SK Úradný vestník Európskej únie L 324/21

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 261/12/COL

zo 4. júla 2012

o opatreniach týkajúcich sa obecných daní, predaji nehnuteľností a predaji elektrickej energie spoločnosti Verne (Island)

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ĎALEJ LEN „DOZORNÝ ÚRAD“),

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), najmä na jej článok 61 ods. 3 písm. c),

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdneho dvora (ďalej len „dohoda o dozore a súde“), najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na protokol 3 k dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), najmä na jeho článok 1 ods. 2 časti I a článok 4 ods. 4, článok 6, článok 7 ods. 5 a článok 8 časti II,

PO VYZVANÍ zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),

keďže:

I. SKUTOČNOSTI

1. POSTUP

(1) Islandské orgány listom z 1. septembra 2010, ktorý dozorný úrad prijal a zaregistroval v ten istý deň (dokument č. 568140), a v nadväznosti na diskusie uskutočnené pred oznámením, oznámili dozornému úradu poskytnutie štátnej pomoci v súvislosti s výstavbou dátového strediska v obci Reykjanesbær (ďalej len „obec“ alebo „Reykjanesbær“) podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Oznámenie sa týkalo výnimiek z daní a poplatkov poskytnutých pri výstavbe dátového strediska (ďalej len „dátové stredisko“) spoločnosťou Verne Holdings ehf. (ďalej len „spoločnosť Verne“) podľa zákona č. 57/2010 a dohody parafovanej 23. októbra 2009 (ďalej len „investičná dohoda“).

(2) Po rôznych výmenách korešpondencie (2) dozorný úrad listom z 3. novembra 2010 (dokument č. 573997) informoval islandské orgány, že sa rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 v súvislosti s pomocou týkajúcou sa dátového strediska spoločnosti Verne.

(3) Rozhodnutie dozorného úradu č. 418/10/COL o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (3). Dozorný úrad vyzval zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto rozhodnutiu. Zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky.

(4) Listami z 23. novembra 2010, 4. januára, 18. januára a 2. februára 2011 (dokumenty č. 578499, 582634, 583705 a 585546) dozorný úrad súhlasil so žiadosťami islandských orgánov o predĺženie termínu na predloženie pripomienok k rozhodnutiu.

(5) V liste z 28. februára 2011 (dokument č. 589033) islandské orgány predložili svoje pripomienky. Dňa 12. apríla 2011 dostal dozorný úrad ďalšie informácie od islandských orgánov (dokument č. 594276).

(6) Dozorný úrad a islandské orgány diskutovali o prípade na stretnutí, ktoré sa konalo 27. mája 2011 v Bruseli a na ktoré nadväzoval e-mail dozorného úradu z 1. júna 2011 (dokument č. 599862). Islandské orgány následne predložili informácie prostredníctvom dvoch listov z 21. júna (dokument č. 601641) a 27. júna 2011 (dokument č. 602133).

(7) Listom z 20. júna 2011, ktorý dozorný úrad prijal 23. júna 2011 (dokument č. 601937), a listom, ktorý dozorný úrad prijal 16. januára 2012 (dokument č. 621366), navyše národná energetická spoločnosť (Landsvirkjun) predložila samostatné doplnkové informácie.

(8) Listom z 28. septembra 2011 (dokument č. 609826) islandské orgány stiahli svoje oznámenie o opatreniach pomoci týkajúcich sa výstavby dátového strediska. Dozorný úrad následne predložil list zo 4. októbra 2011 (dokument č. 609991), ktorým vzal na vedomie stiahnutie oznámenia a informoval islandské orgány, že podľa článku 8 ods. 2 časti II protokolu 3 ukončí formálne zisťovanie v súvislosti s danými opatreniami, pričom však uviedol, že bude pokračovať vo svojom zisťovaní týkajúcom sa opatrení stanovených v niektorých zmluvách uzatvorených so spoločnosťou Verne v súvislosti s plánovanou výstavbou dátového strediska, ktoré sú stále v platnosti.

(9) Listom z 25. októbra 2011 (dokument č. 613209) islandské orgány poskytli informácie v odpovedi na uvedený list dozorného úradu zo 4. októbra 2011. Islandské orgány potom predložili ďalšie informácie e-mailom z 30. apríla 2012 (dokument č. 633398).

(10) Islandské orgány napokon po krátkej diskusii o prípade počas stretnutia islandských orgánov a dozorného úradu, ktoré sa konalo v Bruseli 2. mája 2012, poskytli ďalšie objasňujúce informácie o prípade e-mailami zo 14. a 24. mája 2012 (dokumenty č. 634340, resp. 635757). Ďalšie dokumenty predložili e-mailom z 1. júna 2012 (dokument č. 636529).

2. KONTEXT

2.1 Príjemca

(11) Verne Holdings ehf. je súkromná spoločnosť, ktorá bola na Islande zaregistrovaná v júni 2007. Spoločnosť Verne Holdings ehf. je úplným vlastníkom troch dcérskych spoločností: spoločnosti Verne Global, Inc., zaregistrovanej v Spojených štátoch amerických, spoločnosti Verne Global Ltd., zaregistrovanej v Spojenom kráľovstve a spoločnosti Verne Real Estate ehf., zaregistrovanej na Islande v marci 2008 (4).

(12) Podľa informácií od islandských orgánov vlastní spoločnosť Verne Holdings ehf. viacero menšinových akcionárov, z ktorých dvaja najväčší sú spoločnosť Novator, ktorá je globálnym investorom, a spoločnosť Teha Investments S.a.r.l. Z poskytnutých informácií ďalej vyplýva, že značný podiel spoločnosti Verne Holdings ehf. vlastní jej vedenie.

2.2 Uzatvorené zmluvy

(13) Podľa neskôr stiahnutého oznámenia islandské orgány plánovali v súlade s usmerneniami dozorného úradu o pomoci na podporu regionálneho rozvoja (ďalej len „usmernenia o regionálnej pomoci“) poskytnúť spoločnosti Verne pomoc pri výstavbe dátového strediska v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, s cieľom podporiť regionálny rozvoj v podobe rôznych výnimiek zo štátnych a z obecných daní, uvedených v investičnej dohode.

(14) Diskusie medzi islandskými orgánmi a spoločnosťou Verne, ktoré sa začali koncom roka 2008 (po vypuknutí finančnej krízy na Islande v októbri 2008) (5), viedli k investičnej dohode, na základe ktorej spoločnosť Verne získala rôzne výnimky z daní. Podľa islandských orgánov bola konečná verzia návrhu memoranda o porozumení týkajúceho sa investičnej dohody schválená v apríli 2009, ale memorandum sa nepodpísalo. Investičná dohoda bola neskôr uzatvorená 23. októbra 2009, keď ju parafovali výkonný riaditeľ spoločnosti Verne a úradník ministerstva priemyslu (6). Nadobudnutie účinnosti investičnej dohody bolo podmienené súhlasom zo strany parlamentu a schválením zo strany predstavenstva spoločnosti Verne a dozorného úradu. Dňa 12. decembra 2009 bol islandskému parlamentu predložený návrh zákona oprávňujúceho islandské orgány uzatvoriť investičnú dohodu so spoločnosťou Verne. Dňa 7. júna 2010 islandský parlament prijal zákon č. 57/2010 (ďalej len „zákon o spoločnosti Verne“) oprávňujúci ministerstvo priemyslu uzatvoriť v mene islandských orgánov investičnú dohodu so spoločnosťou Verne okrem iného na účely poskytnutia rôznych úľav na daniach a poplatkoch v súvislosti s výstavbou dátového strediska (7).

(15) Dňa 28. septembra 2011 islandské orgány informovali dozorný úrad, že investičná dohoda bola zrušená.

(16) Ako však islandské orgány uviedli v liste z 25. októbra 2011 (8)„jedinou výhodou, ktorá už nadobudla účinnosť, je odpustenie obecných daní obcou Reykjanesbær, a to na základe podmienok dohody o licenciách a poplatkoch“ (9). Zmluva bola podpísaná 4. novembra 2009. Ako však uviedli islandské orgány, opatrenia nadobudli účinnosť už začiatkom roka 2009 (10). Úľavy na obecných daniach a poplatkoch uvedené v tejto zmluve sú teda predmetom posúdenia štátnej pomoci v predmetnom prípade: — obecná daň z nehnuteľností a — obecná daň z výstavby ulíc.

(17) Okrem toho nadobudli účinnosť a neboli zrušené – a teda sú predmetom posúdenia štátnej pomoci v tomto rozhodnutí – opatrenia podľa týchto zmlúv, ktoré spoločnosť Verne podpísala v rokoch 2008 a 2009: — „zmluva o kúpe nehnuteľností“ (so štátnou pokladnicou), — „zmluva o prenájme pozemku“ a „doplnková zmluva o prenájme“ (so štátnou pokladnicou), — „zmluva o dodávke elektrickej energie” (so spoločnosťou Landsvirkjun).

(18) Posudzované zmluvy a opatrenia sú podrobnejšie opísané v časti 3.

(19) Spoločnosť Verne ďalej 26. februára 2008 uzavrela zmluvu o širokopásmových službách so spoločnosťou Farice. Islandské orgány uviedli, že táto zmluva bola zrušená.

2.3 Stručný opis projektu, pozemku a bývalého vojenského priestoru

(20) Spoločnosť Verne pôvodne plánovala postaviť v troch fázach počas obdobia siedmich rokov areál vysokospoľahlivého a vysokokapacitného veľkoobchodného dátového strediska v obci Reykjanesbær, ktorá sa nachádza v juhozápadnej časti Islandu (11).

(21) Celkové investičné náklady na celý projekt, ktoré pôvodne plánovala vyčleniť spoločnosť Verne, sa v roku 2010 odhadovali na 726 miliónov USD (12).

(22) Od týchto plánov sa neskôr v dôsledku zmeny hospodárskej situácie na Islande upustilo a investičná dohoda z 23. októbra 2009 bola 23. septembra 2011 zrušená. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi 25. októbra 2011 spoločnosť Verne podpísala „s islandskými orgánmi upravený investičný plán pod záštitou investičnej schémy pre všeobecnú pomoc (13)“. V upravenom investičnom pláne sa počíta s investíciou, ktorá by podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi mohla prekročiť sumu 675 miliónov USD nad úrovňou predchádzajúcej prípravnej investície. Podľa médií už bola prvá fáza uvedená do prevádzky, pričom oficiálne bola otvorená vo februári 2012 (14), keď boli ohlásení prví zákazníci.

(23) V rámci pôvodného investičného plánu spoločnosť Verne kúpila 26. februára 2008 päť budov na predmetnom pozemku v časti Valhallarbraut obce Reykjanesbær s celkovou rozlohou 31 000 m2, medzi ktoré patrili dva veľké sklady s rozlohou 11 064 a 16 606 m2, ktoré sú podrobnejšie opísané v časti 3.2 (15). Tri menšie budovy pôvodne spoločnosť Verne plánovala zbúrať (16).

(24) Dňa 9. mája 2008 podpísala spoločnosť Verne s islandskou štátnou pokladnicou samostatnú zmluvu o prenájme pozemku s rozlohou 9,6 hektára (17) na obdobie 99 rokov.

