvia výroby energie, ako je efektívne a udržateľné diaľkové vykurovanie, a odvetvia prenosu a distribúcie energie; c) vymedzia jasné, objektívne, transparentné a nediskriminačné kritériá výberu projektov, aby sa vybrali len projekty, ktoré: i) na základe analýzy nákladov a prínosov zabezpečia čistý pozitívny zisk z hľadiska zníženia emisií a dosiahnu vopred stanovenú určenú významnú mieru zníženia CO2 s ohľadom na veľkosť projektu; ii) majú doplnkový charakter, jednoznačne napĺňajú potrebu obnovy a modernizácie a nemajú za následok trhovo podmienený nárast dopytu po energii; iii) vykazujú najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou; iv) nepodporujú ani nezlepšujú finančnú životaschopnosť výroby elektrickej energie s veľmi vysokou intenzitou emisií ani nezvyšujú závislosť od fosílnych palív s vysokou intenzitou emisií.

44. Na projekty s celkovou výškou investície do 12,5 milióna EUR možno poskytnúť pomoc bez súťažného ponukového konania. Výber projektov sa v tomto prípade musí zakladať na objektívnych a transparentných kritériách. Výsledky tohto výberového konania sa musia uverejniť na účely verejného pripomienkovania. Ak sa v rámci toho istého zariadenia uskutočňuje viac ako jedna investícia, predmetné investície sa musia posudzovať ako celok s cieľom zistiť, či sa neprekročila prahová hodnota 12,5 milióna EUR, pokiaľ tieto investície nie sú navzájom nezávisle technicky alebo finančne uskutočniteľné.

45. Dozorný úrad bude považovať pomoc za primeranú, ak intenzita pomoci neprekročí 70 % príslušných nákladov investície. Všetky číselné údaje sa musia uvádzať pred odpočítaním dane či akýchkoľvek iných poplatkov. Ak sa pomoc poskytuje v inej forme, než je grant, výška pomoci musí zodpovedať výške grantu. Pomoc splatná vo viacerých splátkach sa musí vypočítať ako jej celková čistá hodnota v čase poskytnutia prvej splátky s využitím príslušnej referenčnej sadzby dozorného úradu na diskontovanie hodnôt v priebehu času. Intenzita pomoci sa vypočítava pre každého príjemcu osobitne.

46. Pomoc nesmie nepriaznivo ovplyvniť podmienky obchodu v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom, a to najmä v prípade, keď je pomoc zameraná na obmedzený počet príjemcov alebo keď pravdepodobne posilní postavenie príjemcov na trhu (na úrovni skupiny).

47. Pomoc možno kumulovať s: a) akoukoľvek inou štátnou pomocou týkajúcou sa odlišných zistiteľných oprávnených nákladov; b) akoukoľvek inou štátnou pomocou týkajúcou sa tých istých, čiastočne alebo úplne prekrývajúcich sa oprávnených nákladov a s akoukoľvek inou štátnou pomocou bez zistiteľných oprávnených nákladov iba v prípade, ak takéto kumulovanie nemá za následok prekročenie maximálnej intenzity pomoci alebo sumy pomoci uplatniteľnej na túto pomoc podľa tohto oddielu.

48. Pomoc sa môže poskytnúť súčasne podľa viacerých schém pomoci alebo kumulovať s pomocou ad hoc za predpokladu, že celková výška štátnej pomoci na činnosť alebo projekt neprekročí stropy pomoci stanovené v tomto oddiele. Zdroje pochádzajúce z EHP (napríklad zo štrukturálnych fondov alebo z grantov EHP/Nórska), ktoré nie sú priamo ani nepriamo pod kontrolou štátu EHP, nepredstavujú štátnu pomoc. Ak sa takéto financovanie zo zdrojov EHP kombinuje so štátnou pomocou, na posúdenie dodržania stropov vymedzujúcich notifikačnú povinnosť a maximálnej intenzity pomoci sa berie do úvahy len štátna pomoc, pokiaľ celková suma verejných finančných prostriedkov poskytnutých v súvislosti s tými istými oprávnenými nákladmi neprekročí maximálne miery financovania stanovené v platných pravidlách obsiahnutých v právnych predpisoch EHP.

49. Pomoc sa nesmie kumulovať s pomocou de minimis , pokiaľ ide o tie isté oprávnené náklady, ak by takáto kumulácia mala za následok intenzitu pomoci vyššiu, než je intenzita stanovená v tomto oddiele.