(25) Pozemok sa nachádza na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, vedľa medzinárodného letiska v Keflavíku (18). Je súčasťou bývalej americkej vojenskej základne. V roku 1951 islandský štát uzatvoril dohodu o obranne s vládou Spojených štátov, podľa ktorej poskytol vojenskému námorníctvu Spojených štátov okrem iného pozemok na vojenskú základňu vrátane priestoru medzinárodného letiska. V roku 2006 vojenské námorníctvo Spojených štátov opustilo Island a oblasť spolu s budovami odovzdalo islandskému štátu. Zákonom č. 176/2006, ktorý prijal islandský parlament v decembri 2006, sa stanovila regulácia oblasti a vymedzili sa hranice priestoru letiska (zóna A) (19) bezpečnostnej oblasti určenej na obranné účely (zóna B) a napokon oblasti určenej na civilné využitie (zóna C). Zóna C má celkovú rozlohu 59,7 km2.

(26) Dňa 24. októbra 2006 bol vytvorený špeciálny subjekt Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), ktorý je v plnom vlastníctve islandského štátu, aby v mene štátu spravoval nehnuteľnosti v zóne C a aby čo najskôr umožnil ziskové civilné využívanie tejto oblasti (20). Spoločnosť KADECO funguje ako spoločnosť s ručením obmedzeným, ale v zmysle niektorých zákonov, okrem iného zákona o verejnom obstarávaní, sa považuje za verejný subjekt, ako je uvedené v zmluve o službách uzatvorenej 8. decembra 2006 medzi spoločnosťou KADECO a štátnou pokladnicou (ďalej len „zmluva o službách“) (21). Jedinou funkciou spoločnosti KADECO je rozvíjať, spravovať a predávať alebo prenajímať nehnuteľnosti vo vymedzenej oblasti (zóna C).

(27) Podľa článku 5 zákona č. 176/2006 zákonné pravidlá v súvislosti s daňami a poplatkami platia pre všetky oblasti v zónach A a C od chvíle ich prevzatia do civilného užívania na základe zmluvy o predaji alebo prenájme.

3. POSUDZOVANÉ OPATRENIA

3.1 Úvod

(28) Medzi opatrenia pôvodne oznámené islandskými orgánmi, ktoré podľa nich zahŕňali štátnu pomoc, patrili: 1. sadzba dane z príjmu právnických osôb 2. pravidlá odpisovania 3. priemyselné a trhové poplatky 4. kolkovné 5. poplatok za územné plánovanie 6. dovozné clá 7. odloženie platby DPH za dovoz a elektrickú energiu 8. poplatok za kontrolu bezpečnosti výroby elektrickej energie 9. záruka týkajúca sa dane z čistej hodnoty 10. obecná daň z nehnuteľností Tieto opatrenia boli stanovené v investičnej dohode a v zákone o spoločnosti Verne. Okrem toho sa v investičnej dohode a v zákone o spoločnosti Verne uvádzala výnimka z jednorazovej obecnej dane: 11. obecná daň z výstavby ulíc.

(29) Obec a spoločnosť Verne rokovali o obecnej dani z nehnuteľností aj o obecnej dani z výstavby ulíc, pričom 4. novembra 2009 uzatvorili túto dohodu: — dohoda o licenciách a poplatkoch.

(30) Islandské orgány ďalej na účely právnej istoty oznámili tieto zmluvy, ktoré podľa nich nezahŕňali štátnu pomoc: — zmluva o kúpe nehnuteľností, — zmluva o prenájme pozemku, — zmluva o dodávke elektrickej energie.

(31) Rozhodnutie č. 418/10/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa navyše týkalo ešte jednej zmluvy, ktorá bola neskôr zrušená: — zmluva o širokopásmových službách uzatvorená 26. februára 2008 so spoločnosťou Farice.

3.2 Zmluva o kúpe nehnuteľností

(32) Zmluva o kúpe nehnuteľností, na základe ktorej spoločnosť Verne kúpila päť nehnuteľností od islandskej štátnej pokladnice, bola podpísaná 26. februára 2008. Kúpna cena vo výške 14,5 milióna USD bola rozdelená na zálohu vo výške 25 000 USD, zaplatenú 26. februára 2008, a konečnú platbu, ktorá sa mala uskutočniť 26. marca 2008.

(33) Medzi päť budov nachádzajúcich sa v časti Valhallarbraut, postavených v rokoch 1951 až 1958, ktoré kúpila spoločnosť Verne, patria: 1. budova č. 868 sklad/zásobovacia budova NATO 11 064 m2 2. budova č. 869 sklad „Navy Exchange“ 16 606 m2 3. budova č. 872 sklad/chladiareň 1 009 m2 4. budova č. 866 sklad 782 m2 5. budova č. 864 elektráreň 1 547 m2

(34) Prevod vlastníckeho práva bol podpísaný 9. mája 2008. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi spoločnosť Verne v rokoch 2008 a 2009 zrenovovala dva veľké sklady (budovy č. 868 a 869) v rámci pôvodne plánovaného areálu zahŕňajúceho viacero budov (pozri obrázok 2) (22).

(35) Prílohu D k zmluve o kúpe nehnuteľností tvorí správa o životnom prostredí z 29. novembra 2007, ktorú si nechala vypracovať spoločnosť Verne (23). V správe sa opisujú dve stavby, ktoré sa na pozemku nachádzajú spolu s piatimi budovami kúpenými spoločnosťou Verne 26. februára 2008: malú rozvodňu (budova č. 867) postavenú v roku 1979 a skladovací stan/zásobovací sklad (budova č. 889) (24) postavený v roku 1985. Tieto stavby nie sú uvedené v zmluve o kúpe nehnuteľností a zdá sa, že boli zbúrané alebo odstránené.

3.3 Zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme

(36) Dňa 9. mája 2008 bola podpísaná samostatná zmluva o prenájme pozemku medzi spoločnosťou Verne a islandskou štátnou pokladnicou. Na základe tejto zmluvy si spoločnosť Verne prenajala pozemok s rozlohou 9,6 hektára spolu so všetkým príslušenstvom, zariadeniami a vylepšeniami, ktoré sa na ňom nachádzali. Pozemok zaregistrovaný v islandskom katastri nehnuteľností pod číslom 214247 na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, sa nachádza vnútri hraníc bývalej leteckej základne v Keflavíku vedľa Medzinárodného letiska Keflavík (pozri obrázok 4). Všetkých päť budov, ktoré kúpila spoločnosť Verne, sa nachádza na tomto pozemku. V čase prenájmu sa tento pozemok nevyužíval v plnej miere (pozri obrázky 2 a 3).

(37) Dĺžka trvania zmluvy o prenájme je 99 rokov. Celková výška nájomného za pozemok bola 0,8 USD (80 amerických centov) za m2 ročne bez doložky o úprave ceny. Islandské orgány počas konania vo veci formálneho zisťovania informovali dozorný úrad, že 30. júna 2009 sa zmenili a doplnili podmienky zmluvy o prenájme pozemku, keď obec a spoločnosť Verne podpísali zmluvu upravujúcu cenu nájomného a stanovujúcu odklad platby nájomného (ďalej len „doplnková zmluva“). V tomto prípade je teda predmetom posúdenia dozorným úradom zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou.

(38) V doplnkovej zmluve o prenájme sa stanovuje obdobie bez platenia nájomného do 1. apríla 2010. Zmenená cena ročného prenájmu predstavuje 60 ISK za m2, pričom je indexovaná podľa islandského indexu stavebných nákladov.

3.4 Dohoda o licenciách a poplatkoch

(39) Dňa 4. novembra 2009 spoločnosť Verne a obec podpísali dohodu (ďalej len „dohoda o licenciách a poplatkoch“) okrem iného o výnimkách zo zákonných pravidiel týkajúcich sa: — obecnej dane z nehnuteľností a — obecnej dane z výstavby ulíc.

(40) V dohode o licenciách a poplatkoch sa nestanovujú žiadne časové obmedzenia výnimiek.

(41) Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi dohoda o licenciách a poplatkoch nadobudla účinnosť začiatkom roka 2009, hoci podpísaná bola až 4. novembra 2009 (25).

3.4.1 Islandské právne predpisy upravujúce obecné dane, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia

(42) Podľa islandských právnych predpisov sa obecná daň z nehnuteľností (fasteignaskattur) vyberá každoročne na všetky nehnuteľnosti (26) (pozemky a budovy vrátane priemyselných nehnuteľností) ocenené podľa zákona č. 6/2001 o katastri a oceňovaní nehnuteľností k 31. decembru predchádzajúceho roka.

(43) V článku 4 ods. 2 zákona č. 4/1995 o zdrojoch príjmov obcí sa stanovuje, že vlastník nehnuteľnosti platí daň s výnimkou prípadov prenajatého pozemku, keď daň platí užívateľ (nájomník).

(44) Podľa článku 3 zákona č. 4/1995 je základom dane hodnota nehnuteľnosti, ktorú podľa zákona č. 6/2001 o katastri a oceňovaní nehnuteľností stanovujú Islandské registre (Þjóðskrá Íslands). Sadzba dane, ktorú každý rok stanovujú jednotlivé obce, sa môže pohybovať v rozsahu od nuly po maximálne 1,65 % oficiálnej hodnoty nehnuteľnosti. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi je príslušná sadzba dane v obci Reykjanesbær vo výške 1,65 %. Obecná daň z nehnuteľností sa vyberá na všetky existujúce budovy (a pozemky). Na nové budovy a prístavby sa daň vyberá po ocenení nehnuteľnosti podľa zákona č. 6/2001.

(45) V článku 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby ulíc (gatnagerðargjald) sa stanovuje, že daň z výstavby ulíc je jednorazová daň, ktorú obce na Islande vyberajú z nehnuteľností vo všetkých mestských oblastiach. Podľa zákona č. 153/2006 sú obce povinné túto daň vyberať, pričom si môžu zvoliť sadzbu dane vo výške maximálne 15 % z oficiálnych stavebných nákladov na m2, ako ich stanovuje Islandský štatistický úrad. Základom dane je povolená stavba na príslušnom pozemku v súlade s mestským plánovaním alebo vydaným stavebným povolením.