50. Trvanie schém pomoci, v rámci ktorých sa pomoc poskytuje, nesmie byť dlhšie než trvanie platnosti týchto usmernení (2021 – 2030).

4. HODNOTENIE

51. Dozorný úrad môže s cieľom ďalej zabezpečiť čo najmenšie narúšanie hospodárskej súťaže požadovať, aby určité schémy pomoci boli predmetom hodnotenia ex post . Hodnotenia sa budú musieť vykonávať v prípade schém, pri ktorých sú riziká potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže mimoriadne vysoké, t. j. pri ktorých môže hroziť výrazné obmedzenie alebo narušenie hospodárskej súťaže, ak sa ich vykonávanie nepreskúma včas.

52. Vzhľadom na ciele hodnotenia a v záujme toho, aby sa predišlo neprimeranej záťaži pre štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, a pre menšie projekty pomoci, sa hodnotenie vyžaduje len pri schémach pomoci s veľkým rozpočtom a ktoré sa vyznačujú novými vlastnosťami, alebo ak sa predpokladajú významné zmeny trhu, technológií alebo právnych predpisov. Hodnotenie musí vykonať odborník nezávislý od orgánu poskytujúceho pomoc na základe spoločnej metodiky poskytnutej dozorným orgánom. Toto hodnotenie sa zverejní. Štát EZVO, ktorý je členom EHP, musí spoločne so schémou pomoci notifikovať aj návrh plánu hodnotenia, ktorý bude neoddeliteľnou súčasťou posúdenia schémy, ktoré vykoná dozorný úrad.

53. Hodnotenie sa musí predložiť dozornému úradu včas, aby mohol posúdiť prípadné predĺženie schémy pomoci, a v každom prípade pri uplynutí jej platnosti. Presný rozsah a pravidlá/požiadavky vzťahujúce sa na každé hodnotenie budú vymedzené v rozhodnutí o schválení schémy pomoci. Pri akomkoľvek následnom opatrení pomoci s podobným cieľom sa musia zohľadniť výsledky hodnotenia.

5. ENERGETICKÉ AUDITY A SYSTÉMY ENERGETICKÉHO MANAŽÉRSTVA

54. Pri pomoci poskytovanej podľa oddielu 3.1 sú štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, povinné overovať, či príjemca plní povinnosť vykonávať energetický audit v zmysle článku 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ ( 20 ) buď formou samostatných energetických auditov, alebo v rámci certifikovaného systému energetického manažérstva alebo systému environmentálneho manažérstva, ako je napríklad schéma pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) ( 21 )

55. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, sú takisto povinné monitorovať, či príjemcovia, na ktorých sa vzťahuje povinnosť vykonávať energetický audit podľa článku 8 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ: a) vykonávajú odporúčania správy o audite v takom rozsahu, aby návratnosť príslušných investícií nepresiahla 3 roky a aby náklady na ich investície boli proporcionálne; alebo b) znižujú uhlíkovú stopu svojej spotreby elektrickej energie, aby minimálne 30 % svojej spotreby elektrickej energie pokryli z bezuhlíkových zdrojov; alebo c) investujú výrazný podiel (minimálne 50 %) sumy pomoci do projektov, ktoré vedú k podstatnému zníženiu emisií skleníkových plynov zo zariadenia, teda výrazne pod platnou referenčnou hodnotou, ktorá sa používa na účely bezodplatného prideľovania kvót v systéme obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ.

6. TRANSPARENTNOSŤ

56. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia zabezpečiť, aby na platforme Komisie venovanej modulu transparentného prideľovania ( 22 ) alebo na všeobecnej webovej stránke o štátnej pomoci na celoštátnej alebo regionálnej úrovni boli uverejnené tieto informácie: a) úplné znenie schválenej schémy pomoci alebo rozhodnutia o poskytnutí individuálnej pomoci a jej vykonávacích ustanovení, alebo odkaz naň; b) totožnosť orgánu alebo orgánov poskytujúcich pomoc; c) meno/názov a identifikátor každého príjemcu, s výnimkou obchodných tajomstiev a iných dôverných informácií v riadne odôvodnených prípadoch a so súhlasom dozorného úradu v súlade s usmerneniami dozorného úradu o služobnom tajomstve v rozhodnutiach o štátnej pomoci (23); d) nástroj pomoci (24), prvok pomoci a, ak sa líši, nominálna výška pomoci vyjadrená ako plná suma v národnej mene (25) poskytnutá každému príjemcovi; e) dátum poskytnutia (26) a dátum uverejnenia; f) druh podniku (malý alebo stredný podnik/veľká spoločnosť); g) región, v ktorom má príjemca sídlo (na úrovni NUTS II alebo na nižšej úrovni); h) hlavné ekonomické odvetvie, v ktorom príjemca vyvíja činnosť (na úrovni skupín podľa klasifikácie NACE); i) cieľ pomoci.