3.4.2 Výnimky zo zákonných pravidiel v prípade spoločnosti Verne

(46) V súvislosti s nehnuteľnosťami spoločnosti Verne v časti Valhallarbraut sa v dohode o licenciách a poplatkoch uvádzajú tieto výnimky zo zákonných pravidiel: a) spoločnosti Verne sa zaručuje, že bude platiť daň z nehnuteľností vo výške maximálne 1,65 % (ktorú v súčasnosti vo všeobecnosti vyberá obec Reykjanesbær) za všetky budovy, priestory a zariadenia, ktoré táto spoločnosť vlastní alebo má v prenájme, a to aj v v prípade, ak by sa v budúcnosti sadzba dane zvýšila (27); b) základ obecnej dane z nehnuteľností pre nehnuteľnosti, ktorú kúpila spoločnosť Verne na základe zmluvy o kúpe nehnuteľností, je stanovený na 1 030 600 000 ISK, čo zodpovedá oficiálnej hodnote z roku 2008 dvoch veľkých skladových budov (č. 868 a 869) kúpených spoločnosťou Verne, pričom sa nezohľadňuje hodnota ďalších troch zakúpených budov (č. 864, 866 a 872) ani prenajatého pozemku s rozlohou 9,6 ha (28); c) základ obecnej dane z nehnuteľností je upravený podľa islandského indexu stavebných nákladov v mesiaci, v ktorom spoločnosť Verne začne vykonávať zákaznícke operácie alebo v ktorom sa budova stane funkčnou, a nie v deň kúpy (29); d) základom dane pre budúce budovy postavené na pozemku bude nižšia z týchto hodnôt: i) náklady na vybudovanie vonkajších plášťov a ii) suma 85 500 ISK za meter štvorcový, indexovaná podľa islandského indexu stavebných nákladov v mesiaci, v ktorom spoločnosť Verne začne vykonávať zákaznícke operácie alebo v ktorom sa budova stane funkčnou (pomerne podľa miery obsadenosti), a nie daň, ktorá by bola uplatniteľná podľa zákonných pravidiel (30); e) daň z nehnuteľností sa vyberá až od 1. januára 2011, a nie od dátumu kúpy budovy či prenájmu pozemku, pričom spoločnosť Verne získa daňovú úľavu na budúcich daniach z nehnuteľností vo výške 44 660 298 ISK za dane už zaplatené alebo splatné obci v čase uzatvorenia dohody o licenciách a poplatkoch (31); f) spoločnosť Verne má výnimku z obecnej dane z výstavby ulíc pre existujúce budovy a z akýchkoľvek súčasných a budúcich poplatkov podobných tejto dani za predpokladu, že spoločnosť uskutoční výstavbu ulíc na pozemku na vlastné náklady; g) spoločnosti Verne sa udeľuje osobitné zníženie dane z výstavby ulíc pre všetky nové budovy o 75 % za predpokladu, že spoločnosť uskutoční výstavbu ulíc na pozemku na vlastné náklady (32).

3.5 Zmluva o dodávke elektrickej energie

(47) Dňa 22. októbra 2009 bola podpísaná zmluva o dodávke elektrickej energie medzi spoločnosťami Verne a Landsvirkjun (národná energetická spoločnosť v plnom vlastníctve štátu). Spoločnosť Landsvirkjun má od ministra priemyslu licenciu na činnosť v oblasti obchodovania s elektrickou energiou prostredníctvom veľkoobchodnej distribúcie elektrickej energie dodávateľom a priemyselným odvetviam s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande. Spoločnosť Landsvirkjun bude dodávať elektrickú energiu potrebnú na uspokojenie potrieb dátového strediska v súvislosti s elektrickou energiou. Spoločnosť Landsvirkjun sa zaviazala poskytovať spoločnosti Verne nevyhnutné pravidelné dodávky elektrickej energie až do približne […]. Zmluva o dodávke elektrickej energie platí 20 rokov s možnosťou predĺženia na ďalších 10 rokov.

(48) Dohodnutá cena elektrickej energie je takáto (bez nákladov na prenos): Za prvých […]: Cena za MW Obdobie […] USD (33) Do 31.12.2013 […] USD 1.1.2014 – 31.12.2016 […] USD 1.1.2017 – 31.12.2018 […] USD Od 1.1.2019 do konca platnosti zmluvy Za objem prekračujúci […]: Cena za MW Objem […] USD […] MW […] USD […] MW […] USD […] MW […] USD […] MW […] USD […] MW […] USD Nad […] MW Ceny sa každý rok upravujú o […].

(49) V článku 6 zmluvy o dodávke elektrickej energie sa uvádza takzvaná „povinnosť zober alebo zaplať“, ktorá sa vzťahuje na spoločnosť Verne. To znamená, že spoločnosť musí zaplatiť za minimálne fixné množstvo (rovné 90 % „množstva elektrickej energie, ktorá sa má podľa zmluvy odobrať“) elektrickej energie za kalendárny rok bez ohľadu na to, či skutočná ročná spotreba dosiahne ročné množstvo. Množstvo elektrickej energie, ktoré sa má podľa zmluvy odobrať, je stanovené v prílohe A k zmluve o dodávke elektrickej energie, pričom sa postupne zvyšuje z […] v rokoch […].

4. DÔVODY ZAČATIA KONANIA

(50) Okrem pochybností, ktoré dozorný úrad vyjadril v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti s neskôr zrušenou investičnou dohodou a dohodou o licenciách a poplatkoch, pokiaľ ide o klasifikáciu pomoci ako investičnej pomoci a nutnosť a stimulačný účinok predmetných opatrení pomoci, teda toho, či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu takým spôsobom, že investuje do príslušného regiónu, ktorý je príjemcom pomoci, dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania vyzval islandské orgány, „aby mu poskytli potrebné informácie a argumenty, na základe ktorých by mohol posúdiť, či […] [uvedené] zmluvy zahŕňajú štátnu pomoc, alebo nie (34). Medzi uvedené zmluvy patria (35): 1. zmluva o prenájme pozemku, 2. zmluva o kúpe nehnuteľností a 3. zmluva o dodávke elektrickej energie.

(51) Dozorný úrad má pochybnosti v súvislosti s tým, či by na základe týchto zmlúv nebola spoločnosti Verne poskytnutá pomoc, ktorú nie je možné považovať za zlučiteľnú s pravidlami štátnej pomoci podľa Dohody o EHP.

5. SÚHRN PRIPOMIENOK ISLANDSKÝCH ORGÁNOV

(52) V nasledujúcej časti dozorný úrad zhrnie pripomienky prijaté od islandských orgánov v súvislosti s posudzovanými opatreniami (36).

5.1 Pripomienky týkajúce sa zmluvy o prenájme pozemku, doplnkovej zmluvy o prenájme, zmluvy o kúpe nehnuteľností a zmluve o dodávke elektrickej energie

(53) Islandské orgány tvrdia, že zmluvy boli uzatvorené za bežných trhových podmienok a nezahŕňajú žiadne poskytnutie štátnej pomoci.

(54) Po prvé, pokiaľ ide o zmluvu o prenájme pozemku, islandské orgány vysvetlili, že ustanovenie o výlučnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania (37) sa týka len oblasti Keflavíku, a nie Islandu ako celku. Dodávajú tiež, že ustanovenie sa má vykladať z hľadiska platných ustanovení všeobecnej schémy pomoci vytvorenej podľa zákona č. 99/2010 o stimuloch pre počiatočné investície na Islande. Čo sa týka nájomného účtovaného na základe doplnkovej zmluvy, ktorá bola dozornému úradu poskytnutá počas formálneho zisťovania, islandské orgány tvrdia, že nájomné za pozemok odzrkadľuje trhovú cenu, a upriamili pozornosť na to, že obce vo všeobecnosti účtujú 1 – 2 % z oficiálnej hodnoty pozemku ročne, pričom nájomné za rok 2011 je v tomto prípade viac než 3 %.

(55) Po druhé, pokiaľ ide o zmluvu o kúpe nehnuteľností, islandské orgány tvrdia, že nehnuteľnosť bola verejne inzerovaná a predajná cena zodpovedala trhovej cene, a to aj vzhľadom na stav budov a vyššiu ponuku na trhu s nehnuteľnosťami po tom, ako oblasť opustilo vojenské námorníctvo Spojených štátov. Poskytli odborné ocenenie jednej z budov a ponuku tretej strany týkajúcu sa rovnakej budovy, oba dokumenty z 23. apríla 2007. Odborné ocenenie je takmer dvakrát vyššie ako ponuka, ktorá bola podľa poskytnutých informácií odmietnutá. Dozornému úradu boli ďalej ku koncu konania vo veci formálneho zisťovania poskytnuté kópie všetkých uverejnených inzerátov týkajúcich sa predmetnej oblasti. Islandské orgány predložili list od výkonného riaditeľa spoločnosti KADECO (Keflavík Airport Development Corporation) spolu s odborným ocenením, ponukou týkajúcou sa jednej z budov, ktorá sa neskôr predala spoločnosti Verne, a obrázkom nehnuteľností ako dôkazmi, že zmluvy týkajúce sa nehnuteľností sa uzatvorili za bežných trhových podmienok. Islandské orgány tvrdia, že rovnako aj postupy poskytovania a prideľovania finančných prostriedkov použité v prípade predaja nehnuteľností (postupy verejného obstarávania) sú v súlade so zvyčajnými regulačnými a obchodnými postupmi prijatými na Islande v súvislosti s konkrétnymi typmi predmetných zmlúv. Islandské orgány sa preto domnievajú, že neexistuje žiadna otázka pripísateľnosti pomoci zo štátnych prostriedkov, ktorú treba v tomto konkrétnom prípade riešiť.

(56) Pokiaľ ide o zmluvu o dodávke elektrickej energie medzi spoločnosťami Verne a Landsvirkjun a jej vzťah k predchádzajúcej zmluve medzi stranami uzatvorenej v roku 2008 (dňa […]), ktorú nahradila momentálne posudzovaná zmluva o dodávke elektrickej energie, islandské orgány vysvetlili, že podnet na prerokovanie pôvodnej zmluvy vyplýval z neschopnosti spoločnosti Verne splniť svoje pôvodné záväzky voči spoločnosti Landsvirkjun z dôvodu hospodárskej krízy a oneskorení, ktoré spôsobila. Druhá verzia zmluvy umožnila spoločnosti Verne znížiť celkový objem jej záväzkov voči spoločnosti Landsvirkjun, ak by to bolo nevyhnutné v dôsledku vonkajších okolností. V takom prípade by však bola spoločnosť Verne potrestaná stratou prístupu k dodatočnej kapacite. Islandské orgány tvrdia, že zmluva bola uzatvorená podľa zásady trhového odstupu.

5.2 Investičná pomoc a prevádzková pomoc

(57) Islandské orgány tvrdia, že vo veciach hliníkových hút (38) zaujal dozorný úrad stanovisko, že predmetnú pomoc možno charakterizovať ako investičnú pomoc, ak ju možno dať do súvislosti s realizáciou konkrétnych projektov a na základe sumy investovanej v regióne ju možno kvantifikovať a strop vyjadriť ako percento sumy investovanej v regióne.

(58) Islandské orgány ďalej konštatujú, že dozorný úrad uviedol, že boli splnené požiadavky na transparentnosť stanovené v odseku 4 bod 3 a odseku 4 bod 4 usmernení dozorného úradu o zdaňovaní podnikov (39) inými slovami, že je možné kvantifikovať poskytnutú výhodu, ktorá je úmerná obmedzeniam, ktoré mala zmierniť.

(59) Islandské orgány okrem toho uviedli, že ak by boli pôvodne plánované celkové investičné náklady nakoniec nižšie ako pôvodne očakávaných 726 miliónov USD, horná hranica celkovej pomoci i suma celkovej štátnej pomoci by boli úmerne nižšie. Cieľom zavedeného mechanizmu je podľa islandských orgánov zaručiť, či a ako sa zaistí príslušná intenzita pomoci v prípade, že investičné náklady budú nižšie, ako sa odhadovalo.

5.3 Ustanovenie o povinnosti pozastaviť výkon

(60) Islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že jedinou výhodou, ktorá už nadobudla účinnosť, je odpustenie obecných daní obcou na základe podmienok dohody o licenciách a poplatkoch. Podľa islandských orgánov sa spoločnosť Verne v tejto súvislosti zaviazala, že obci vráti dlžné sumy. Islandské orgány sa zaviazali monitorovať splnenie tejto povinnosti a oznámiť dozornému úradu v riadnom termíne, že príslušné sumy (vrátane úroku) boli v plnej výške zaplatené. Islandské orgány však navrhujú, aby sa plánované vrátenie prostriedkov odložilo dovtedy, kým dozorný úrad v tejto veci neprijme konečné rozhodnutie.

5.4 Nevyhnutnosť pôvodne plánovanej pomoci a jej stimulačný účinok podľa tvrdenia islandských orgánov pred stiahnutím oznámenia

5.4.1 Kontext pôvodného investičného rozhodnutia spoločnosti Verne

(61) Islandské orgány tvrdia, že v roku 2007 sa začala uplatňovať jednotná vládna politika zameraná na prilákanie zahraničných investorov do odvetvia dátových stredísk na Islande. Kľúčovými dôvodmi na založenie podniku na Islande mali byť jeho poloha medzi Európou a Severnou Amerikou, jeho daňová štruktúra, ktorá bola obmedzená na 15 % čistého príjmu, jeho rozsiahle obnoviteľné a ekologické zdroje energie a chladná klíma.

(62) Islandské orgány tvrdia, že bývalá vojenská základňa, ktorá bola opustená v septembri 2006, bola výrazne propagovaná v súvislosti s jej potenciálnym vplyvom na regionálny rozvoj. Počas rokovaní so spoločnosťou Verne islandské orgány nabádali na využitie tohto miesta na účely projektu dátového strediska. V tejto súvislosti sa dúfalo, že akékoľvek prirodzené prekážky rozvoja tohto miesta sa prekonajú vzhľadom na to, že na pozemku sa už nachádzajú určité budovy, ktoré by sa mohli zrenovovať, ako aj na blízkosť medzinárodného letiska.

(63) Islandské orgány tvrdia, že pôvodne plánované dátové stredisko by malo veľmi pozitívny vplyv na zamestnanosť v oblasti Reykjanes. Podľa pôvodného plánu spoločnosti Verne bola očakávaná úroveň zamestnanosti 180 až 220 osôb v čase plnej prevádzky, pričom ide o oblasť s pracovnou silou k 30. októbru 200912 613 osôb a s mierou nezamestnanosti o niečo nižšou ako 13 %. Ďalej sa tvrdilo, že výrazné percento novej prijatej pracovnej sily by predstavovali kvalifikovaní pracovníci. Islandské orgány okrem toho uviedli, že pôvodne plánovaný projekt by výrazne zvýšil diverzifikáciu priemyslu v danej oblasti i celkovo na Islande, pretože by na Island prilákal odvetvia informačných technológií.

(64) Islandské orgány ďalej tvrdia, že v čase, keď spoločnosť Verne v roku 2007 prijala pôvodné rozhodnutie investovať na Islande, prevládal okrem evidentného záujmu o obnoviteľné zdroje energie na Islande aj všeobecný názor, že na Islande je stabilné podnikateľské a politické prostredie. Stabilita je podľa islandských orgánov predpokladom, ktorý investori i zákazníci očakávali v prípade dlhodobých záväzkov nevyhnutných v odvetví veľkoobchodných dátových stredísk. Uvádza sa, že zákazníci veľkoobchodných dátových stredísk zvyčajne podpisujú zmluvy o prenájme na 10 až 20 rokov a investori do dátového strediska budú očakávať aspoň pätnásťročné investičné horizonty na realizáciu svojich podnikateľských plánov. Po hospodárskom bankrote v roku 2008 sa podnikateľské prostredie na Islande stalo nestabilným.

5.4.2 Nevyhnutný tlak na vládnu fiškálnu politiku

(65) Islandské orgány tvrdia, že hospodárska rovnováha bola na konci roka 2008 silno narušená, keď Island postihol hospodársky bankrot. Za týchto okolností bolo nevyhnutné, aby vláda zvýšila širokú škálu daní. V januári 2010 sa napríklad zvýšila daň z príjmu právnických osôb z 15 % na 18 % (40). Islandské orgány ďalej uviedli, že úplné prekonanie recesie, ktorá zasiahla Island, bude náročné a jeho rozsah a časový rámec sú nejasné. Nie je preto možné s istotou predpovedať, že sa neuskutočnia ďalšie zmeny daňového systému.

(66) Islandské orgány ďalej uviedli, že vzhľadom na nestabilné podnikateľské prostredie po vypuknutí hospodárskej krízy by nebolo realistické od spoločnosti Verne očakávať, že bude pokračovať vo svojej navrhovanej investícii s tým, že ide o bežnú podnikateľskú situáciu. Vzhľadom na to, že rast kapacity dátového strediska počas jeho fungovania súvisí s vylepšovaním existujúcich zariadení dátového strediska, by preto bolo neopodstatnené očakávať, že spoločnosť Verne bude pokračovať vo svojej súčasnej investícii na Islande, do ktorej sa pustila vo výrazne odlišnej hospodárskej situácii.

5.4.3 Vplyv na dôveru investorov

(67) Islandské orgány uviedli, že udalosti súvisiace s finančnou krízou na Islande predstavovali prípad vyššej moci, ktorá radikálne zmenila spôsob, akým investori a zákazníci vnímali Island. Stručne povedané, tieto udalosti spôsobili, že Island sa stal pomerne neatraktívnym miestom pre zahraničné investície, minimálne z krátkodobého až strednodobého hľadiska.

(68) Islandské orgány uviedli, že závažnosť hospodárskej krízy a jej vplyv na zákazníkov a investorov dátového strediska boli veľmi veľké. Ako príklad uviedli skutočnosť, že keď sa blížila banková kríza, rozpätie swapov na kreditné zlyhanie, s ktorým sa počas väčšiny roka 2008 obchodovalo v rozsahu 200 základných bodov, sa prudko zvýšilo výrazne nad 1 000 základných bodov. Islandské orgány konštatujú, že za týchto okolností spoločnosť Verne a jej investori usúdili, že nemajú inú možnosť, ako si zabezpečiť záväzok zo strany islandskej vlády, aby tak potvrdili, že pre svojich zákazníkov aj investorov dokážu zachovať hospodárske prostredie s určitou stabilitou. Islandské orgány chápu, že potenciálni veľkí používatelia, ako sú spoločnosti IBM a Morgan Stanley, upozornili spoločnosť Verne na to, že ak sa podnikateľské prostredie nestabilizuje, nebudú mať inú možnosť, ako odložiť svoje rozhodnutie investovať na Islande. Spoločnosť Verne si preto uvedomila, že sú potrebné mimoriadne opatrenia na zabezpečenie záväzkov voči zákazníkom a budúceho investičného kapitálu.

(69) Pokiaľ ide o stimulačný účinok, islandské orgány tvrdia, že očakávať od malej firmy investujúcej vlastný kapitál, ako je spoločnosť Verne, že pripraví podrobnú dokumentáciu o zjavnej, náhlej a radikálnej zmene okolností, úplne nezodpovedá spôsobu, akým sa malé investičné firmy v praxi zapájajú do rozhodovania. Islandské orgány ďalej konštatujú, že spoločnosť Verne bola a je malou podnikateľskou spoločnosťou s niekoľkými vedúcimi pracovníkmi a zamestnancami a skupinou investorov, ktorí majú osobné vzťahy v oblasti projektov dátových stredísk realizovaných pred investíciou spoločnosti Verne na Islande. Navyše to, že chýbajú zápisnice z rokovaní predstavenstva či iná oficiálna dokumentácia týkajúca sa rozhodnutia požiadať o pomoc, neznamená, že spoločnosť Verne alebo jej investori brali požiadavku na poskytnutie pomoci menej vážne alebo že boli menej presvedčení o nevyhnutnosti tejto pomoci.

(70) Islandské orgány tvrdia, že nič v judikatúre o stimulačnom účinku nenasvedčuje tomu, že by sa nemala dať prednosť obsahu pred formou. Islandské orgány nenašli vo veci Kronoply (41) ani vo veci Freistaat Sachsen (42), ktoré dozorný úrad uviedol v rozhodnutí o začatí konania, nič, čo by svedčilo o opaku.

(71) Islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že dozorný úrad do veľkej miery ignoruje skutočnosť, že úloha spoločnosti Verne ako investora kapitálu do začínajúceho rizikového podniku nie je dôvodom na prijatie formalistického prístupu k podnikateľskému plánovaniu. Islandské orgány ďalej konštatujú, že v oblasti poskytovania služieb dátového strediska medzinárodným klientom nemá spoločnosť Verne v súčasnosti žiadnych priamych konkurentov.

5.5 Selektívnosť a narušenie hospodárskej súťaže

(72) Islandské orgány zastávajú názor, že stanovisko, ktoré zaujal dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti so selektívnosťou pomoci, je v rozpore s ich chápaním situácie.

(73) Po prvé, islandské orgány tvrdia, že prvok selektívnosti nie je podporený skutočnosťami, keďže: — v prípade mnohých opatrení štátnej pomoci identifikovaných dozorným úradom bola splnená zásada investora v trhovom hospodárstve, — podľa právnych predpisov o stimuloch (43) môže akýkoľvek potenciálny subjekt vstupujúci na trh využiť súbor opatrení, ktoré sa uplatnili v prípade spoločnosti Verne, — „výlučnosť“ je v prípade spoločnosti Verne veľmi obmedzená z hľadiska podmienok aj trvania a je v úplnom súlade s obchodnou dohodou podľa zásady trhového odstupu, pričom jej cieľom je zachovať dobrú vôľu prejavenú kúpou nehnuteľností v oblasti Reykjanesbær.

(74) Po druhé, islandské orgány tvrdia, že všetci súčasní poskytovatelia služieb dátových stredísk na Islande sa takmer výlučne zaoberajú miestnymi potrebami súkromných podnikov a štátnych orgánov (ide teda u úplne iný trh alebo trhový segment v porovnaní s tými, na ktoré sa zameriava spoločnosť Verne). Islandské orgány tvrdia, že je takisto zrejmé, že okrem spoločnosti Verne žiadni iní skúsenejší prevádzkovatelia medzinárodných dátových stredísk neprejavili reálny záujem o investíciu na Islande, a to napriek snahe islandského štátu prezentovať sa ako ideálne miesto pre dátové strediská. Komerčnú prevádzku spustil na Islande len jeden ďalší prevádzkovateľ dátových stredísk so zameraním na trhový segment, ktorý nie je čisto miestny, a to spoločnosť Thor Data Centre, ktorá sa zameriava na menších maloobchodných zákazníkov. Spoločnosť Thor Data Centre vyžadovala len malý zlomok prvotnej investície, ktorú vyžadovala spoločnosť Verne na založenie svojho podnikania v oblasti veľkoobchodného dátového strediska.