57. Táto požiadavka platí v prípade poskytnutia individuálnej pomoci vo výške presahujúcej 500 000 EUR.

58. Tieto informácie sa musia uverejniť po prijatí rozhodnutia o poskytnutí pomoci, musia sa uchovávať najmenej 10 rokov a širokej verejnosti musia byť dostupné bez obmedzení ( 27 )

7. PODÁVANIE SPRÁV A MONITOROVANIE

59. V súlade s protokolom 3 a rozhodnutím dozorného úradu č. 195/04/COL ( 28 ) musia štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, predkladať výročné správy dozornému úradu.

60. Nad rámec požiadavky stanovenej v protokole 3 rozhodnutia Dozorného úradu EZVO č. 195/04/COL štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia vo svojich výročných správach prostredníctvom vzorových formulárov, ktoré poskytol dozorný úrad, uviesť tieto informácie: a) meno/názov každého príjemcu a podporené zariadenia v jeho vlastníctve; b) odvetvie (odvetvia), v ktorých jednotliví príjemcovia pôsobia (podľa kódu NACE-4); c) rok, za ktorý sa pomoc poskytuje a rok, v ktorom sa vypláca; d) skutočný výkon každého podporeného zariadenia v príslušnom odvetví; e) skutočnú spotrebu elektrickej energie každého podporeného zariadenia (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie); f) forwardovú cenu EUA použitú na výpočet výšky pomoci na každého príjemcu; g) intenzitu pomoci; h) národný emisný faktor CO2.

61. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, musia zabezpečiť, aby sa uchovávali podrobné záznamy o všetkých opatreniach týkajúcich sa poskytnutia pomoci. Takéto záznamy musia obsahovať všetky informácie potrebné na určenie, či boli v náležitých prípadoch dodržané podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnej prípustnej intenzity pomoci. Tieto záznamy sa musia uchovávať počas desiatich rokov od dátumu poskytnutia pomoci a na požiadanie sa musia poskytnúť dozornému úradu.

62. V súlade s článkom 10a ods. 6 smernice 2003/87/ES musí dotknutý členský štát v každom roku, v ktorom rozpočet schém pomoci uvedený v oddiele 3.1 prekročí 25 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcií, musí uverejniť správu, v ktorej uvedie dôvody prekročenia tohto množstva. Správa musí obsahovať relevantné informácie o cenách elektrickej energie pre veľkých priemyselných spotrebiteľov využívajúcich schému bez toho, aby boli dotknuté požiadavky týkajúce sa ochrany dôverných informácií. Správa musí obsahovať aj informácie o tom, či sa náležite zohľadnili iné opatrenia zamerané na udržateľné zníženie nepriamych nákladov na uhlík v strednodobom až dlhodobom horizonte.

63. Výrobcovia elektrickej energie a prevádzkovatelia sietí využívajúci pomoc, na ktorú sa vzťahuje oddiel 3.2, musia do 28. februára každého roku predložiť správu o realizácii svojich vybraných investícií, ktorej súčasťou je aj bilancia bezodplatne prideľovaných kvót a vynaložených investičných nákladov, a druhy podporovaných investícií.

8. OBDOBIE UPLATŇOVANIA A REVÍZIA

64. Tieto usmernenia s účinnosťou od 1. januára 2021 nahrádzajú usmernenia k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012 uverejnené 7. novembra 2013 ( 29 )

65. Dozorný úrad bude uplatňovať zásady stanovené v týchto usmerneniach od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030.