(75) Islandské orgány ďalej uviedli, že vplyv dátového strediska na príslušný trh je minimálny. Ako tvrdia islandské orgány, Island má v súčasnosti v podstate nulový podiel na globálnom trhu v oblasti dátových stredísk. Podľa názoru islandských orgánov záver, že opatrenia pomoci uvedené v investičnej dohode narušia hospodársku súťaž, nie je realistický.

II. POSÚDENIE

1. UKONČENIE FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA V SÚVISLOSTI S NIEKTORÝMI OPATRENIAMI

(76) Podľa článku 8 ods. 1 časti II protokolu 3 je možné oznámenie stiahnuť v riadnom termíne pred tým, ako dozorný úrad prijme rozhodnutie v súvislosti s príslušným opatrením. Dňa 28. septembra 2011 islandské orgány informovali dozorný úrad, že investičná dohoda bola zrušená, a stiahli oznámenie.

(77) Podľa článku 8 ods. 2 časti II protokolu 3 v prípadoch, keď dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania, má dozorný úrad v prípade stiahnutia oznámenia konanie ukončiť. Konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 v súvislosti s nasledujúcimi úľavami na daniach a poplatkoch, uvedenými v investičnej dohode, sa teda bez ďalšieho zisťovania ukončuje: 1. sadzba dane z príjmu právnických osôb 2. pravidlá odpisovania 3. priemyselné a trhové poplatky 4. kolkovné 5. poplatok za územné plánovanie 6. dovozné clá 7. odloženie platby DPH za dovoz a elektrickú energiu 8. poplatok za kontrolu bezpečnosti výroby elektrickej energie 9. záruka týkajúca sa dane z čistej hodnoty

(78) Islandské orgány ďalej informovali, že zmluva o službách prenájmu širokopásmového pripojenia so spoločnosťou Farice z 26. februára 2008 bola zrušená. Formálne zisťovanie v súvislosti so zmluvou o službách prenájmu širokopásmového pripojenia so spoločnosťou Farice z 26. februára 2008 sa teda ukončilo.

2. EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

(79) V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza: „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

(80) To znamená, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak sú kumulatívne splnené tieto podmienky: opatrenie i) poskytuje štát alebo sa poskytuje zo štátnych prostriedkov, ii) poskytuje príjemcovi hospodársku výhodu, iii) je selektívne, iv) má vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami a môže narušiť hospodársku súťaž (44).

(81) Dozorný úrad posúdi existenciu štátnej pomoci samostatne v prípade každého opatrenia, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia.

2.1 Dohoda o licenciách a poplatkoch

2.1.1 Prítomnosť štátnych prostriedkov

(82) Na to, aby sa výhoda mohla kvalifikovať ako štátna pomoc, musí byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov. Na účely pravidiel štátnej pomoci výraz „štát“ zahŕňa aj regionálne a miestne orgány. (45) Strata daňových príjmov zodpovedá spotrebe štátnych prostriedkov v podobe fiškálnych výdavkov. Štátna podpora sa okrem toho môže poskytovať rovnako prostredníctvom ustanovení o daniach legislatívneho, regulačného či administratívneho charakteru, ako aj prostredníctvom postupov daňových orgánov (46). Zníženie základu dane alebo úplné či čiastočné zníženie výšky dane alebo poplatkov zahŕňa stratu príjmov, a preto zodpovedá spotrebe štátnych prostriedkov v podobe fiškálnych výdavkov.

(83) V predmetnom prípade štát zasiahol prostredníctvom dohody medzi obcou a spoločnosťou Verne (dohoda o licenciách a poplatkoch). Dohoda obsahuje tieto výnimky z obecných daní, ktoré sú podrobnejšie opísané v časti I.3.4: a) garantovaná maximálna sadzba ročnej dane z nehnuteľností vo výške 1,65 % b) fixný základ 1 030 600 000 ISK namiesto každoročného oficiálneho ocenenia pozemku a existujúcich budov na účely dane z nehnuteľností c) odklad indexovania základu dane na účely dane z nehnuteľností d) nevyberanie dane z nehnuteľností pred 1. januárom 2011 e) fixný základ pre budúce budovy namiesto oficiálneho ocenenia na účely dane z nehnuteľností f) žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy g) daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 %

(84) Všetky uvedené opatrenia zahŕňajú ušlé príjmy štátu. Pokiaľ ide konkrétne o daň z výstavby ulíc, dozorný úrad konštatuje, že podľa islandských právnych predpisov ide skôr o daň než o poplatok za služby, ako je podrobnejšie vysvetlené ďalej v rámci posúdenia toho, či bola poskytnutá nejaká výhoda. To, že spoločnosť Verne postaví cesty vnútri hraníc prenajatého pozemku, nemení nič na tom, že výnimka z platby dane z výstavby ulíc prináša ušlé príjmy v podobe daní z výstavby ulíc.

2.1.2 Selektívnosť

(85) Na to, aby opatrenie pomoci porušovalo pravidlá štátnej pomoci, musí byť selektívne v tom zmysle, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Spoločnosť Verne je podnik v zmysle pravidiel štátnej pomoci podľa Dohody o EHP. Podľa ustálenej judikatúry v oblasti právnych predpisov týkajúcich sa hospodárskej súťaže sa pojem „podnik“ vzťahuje na akýkoľvek subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob financovania (47). Obec 4. novembra 2009 podpísala dohodu o licenciách a poplatkoch len so spoločnosťou Verne. Opatrenia uvedené v tejto dohode sa teda týkajú výlučne spoločnosti Verne a dohoda o licenciách a poplatkoch spoločnosť Verne zvýhodňuje. Kritérium selektívnosti teda bolo splnené.

2.1.3 Hospodárska výhoda

(86) Dozorný úrad pripomína, že vymedzenie pomoci je všeobecnejšie ako vymedzenie dotácie, pretože zahŕňa nielen pozitívne výhody, ako sú samotné dotácie, ale aj opatrenia štátu, ktoré v rôznych formách zmierňujú poplatky normálne zahrnuté do rozpočtu podniku. Tieto opatrenia tak síce nie sú dotáciami v úzkom zmysle slova, ale svojím charakterom sú podobné a majú rovnaký účinok. (48) Podľa ustálenej judikatúry opatrenie, ktorým verejné orgány poskytnú určitým podnikom výnimku z dane, ktorá, hoci nezahŕňa presun štátnych prostriedkov, stavia tých, ktorých sa táto výnimka týka, do výhodnejšej finančnej situácie ako iných daňovníkov, predstavuje pomoc poskytnutú štátom alebo zo štátnych prostriedkov. (49)

(87) Táto výhoda sa môže poskytnúť prostredníctvom rôznych znížení daňového zaťaženia podniku vrátane zníženia základu dane alebo celkového či čiastočného zníženia výšky dane, prípadne odkladu, zrušenia či dokonca osobitnej zmeny harmonogramu platby dane. (50)

(88) Je potrebné ďalšie preskúmanie jednotlivých opatrení uvedených v dohode o licenciách a poplatkoch, aby bolo možné určiť, či a do akej miery poskytujú hospodársku výhodu spoločnosti Verne.

2.1.3.1 Fixná sadzba dane vo výške 1,65 % – daň z nehnuteľností

(89) Spoločnosť Verne má zaručené platenie dane z nehnuteľností vo výške 1,65 % ročne (ktorú v súčasnosti vo všeobecnosti vyberá obec), a to aj v prípade, že by sa v budúcnosti sadzba dane zvýšila, namiesto dane z nehnuteľností uplatňovanej podľa zákona č. 4/1995 (51). Fixným stanovením v súčasnosti platnej sadzby dane ako maximálnej hornej hranice na neurčité časové obdobie prostredníctvom tohto ustanovenia zaručil spoločnosti Verne stupeň istoty plánovania v súvislosti s daňou z nehnuteľností, ktorý ostatné hospodárske subjekty nemajú. Táto záruka voči budúcim legislatívnym alebo administratívnym zmenám sama osebe predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2.1.3.2 Fixný základ dane vo výške1 030 600 000 ISK – daň z nehnuteľností

(90) Fixný základ dane pre obecnú daň z nehnuteľností bol podľa dohody o licenciách a poplatkoch 1 030 600 000 ISK, pričom bol upravený prostredníctvom islandského indexu stavebných nákladov (52). Podľa zákona č. 4/1995 všetky spoločnosti platia daň z nehnuteľností vypočítanú na základe oficiálneho ocenenia pozemku a budov, ktoré sa uskutočňuje každý rok. V čase uzatvorenia dohody o licenciách a poplatkoch bolo oficiálne ocenenie prenajatého pozemku a budov vo vlastníctve spoločnosti Verne stanovené takto (v roku 2008, čo by podľa zákonných pravidiel predstavovalo základ dane z nehnuteľností uplatňovanej v roku 2009): Budova č. 868 452 050 000 ISK Budova 869 578 550 000 ISK Budova č. 872 52 700 000 ISK Budova č. 866 23 650 000 ISK Budova č. 864 70 900 000 ISK Pozemok s rozlohou 9,6 ha 181 200 000 ISK Celková hodnota 1 359 050 000 ISK

(91) Na základe toho bol základ dane pre spoločnosť Verne podľa dohody o licenciách a poplatkoch stanovený na nižšiu úroveň, ako by to bolo podľa zákonných pravidiel (1 030 600 000 ISK namiesto 1 359 050 000 ISK). Nižší základ dane oslobodzuje spoločnosť Verne od poplatkov, ktoré by normálne mala platiť, a poskytuje tak spoločnosti Verne výhodu.

2.1.3.3 Odklad indexovania základu dane – daň z nehnuteľností

(92) Stanovenie indexu stavebných nákladov pre základ dane na čas začiatku činnosti spoločnosti Verne oslobodzuje spoločnosť od poplatkov, ktoré by platila podľa normálnych zákonných pravidiel, pričom vlastníci nehnuteľností a nájomníci pozemkov platia daň z nehnuteľností na základe hodnoty vyplývajúcej z posúdenia v čase, keď nehnuteľnosť kúpili alebo prenajali, pričom táto hodnota sa opakovane stanovuje každý rok. Tieto náklady by normálne niesla spoločnosť, takže oslobodenie od nich poskytuje spoločnosti Verne výhodu.

2.1.3.4 Daň z nehnuteľností vyberaná od 1. januára 2011

(93) Podľa zákona č. 4/1995 sa obecná daň z nehnuteľností na Islande vyberá na všetky budovy, ktoré boli predmetom oficiálneho ocenenia v predchádzajúcom roku. Budovy kúpené spoločnosťou Verne v roku 2008 boli v čase kúpy predmetom oficiálneho ocenenia. Obdobie bez platby dane od dátumu kúpy do 1. januára 2011 stanovené v dohode o licenciách a poplatkoch (53) teda predstavuje oslobodenie spoločnosti Verne od poplatkov, ktoré by normálne platila, a predstavuje tak pre spoločnosť Verne výhodu. Opatrenie preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2.1.3.5 Fixný základ dane pre budúce budovy – daň z nehnuteľností

(94) Namiesto toho, aby sa ako základ dane použilo oficiálne ocenenie, ako sa stanovuje v zákone č. 4/1995, základom dane pre budúce budovy postavené na pozemku je nižšia z týchto dvoch hodnôt: i) náklady na výstavbu vonkajších plášťov a ii) suma 85 500 ISK za meter štvorcový indexovaná podľa islandského indexu stavebných nákladov (od mesiaca, v ktorom spoločnosť Verne začne vykonávať zákaznícke operácie alebo v ktorom sa budova stane funkčnou) pomerne podľa miery obsadenosti. (54) Pokiaľ teda spoločnosť Verne postaví (alebo už postavila) nejaké budovy, bude oslobodená od poplatkov, ktoré by normálne platila, čo pre spoločnosť Verne predstavuje výhodu.

2.1.3.6 Žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy

(95) V článku 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby ulíc (gatnagerðargjald) sa stanovuje, že daň z výstavby ulíc je jednorazový poplatok, ktorý obce na Islande vyberajú z nehnuteľností vo všetkých mestských oblastiach. Podľa tohto zákona sú obce povinné túto daň vyberať, pričom si môžu zvoliť sadzbu dane vo výške maximálne 15 % z oficiálnych stavebných nákladov na m2 stanovených Islandským štatistickým úradom, teda strediskom oficiálnych štatistík na Islande. Základom dane je povolenie na stavbu na príslušnom pozemku v súlade s mestským plánovaním alebo vydané stavebné povolenie. Článkom 5 sa zavádza možnosť odpustenia alebo zníženia dane, čo musí byť stanovené v obecných predpisoch. Na základe článku 6 sa ďalej umožňuje ad hoc odpustenie alebo zníženie dane za osobitných okolností.

(96) Na základe článku 1.1 dohody o licenciách a poplatkoch spoločnosť Verne nebude platiť žiadnu daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy.

(97) Poplatok podľa zákona č. 153/2006 je podľa vymedzenia skôr daň než poplatok za poskytnuté služby, ako uvádza dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania. Tento charakter dane z výstavby ulíc je výslovne uvedený v článku 1 zákona. (55)

(98) V zákone č. 153/2006 sa ďalej stanovuje, že obce na Islande sú povinné stanoviť sadzbu dane z výstavby ulíc prostredníctvom obecných predpisov uverejnených v časti B štátneho vestníka. Podľa predpisov z 20. januára 2008 o dani z výstavby ulíc v obci Reykjanesbær (56) platná sadzba dane pre priemyselné pozemky v obci Reykjanesbær predstavuje 7,5 % zo základu dane stanoveného podľa článku 3 zákona č. 153/2006. Podľa zákona č. 153/2006 sa daň platí vtedy, keď sa pozemok prenajme, keď sa renovuje alebo upraví budova, v prípade zmeny účelu budovy alebo keď sa rozšíria staršie budovy. Spoločnosť Verne mala na základe toho zaplatiť daň podľa zákonných pravidiel, a to aj z existujúcich budov, ktoré boli predtým vojenskými budovami a v minulosti nepodliehali dani z výstavby ulíc. Dozorný úrad pripomína, že podľa článku 5 zákona č. 176/2006 platia pre všetky nehnuteľnosti vnútri hraníc bývalej oblasti vojenského námorníctva normálne daňové pravidlá po tom, ako boli tieto nehnuteľnosti prevzaté do civilného užívania. (57)

(99) Výnimka uvedená v článku 1.1 dohody o licenciách a poplatkoch oslobodzuje spoločnosť Verne od poplatkov, ktoré by normálne platila, a poskytuje tak spoločnosti Verne výhodu.

2.1.3.7 Daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 %

(100) Podľa dohody o licenciách a poplatkoch (58) zaplatí spoločnosť Verne len 25 % z dane, ktorú by mala platiť podľa zákona č. 153/2006, „z dôvodu rozlohy nehnuteľností […] a veľkosti projektu a jeho významného vplyvu na príjmy obce Reykjanesbær“. V zmluve sa stanovuje, že spoločnosť Verne v budúcnosti uskutoční výstavbu ulíc vnútri hraníc pozemku na vlastné náklady „a také práce, aké sa normálne poskytujú za poplatky za výstavbu ulíc“. Naopak, obec bude mať na starosti napojenie ulíc na pozemok.

(101) Daň z výstavby ulíc znížená podľa dohody o licenciách a poplatkoch o 75 % pre nové budovy je nižšia ako daň, ktorá by sa platila podľa zákonných pravidiel. Na základe nižšej dane sa spoločnosť Verne oslobodzuje od poplatkov, ktoré by normálne mala platiť, čo poskytuje spoločnosti Verne výhodu.

2.1.4 Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

(102) Pokiaľ ide o kritériá uvedené v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP týkajúce sa pomoci, „ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami“, z judikatúry vyplýva, že nie je potrebné preukázať, že pomoc má skutočný vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami a že hospodárska súťaž je naozaj narušená, ale stačí posúdiť, či pomoc môže ovplyvniť obchod alebo narušiť hospodársku súťaž. (59) Navyše ak pomoc poskytnutá štátom posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi konkurujúcimi si v rámci obchodu vnútri EHP, tieto podniky sa musia považovať za ovplyvnené touto pomocou. A naopak, nie je nutné, aby sa samotný prijímajúci podnik podieľal na uvedenom obchode. (60)

(103) Spoločnosť Verne má v úmysle poskytovať služby na trhu s veľkoobchodnými dátovými strediskami vrátane iných krajín EHP. Služby veľkoobchodného dátového strediska sa vo veľkom rozsahu poskytujú v EHP i na svetových trhoch. Na tomto základe dospel dozorný úrad k záveru, že dohoda o licenciách a poplatkoch môže narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP.

2.1.5 Záver v súvislosti s existenciou štátnej pomoci v dohode o licenciách a poplatkoch

(104) Identifikované výnimky z obecných daní (daň z nehnuteľností a daň z výstavby ulíc), t. j.: a) garantovaná maximálna sadzba ročnej dane z nehnuteľností vo výške 1,65 % b) fixný základ dane 1 030 600 000 ISK namiesto každoročného oficiálneho ocenenia pozemku a existujúcich budov na účely dane z nehnuteľností c) odklad indexovania základu dane na účely dane z nehnuteľností d) nevyberanie dane z nehnuteľností pred 1. januárom 2011 e) fixný základ dane pre budúce budovy namiesto oficiálneho ocenenia na účely dane z nehnuteľností f) žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy a g) daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 %, predstavujú selektívnu výhodu pre spoločnosť Verne, zahŕňajú štátne prostriedky, majú vplyv na obchod a narúšajú hospodársku súťaž. Opatrenia preto predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2.1.6 Kvantifikácia štátnej pomoci v dohode o licenciách a poplatkoch

(105) Suma štátnej pomoci je rozdiel medzi daňami splatnými podľa dohody o licenciách a poplatkoch na jednej strane a daňami, ktoré mala spoločnosť Verne zaplatiť, ak by sa uplatnili zákonné pravidlá, na strane druhej.

2.2 Zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme

2.2.1 Štátne prostriedky, selektívnosť a vplyv na obchod

(106) Po prvé, všetky tri zmluvy, teda zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku i doplnková zmluva o prenájme, boli podpísané medzi spoločnosťou Verne a štátnou pokladnicou. (61)

(107) Po druhé, vzhľadom na to, že zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme boli uzatvorené priamo štátom, a teda išlo o štátne prostriedky, dozorný úrad konštatuje, že spoločnosť Verne, potenciálny príjemca opatrení uvedených v troch zmluvách, vyhovuje vymedzeniu podniku, pretože vykonáva na trhu hospodársku činnosť poskytovaním služieb veľkoobchodného uchovávania údajov.

(108) Po tretie, keďže transakcie potenciálne poskytovali výhodu konkrétnemu podniku (t. j. spoločnosti Verne), musia sa považovať za selektívne opatrenie.

(109) Po štvrté, opatrenia narúšajú alebo môžu narušiť hospodársku súťaž a ovplyvňujú obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP, pretože spoločnosť Verne má v pláne prevádzkovať globálne veľkoobchodné dátové stredisko, ktorého služby budú dostupné zákazníkom z EHP i na svetovom trhu.

2.2.2 Existencia výhody – zásada investora v trhovom hospodárstve

(110) S cieľom posúdiť, či opatrenia obsiahnuté v troch zmluvách predstavujú štátnu pomoc, musí dozorný úrad zistiť, či predaj budov a prenájom pozemku poskytujú spoločnosti Verne výhodu.

(111) Ak by zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme boli uzatvorené v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, teda ak by štát predal budovy za trhovú hodnotu a ak by ustanovenia zmluvy o prenájme pozemku a doplnkovej zmluvy o prenájme zodpovedali trhovým podmienkam, nešlo by o štátnu pomoc.

(112) V súvislosti s predajom pozemkov alebo budov verejnými orgánmi podniku alebo jednotlivcovi vykonávajúcemu hospodársku činnosť treba zdôrazniť, že súd rozhodol, že takýto predaj môže obsahovať prvky štátnej pomoci, a to najmä vtedy, keď sa neuskutoční za trhovú hodnotu, teda keď sa predaj neuskutoční za cenu, ktorú by dokázal získať súkromný investor v trhovom hospodárstve pôsobiaci v normálnych konkurenčných podmienkach. (62)

2.2.2.1 Zmluva o kúpe nehnuteľností

(113) Dňa 26. februára 2008 predala štátna pokladnica päť budov spoločnosti Verne. Na účely posúdenia existencie pomoci v tomto prípade dozorný úrad uplatňuje usmernenia o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnými orgánmi (ďalej len „usmernenia“). Usmernenia sú založené na kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, teda na kritériu súkromného investora. Uskutočnilo sa nepodmienené ponukové konanie alebo porovnateľné konanie?

(114) Podľa bodu 2.1 usmernení sa existencia štátnej pomoci v prospech kupujúceho automaticky vylučuje, ak predaj prebieha v súlade s „dostatočne dobre zverejneným, otvoreným a nepodmieneným ponukovým konaním porovnateľným s aukciou, pričom sa prijme najlepšia alebo jediná ponuka“. Na základe informácií, ktoré získal dozorný úrad v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania, sa zdá, že štát ani spoločnosť KADECO v mene štátu neusporiadali žiadne ponukové konanie. Z toho dôvodu teda nemožno automaticky vylúčiť existenciu štátnej pomoci. Dozorný úrad však v nasledujúcom texte posúdi, či sa uskutočnilo konanie porovnateľné s nepodmieneným ponukovým konaním, hoci aj nebolo v úplnom súlade s usmerneniami.

(115) Islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania (63) tvrdili, že budovy sa v tom čase, teda vo februári 2008, predali za trhovú hodnotu. Na podporu tohto tvrdenia islandské orgány okrem iného uviedli (hoci nie v priamej súvislosti s usmerneniami), že „všetky nehnuteľnosti štátu, ktoré spoločnosť KADECO v tom čase spravovala, sa niekoľko mesiacov pred predajom spoločnosti Verne verejne inzerovali“ (64), že „nehnuteľnosť sa verejne inzerovala a v súvislosti s budovou č. 869 prišli dve ponuky: […] ponuka od spoločnosti Verne Holdings ehf. a ponuka od [iného uchádzača. (65)

(116) S cieľom overiť, či sa uskutočnilo konanie podobné nepodmienenému ponukovému konaniu, dozorný úrad preskúmal všetky dostupné informácie.