66. Dozorný úrad bude uplatňovať zásady stanovené v týchto usmerneniach na všetky notifikované opatrenia pomoci, v prípade ktorých bude vyzvaná na prijatie rozhodnutia od 1. januára 2021, a to aj vtedy, keď projekty boli oznámené pred uverejnením usmernení. Neoprávnená pomoc sa bude posudzovať v súlade s pravidlami platnými v čase poskytnutia pomoci v súlade s pravidlami stanovenými v kapitole usmernení o štátnej pomoci týkajúcej sa pravidiel uplatniteľných pri posudzovaní neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci ( 30 )

67. Dozorný úrad v roku 2025 upraví tieto usmernenia, pričom aktualizuje referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie, geografické oblasti a emisné faktory CO 2 . Okrem toho v roku 2025 preskúma, či sú k dispozícii dodatočné údaje, pomocou ktorých by bolo možné zlepšiť metodiku výpočtu emisných faktorov CO 2 , ako sa opisuje v prílohe III, to znamená zohľadniť čoraz dôležitejšiu úlohu klimaticky neutrálnych technológií pri určovaní cien na trhoch EHP s elektrinou a závery posúdení oznámené dozornému úradu podľa bodu 15 podbodu 11. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, preto možno budú musieť prispôsobiť svoje príslušné schémy, a tak ich uviesť do súladu s upravenými usmerneniami.

68. Dozorný úrad sa môže rozhodnúť kedykoľvek preskúmať alebo zmeniť tieto usmernenia, ak by to bolo nevyhnutné z dôvodov súvisiacich s politikou hospodárskej súťaže alebo s cieľom zohľadniť iné politiky EHP, medzinárodné záväzky alebo podstatný vývoj na trhu. Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, preto možno budú musieť prispôsobiť svoje príslušné schémy, a tak ich uviesť do súladu s upravenými usmerneniami.

69. 2 2 oznámenej dozornému úradu podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP. Tieto usmernenia Komisie nemožno považovať za právny nástroj, a preto ich Spoločný výbor EHP nemusí začleniť do Dohody o EHP. Dozorný úrad je zodpovedný za stanovenie príslušných pravidiel uplatniteľných v štátoch EZVO, ktoré sú členmi EHP, vrátane metodiky stanovania faktorov CO ( 31 ) . Najmä pokiaľ ide o tieto pravidlá, dozorný úrad môže v prípade, že je to riadne odôvodnené konkrétnymi okolnosťami, ktoré neprevládajú inde v EHP, a v súlade s cieľmi týchto usmernení zmeniť tieto usmernenia alebo zohľadniť tieto osobitné okolnosti pri posudzovaní príslušnej schémy pomoci vrátane metodiky na stanovenie faktora COoznámenej dozornému úradu podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP.

(1) Tieto usmernenia zodpovedajú usmerneniam Európskej komisie k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2021, ktoré boli prijaté 21. septembra 2020 (Ú. v. EÚ C 317, 25.9.2020, s. 5).

(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32). Táto smernica bola začlenená do Dohody o EHP v bode 21 písm. a) bode l) prílohy XX rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 146/2007 (Ú. v. EÚ L 100, 10.4.2008, s. 92 a dodatok EHP č. 19, 10.4.2008, s. 90).

(3) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3). Smernica sa má začleniť do Dohody o EHP v bode 21al prílohy XX rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 112/2020 (ktoré ešte nebolo uverejnené a nenadobudlo účinnosť). Rozhodnutie je začlenené do Dohody o EHP v bode 21al prílohy XX rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 165/2018 (zatiaľ neuverejnené).

(4) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Európska zelená dohoda“ COM(2019) 640 final.

(5) Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

(6) Európska zelená dohoda nie je začlenená do Dohody o EHP. Všetky štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, sú zmluvnými stranami Parížskej dohody.

(7) Pozri závery, ktoré Európska rada prijala na zasadnutí z 12. decembra 2019.

(8) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu, COM(2020) 103 final.

(9) Usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ L 271, 16.10.2015, s. 35, a dodatok EHP č. 62, 15.10.2015, s. 1).

(10) V tejto súvislosti pozri rozsudok v spojených veciach T-244/93 a T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Komisia, ECLI:EU:T:1995:160 a oznámenie dozorného úradu k vymáhaniu neoprávnene poskytnutej a nezlučiteľnej štátnej pomoci (Ú. v. EÚ L 105, 21.4.2011, s. 32 a dodatok EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1).

(11) Pozri napríklad rozhodnutie Komisie SA.34385 – Bulharsko – Prideľovanie bezodplatných kvót emisií skleníkových plynov v súlade s článkom 10c smernice 2003/87/ES výmenou za investície do zariadení na výrobu elektrickej energie a do energetickej infraštruktúry (Ú. v. EÚ C 63, 20.2.2015, s. 1); rozhodnutie Komisie SA.34674 – Poľsko – Bezodplatné prideľovanie emisných kvót výrobcom elektrickej energie podľa článku 10c smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ C 24, 23.1.2015, s. 1).