(117) Islandský národný kontrolný úrad (Ríkisendurskoðun) je nezávislý orgán, ktorý pôsobí pod záštitou islandského parlamentu Alþingi. Jeho hlavnou úlohou je vykonávať audit finančných výkazov ústredných orgánov štátnej správy a monitorovať a podporovať zlepšenia finančného riadenia štátu a zlepšenia pri využívaní verejných finančných prostriedkov. (66)

(118) Od novembra 2007 do marca 2008 Islandský národný kontrolný úrad vykonal takzvaný výkonnostný audit (67) činnosti spoločnosti KADECO. Dôvodom preskúmania boli tvrdenia vo verejnej diskusii v súvislosti s tým, že pri predaji aktív v bývalej obrannej oblasti na letisku Keflavík neboli v plnej miere chránené záujmy štátu. V tejto oblasti sa nachádzajú budovy, ktoré kúpila spoločnosť Verne. V čase uskutočnenia auditu však tieto budovy ešte neboli predané. Prostredníctvom auditu sa poukázalo na to, že spoločnosť KADECO bola zákonom poverená spravovať priestory bývalej obrannej oblasti na letisku Keflavík a zabezpečiť budúci rozvoj tejto oblasti v mene islandského štátu. Spoločnosť KADECO mala preto plné právo zabezpečiť predaj štátnych aktív v oblasti bez zapojenia Štátneho obchodného centra (Ríkiskaup) (68) a nemala žiadnu povinnosť vyhlásiť v tejto súvislosti verejnú súťaž. Po audite sa navyše dospelo k záveru, že pri predaji priestorov boli chránené záujmy štátu.

(119) Správa o výkonnostnom audite bola uverejnená 26. marca 2008 a je verejne dostupná na webovej lokalite Islandského národného kontrolného úradu. (69) V správe sa podrobne opisuje proces predaja budov, ktoré už boli predané alebo sa práve predávali v čase auditu, teda v čase, keď už boli predané tri štvrtiny všetkých nehnuteľností v oblasti. Podľa správy boli prvé verejné inzeráty týkajúce sa určených budov v oblasti uverejnené v marci 2007 a ponúkali na predaj 24 konkrétnych budov. (70) V apríli 2007 bolo v rôznych islandských novinách ponúknutých na predaj ďalších osem budov. (71) V správe sa uvádza, že od apríla 2007 neboli v novinách konkrétne inzerované žiadne budovy, ale boli pravidelne uverejňované inzeráty s odkazom na spoločnosť KADECO a jej domovskú stránku, v ktorých bola uvedená výzva na predkladanie nápadov na využitie danej oblasti.

(120) Islandský národný kontrolný úrad vo svojej správe uviedol, že by bolo lepšie konkrétne inzerovať viac budov.

(121) Pokiaľ ide o päť budov predaných 26. februára 2008 spoločnosti Verne, len jedna z budov bola konkrétne inzerovaná, a to budova č. 869. (72) Táto budova patrí medzi osem budov, ktoré boli inzerované v apríli 2007. Islandské orgány uviedli, že v súvislosti s touto konkrétnou budovou prišla jedna ponuka, ktorú 23. apríla 2007 predložila spoločnosť Atlantic Film Studios. Dozorný úrad dostal kópiu tejto ponuky. Spoločnosť Atlantic Film Studios ponúkla 35 000 ISK za m2, čo vzhľadom na odhadovanú rozlohu budovy č. 869 v tom čase, teda 13 000 m2, predstavovalo ponuku vo výške 455 000 000 ISK. Spoločnosť Atlantic Film Studios navyše ponúkla, že zaplatí 15 000 000 ISK za vyasfaltovanú oblasť mimo hraníc budovy č. 869. Islandské orgány uviedli, že táto ponuka bola odmietnutá. (73)

(122) Na základe uvedených skutočností nemôže dozorný úrad dospieť k záveru, že sa v tomto prípade uskutočnilo konanie porovnateľné s nepodmieneným ponukovým konaním. Z toho dôvodu teda štátnu pomoc nemožno automaticky vylúčiť.

(123) V usmerneniach sa v časti 2.2 uvádza možnosť uskutočniť alternatívny postup na vylúčenie pomoci, takzvanú metódu nezávislého odborného ocenenia. Hoci islandské orgány netvrdia, že pomoc bola vylúčená na základe uvedenej metódy, dozorný úrad aj tak posúdi, či to tak bolo.

(124) Dňa 23. apríla 2007 odborník, miesta realitná agentúra s názvom Fateignastofa Suðurnesja, určil trhovú hodnotu tejto konkrétnej budovy (č. 869) za predpokladu rozlohy 13 382 m2 na 980 000 000 ISK alebo približne 73 000 ISK za m2. Keďže vo februári 2008 spoločnosť Verne kúpila túto budovu a štyri ďalšie budovy za celkovú cenu 14,5 milióna USD, čo vtedy zodpovedalo sume 957 000 000 ISK, vynára sa oprávnená otázka, či bola za budovy naozaj zaplatená trhová hodnota.

(125) Ako už bolo uvedené, islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdili, že budovy boli predané za trhovú cenu, a na podporu tohto tvrdenia sa okrem iného odvolali na uvedené nezávislé odborné ocenenie budovy č. 869. Islandské orgány poskytli dozornému úradu kópiu ocenenia z 23. apríla 2007 podpísanú príslušným odborníkom. Správa je krátka, zaberá menej než jednu stranu a píše sa v nej, že budova č. 869 má rozlohu 13 383 m2, je vyrobená z oceľovej konštrukcie, je v dobrom stave a dobre prístupná. (74) Odborník na základe dostupnej dokumentácie, obhliadky budovy a prieskumu porovnateľných nehnuteľností v oblasti stanovil trhovú cenu za trhových podmienok na 980 000 000 ISK. Odborník píše o možnosti využitia budovy v spojení s blízkym medzinárodným letiskom v Keflavíku, pričom uvádza rôzne možnosti využitia nehnuteľnosti ako vysokostropnej budovy.

(126) Dozorný úrad konštatuje, že islandské orgány v rámci svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že odborné posúdenie „malo odzrkadľovať hodnotu novej budovy s porovnateľnými vlastnosťami“. (75) To však nezodpovedá zneniu odborného ocenenia, v ktorom sa jasne hovorí o stave budovy č. 869, pričom neobsahuje žiadnu zmienku o nových budovách. V uvedenej správe Islandského národného kontrolného úradu sa navyše nepodporuje tvrdenie, že odborné ocenenie odzrkadľovalo hodnotu nových budov.

(127) Keďže odborné ocenenie sa týka len jednej z piatich budov predaných spoločnosti Verne, bolo vypracované 10 mesiacov pred predajom budov spoločnosti Verne a nie je jasné, či toto ocenenie skutočne vychádzalo zo všeobecne prijímaných trhových ukazovateľov a noriem oceňovania, nemožno ho na účely predmetného prípadu považovať za nezávislé odborné ocenenie všetkých piatich budov predaných spoločnosti Verne v zmysle usmernení.

(128) Vzniká teda otázka, ako možno stanoviť trhovú cenu budov v predmetnom prípade. Keďže sa neuskutočnilo konanie, ktoré automaticky vylučuje štátnu pomoc a ktoré mal štát k dispozícii podľa usmernení dozorného úradu, dozorný úrad použije v predmetnom prípade pri posudzovaní trhovej hodnoty systematický a logický prístup, na ktorom sú založené usmernenia.

(129) Celková rozloha všetkých piatich budov, ktoré kúpila spoločnosť Verne, bola 31 008 m2. (76) Celková zaplatená cena, ktorá v tom čase zodpovedala 957 000 000 ISK, predstavuje cenu približne 31 000 ISK za m2, čo je približne o 4 000 ISK menej ako cena za m2, ktorú 10 mesiacov predtým ponúkla za budovu č. 869 spoločnosť Atlantic Film Studios. Táto ponuka bola podľa islandských orgánov odmietnutá. (77) Podľa názoru dozorného úradu je už toto známkou toho, že budovy boli predané spoločnosti Verne pod trhovú cenu.

(130) Ako už bolo uvedené, dozorný úrad sa nemôže úplne spoľahnúť na vykonané odborné ocenenie. Podľa názoru dozorného úradu však z neho vyplýva, že zaplatená cena mohla byť nižšia ako trhová cena aj vzhľadom na jedinú ďalšiu ponuku, ktorá bola podľa islandských orgánov predložená, a to navyše už 10 mesiacov pred skutočným predajom spoločnosti Verne.

(131) Posúdenie toho, či bola zaplatená trhová cena, má pri absencii automatického predpokladu uvedeného v usmerneniach dozorného úradu prirodzene retrospektívny charakter. (78) V takýchto prípadoch je povinnosťou dozorného úradu použiť na stanovenie hodnoty nehnuteľnosti čo najspoľahlivejšiu metódu založenú na všetkých dostupných informáciách.

(132) Dozorný úrad je toho názoru, že v tomto prípade možno spoľahlivé informácie nájsť v uvedenej správe Islandského národného kontrolného úradu, hoci nemožno vylúčiť, že aj iné zmluvy o predaji uzatvorené štátom, o ktorých sa píše v správe, zahŕňajú štátnu pomoc. Podľa názoru dozorného úradu sú v správe uvedené užitočné informácie o situácii pred predajom a v čase predaja spoločnosti Verne, pričom môže byť užitočná v procese stanovovania trhovej hodnoty v príslušnej oblasti.

(133) V správe sa uvádza, že ten istý odborník na nehnuteľnosti, ktorý vykonal ocenenie budovy č. 869, teda jednej z budov predaných spoločnosti Verne, oceňoval aj značnú časť budov v tejto oblasti, ktoré štát ponúkol na predaj. Neboli však oceňované všetky budovy. V správe sa nachádzajú aj informácie o predpokladoch, z ktorých odborník vychádzal, a objasňuje sa v nej, že ocenenia boli založené na trhových cenách v oblasti a zohľadňovali aj stavebné náklady. Ako sa však objasňuje v správe, budovy sa neoceňovali samostatne, ale rozdelili sa do skupín podľa veku, stavu a možností využitia. Následne sa oceňovali rôzne skupiny. V odbornom ocenení sa brali do úvahy potrebné vylepšenia elektrickej inštalácie (z amerických na európske normy), poloha a vzdialenosť od infraštruktúry. Naopak, nebrala sa do úvahy obrovská ponuka ďalších nehnuteľností v oblasti po tom, ako bola oblasť vojenského námorníctva USA prevzatá do civilného užívania, ani obmedzenia v súvislosti s opakovaným predajom a využitím, ktoré sa zjavne zaviedli v niektorých prípadoch. Ako sa vysvetľuje v správe, predtým, ako sa uskutočnil predaj spoločnosti Verne, sa budovy v tejto oblasti predávali iným spoločnostiam. V 1. fáze (prvá polovica roka 2007) sa budovy predávali za 57 % ceny stanovenej v odbornom ocenení (22 budov, všetky predané jednej spoločnosti). Neskôr na jeseň roku 2007 sa budovy predávali rôznym spoločnostiam a organizáciám za 72 % až 87 % ceny stanovenej v odbornom ocenení. Tieto nehnuteľnosti sa predávali v menších jednotkách. V správe sa napokon píše, že jedna spoločnosť kúpila dve školské budovy za 30 % ceny uvedenej v odbornom ocenení. Dozorný úrad síce v predmetnom prípade nemôže zaujať stanovisko v súvislosti s tým, či uvedené transakcie zahŕňali štátnu pomoc, alebo nie, z týchto informácií však vyplýva, že vykonané odborné ocenenia nemusia byť najvhodnejšou alebo jedinou vhodnou metódou stanovenia trhovej ceny v danej oblasti a v predmetnom prípade.