(12) Článok 107 ods. 1 zmluvy je rovnocenný článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

(13) Napríklad pri pomoci poskytovanej na rok 2023 je to jednoduchý priemer záverečných ponukových cien EUA s plnením v decembri 2023 zaznamenaných na danej uhlíkovej burze EÚ od 1. januára 2022 do 31. decembra 2022.

(14) Tieto usmernenia Komisie nemožno považovať za právny nástroj, a preto ich Spoločný výbor EHP nemusí začleniť do Dohody o EHP. Dozorný úrad je zodpovedný za stanovenie príslušných pravidiel uplatniteľných v štátoch EZVO, ktoré sú členmi EHP, a to vrátane metodiky stanovania faktorov CO2. Pozri ďalej odsek 69 týchto usmernení.

(15) Geografická oblasť Lichtenštajnska a platný emisný faktor CO2 sa stanovia neskôr.

(16) Zoznam Prodcom je európsky zoznam výrobkov ťažobného a výrobného priemyslu: https://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM&StrGroupCode=CLASSIFIC&StrLanguageCode=EN&IntFamilyCode=&TxtSearch=prodcom&IntCurrentPage=1.

(17) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/331 z 19. decembra 2018, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, platné v celej Únii (Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2019, s. 8). Nariadenie je začlenené do Dohody o EHP v bode 21alm prílohy XX rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 144/2020 (ktoré ešte nebolo uverejnené a nenadobudlo účinnosť).

(18) COM/2012/0209 v konečnom znení.

(19) Kód 12 15 0 podľa právneho rámca stanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008 z 11. marca 2008 o štrukturálnej podnikovej štatistike (Ú. v. EÚ L 97, 9.4.2008, s. 13). Toto nariadenie bolo začlenené do Dohody o EHP v bode 1 prílohy XXI rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 123/2008 zo 7. novembra 2009 (Ú. v. EÚ L 339, 18.12.2008, s. 115 a dodatok EHP č. 79, 18.12.2008, s. 24).

(20) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1). Čaká sa na začlenenie do Dohody o EHP.

(21) Nariadenie (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 1). Toto nariadenie je začlenené do Dohody o EHP v bode 1ea prílohy XX rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 136/2012 (Ú. v. EÚ L 309, 8.11.2012, s. 17 a dodatok EHP č. 63, 8.11.2012, s. 19).

(22) https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sk.

(23) Ú. v. EÚ L 154, 8.6.2006, s. 27 a dodatok EHP č. 29, 8.6.2006, s. 1.

(24) Grant/bonifikácia úrokov; úver/vratné preddavky/návratný grant; záruka; daňová výhoda alebo oslobodenie od dane; rizikové financovanie; iné (spresnite). Ak sa pomoc poskytuje prostredníctvom viacerých nástrojov pomoci, výška pomoci sa musí uviesť podľa nástroja.

(25) Ekvivalent hrubého grantu Pri prevádzkovej pomoci sa môže uviesť ročná výška pomoci na jedného príjemcu.

(26) Dátum, keď sa vymáhateľné právo na prijímanie pomoci udelí príjemcovi podľa uplatniteľného vnútroštátneho právneho režimu.

(27) Tieto informácie sa musia uverejniť do šiestich mesiacov od dátumu poskytnutia. V prípade neoprávnenej pomoci sa od štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, bude požadovať, aby zabezpečili uverejnenie týchto informácií ex post, a to aspoň do šiestich mesiacov od dátumu rozhodnutia dozorného úradu. Informácie musia byť k dispozícii vo formáte, ktorý umožní prehľadávanie, získavanie a jednoduché uverejňovanie údajov na internete, napríklad vo formáte CSV alebo XML.

(28) Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 o vykonávacích ustanoveniach uvedených v článku 27 časti II protokolu 3. Konsolidované znenie rozhodnutia je k dispozícii na adrese: https://www.eftasurv.int/cms/sites/default/files/documents/2017-Consolidated-version-of-Dec-195-054-COL--002-.pdf.

(29) Ú. v. EÚ L 296, 7.11.2013, s. 25.

(30) Ú. v. EÚ L 73, 19.3.2009, s. 23, dodatok EHP č. 15, 19.3.2009, s. 6. Táto kapitola zodpovedá oznámeniu Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22).

(31) Pozri poznámku pod čiarou č. 11.