(134) Dozorný úrad konštatuje, že nemá žiadny dôvod domnievať sa, že štát nechal vypracovať akékoľvek ocenenia pre budovy č. 868, 866, 872 alebo 864 predané spoločnosti Verne. Ak by tieto informácie boli dostupné, islandské orgány by ich predložili. Jediným dostupným odborným ocenením v prípade piatich budov predaných spoločnosti Verne je teda ocenenie budovy č. 869. Podľa uvedenej správy Islandského národného kontrolného úradu a informácii, ktoré poskytli islandské orgány, je to zároveň jediná z piatich budov, ktorá sa osobitne inzerovala. Dozorný úrad ďalej nemá žiadny dôvod domnievať sa, že základ odborného ocenenia ostatných budov v danej oblasti sa líšil od základu odborného ocenenia dostupného v tomto prípade.

(135) Vzhľadom na nedostatky v súvislosti s použitím odborného ocenenia budovy č. 869 vykonaného v roku 2007 ako všeobecného parametra na stanovenie trhovej hodnoty v predmetnom prípade a vzhľadom na to, že toto ocenenie sa týka len jednej z piatich budov predaných spoločnosti Verne a bolo vykonané 10 mesiacov pred podpisom zmluvy so spoločnosťou Verne, sa dozorný úrad nedomnieva, že toto ocenenie možno priamo použiť ako reprezentatívne na stanovenie ceny za m2, ktorú by bol súkromný subjekt ochotný akceptovať za päť budov predaných spoločne, ak by bol ich vlastníkom. Podľa názoru dozorného úradu však toto ocenenie môže nasvedčovať tomu, že trhová cena bola skutočne vyššia ako cena, ktorú reálne zaplatila spoločnosť Verne.

(136) Dozorný úrad sa preto bude musieť spoľahnúť na iný parameter na stanovenie trhovej ceny, ako je odborné posúdenie dostupné v predmetnom prípade.

(137) Centrálny nezávislý orgán Islandské registre (Þjóðskrá Íslands) každoročne posudzuje hodnotu všetkých civilných nehnuteľností na Islande, teda pozemkov aj budov (79). Táto hodnota odzrkadľuje trhovú hodnotu.

(138) Právnym základom ocenenia uskutočňovaného Islandskými registrami je zákon č. 6/2001 o katastri a oceňovaní nehnuteľností. Podľa článku 27 tohto zákona má zapísané ocenenie nehnuteľnosti odzrkadľovať trhovú hodnotu nehnuteľnosti. Ak trhová hodnota nie je k dispozícii, ocenenie sa určí na základe najlepších dostupných informácií o trhovej cene porovnateľných nehnuteľností s ohľadom na príjmy, náklady stavby, polohu nehnuteľnosti vzhľadom na dopravnú infraštruktúru, potenciál využitia, poplatky, typ pôdy, rastlinstvo, terén a všetky ostatné faktory, ktoré by mohli mať vplyv na trhovú cenu danej nehnuteľnosti.

(139) Islandské registre každý rok oceňujú všetky nehnuteľnosti na základe trhovej ceny z februára predchádzajúceho roka a toto ocenenie nadobúda účinnosť 31. decembra daného roku. Každoročné ocenenie vychádza z informácií o vlastnostiach jednotlivých nehnuteľností a z trhovej ceny nehnuteľnosti podľa registrovaných zmlúv o predaji.

(140) Predajné ceny a podmienky platby každej zmluvy o predaji v krajine sa zhromažďujú do databázy katastra nehnuteľností, ktorú prevádzkujú Islandské registre. Registrované zmluvy o predaji sú základom ocenenia. Islandské registre používajú získané údaje na hodnotenie trhu s obytnými budovami, ako aj trhu s priemyselnými a inými komerčnými budovami na Islande. Tieto informácie o trhu sú verejne dostupné. (80)

(141) Od apríla 2010 Islandské registre každý mesiac zverejňujú trhové informácie o komerčných budovách (81). Tieto údaje sú zdrojom informácií o počte zmlúv o predaji komerčných budov uzatvorených každý mesiac od januára 2005, počte transakcií, pre ktoré bola dostupná trhová cena, a celkovej oficiálnej hodnote predaných budov v porovnaní s celkovou predajnou cenou všetkých zmlúv uzatvorených v jednotlivých mesiacoch. Tieto informácie sú rozdelené do dvoch zemepisných kategórií: na oblasť hlavného mesta a zvyšok krajiny. Budovy, ktoré kúpila spoločnosť Verne, patria do druhej zemepisnej kategórie.

(142) Z trhových údajov vyplýva, že celková predajná cena komerčných budov aj mimo oblasti hlavného mesta bola vo všeobecnosti vyššia ako celkové oficiálne ocenenie všetkých budov predaných v mesiacoch, ktorých sa týkajú údaje, teda od 1. januára 2005 po súčasnosť. (82) To nasvedčuje tomu, že ak sú k dispozícii príslušné údaje, oficiálne ocenenie zvyčajne nie je vyššie ako skutočná trhová cena.

(143) Dozorný úrad sa domnieva, že vzhľadom na to, že skutočná trhová hodnota nebola stanovená na základe porovnateľnej ponuky na otvorenom trhu, je najspoľahlivejšou dostupnou metódou na stanovenie hodnoty nehnuteľnosti kúpenej spoločnosťou Verne metóda posúdenia nehnuteľností na Islande podľa zákona č. 6/2001, ktorá je podrobne opísaná v predchádzajúcom texte. Tento názor dozorného úradu sa zakladá na jasnom cieli zákona č. 6/2001 a na znení článku 27 tohto zákona, v ktorom sa stanovuje oficiálne ocenenie na základe trhových ukazovateľov.

(144) Oficiálne ocenenie podľa zákona č. 6/2001 bolo navyše v tom čase jediným posúdením predmetných budov a bolo uskutočnené nezávislým orgánom. (83) To nie je v rozpore so skutočnosťou, že ocenením na daňové účely sa v zásade nemusí nevyhnutne stanoviť „trhová hodnota“ nehnuteľnosti, ako sa uvádza aj v usmerneniach dozorného úradu.

(145) Dozorný úrad zastáva názor, že metóda, ktorou sa nehnuteľnosť podľa islandského zákona ocenila, je najlepším ukazovateľom trhovej ceny dostupným v predmetnom prípade, a že ex post ocenenie odborníkom by v tomto prípade nepredstavovalo spoľahlivejšiu metódu stanovenia trhovej hodnoty nehnuteľností v čase uzatvorenia zmluvy 26. februára 2008. (84)

(146) Po posúdení všetkých súvislostí dospel dozorný úrad k záveru, že ocenenie uskutočnené Islandskými registrami je v tomto prípade najlepším parametrom na stanovenie trhovej ceny. Dozorný úrad ďalej konštatuje, že islandské orgány v e-maile zo 14. mája 2012 v súvislosti s posudzovanými transakciami z roku 2008 potvrdili, že „sadzba z ocenenia na daňové účely sa podľa islandskej praxe vo všeobecnosti považuje za ukazovateľ trhovej sadzby. (85) To teda nie je predmetom protichodných názorov.

(147) Dozorný úrad v jeho názore utvrdzuje aj skutočnosť, že oficiálne ocenenie podľa článku 31 zákona č. 6/2001 môžu spochybniť zainteresované strany a proti zisteniu Islandských registrov sa možno podľa článku 34 zákona odvolať na osobitnom orgáne (Yfirfasteignamatsnefnd). Spoločnosť Verne nespochybnila oficiálne ocenenie budov v predmetnom prípade.

(148) Z ustálenej judikatúry vyplýva, že dozorný úrad je povinný stanoviť podľa možnosti skutočnú hodnotu predmetnej pomoci a v každom prípade nariadiť vrátenie takej presne stanovenej sumy. (86)

(149) Islandský kataster nehnuteľností (teraz Islandské registre) v tomto prípade ocenil predmetné budovy v čase transakcie takto: Budova č. 868 452 050 000 ISK Budova č. 869 578 550 000 ISK Budova č. 872 52 700 000 ISK Budova č. 866 23 650 000 ISK Budova č. 864 (87) 70 900 000 ISK Celkové ocenenie budov 1 177 850 000 ISK Pre úplnosť tu možno dodať, že táto suma nezahŕňa ocenenie pozemku, ktorý spoločnosti Verne nebol predaný, ale prenajatý na 99 rokov.

(150) Cena zaplatená za budovy bola 14,5 milióna USD, čo zodpovedá 957 000 000 ISK v čase uskutočnenia transakcie, čo je menej ako trhová cena stanovená dozorným úradom.

(151) Keď teda 26. februára 2008 štát uzatvoril zmluvu o kúpe nehnuteľností, bola poskytnutá štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

(152) Celková výška pomoci v súvislosti s budovami predstavuje rozdiel medzi trhovou hodnotou stanovenou dozorným úradom, teda sumou 1 177 850 000 ISK, a skutočnou cenou zaplatenou za budovy v tom čase, teda 14,5 milióna USD, čo zodpovedá sume 957 000 000 ISK, t. j. 220 850 000 ISK.

(153) Dozorný úrad konštatuje, že suma pomoci je podstatne vyššia ako povolené rozpätie 5 % pre trhovú cenu, ktoré sa uvádza v usmerneniach v časti 2.2 písm. b).

(154) Dozorný úrad ďalej konštatuje, že v tomto prípade neplatia ustanovenia o osobitných povinnostiach uvedené v časti 2.2 písm. c) usmernení, pretože zmluva o kúpe nehnuteľností neobsahuje žiadne povinnosti, ktoré by uvaľovali na spoločnosť Verne hospodárske bremeno v zmysle usmernení. (88) Ako sa uvádza v usmerneniach, hospodárske bremeno týkajúce sa povinností platných pre všetkých vlastníkov nehnuteľností podľa všeobecného práva sa neodpočítava od nákupnej ceny. A napokon, primárne náklady stanovené v časti 2.2 písm. d) usmernení nie sú v tomto prípade relevantné (89) a nemožno ich použiť na stanovenie minimálnej referenčnej hodnoty.

2.2.2.2 Zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou o prenájme

(155) Treba pripomenúť, že ak by sa opatrenia v zmluve o prenájme pozemku zmenenej a doplnenej doplnkovou zmluvou o prenájme vykonali v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, teda ak by podmienky štátu v zmluve o prenájme pozemku a doplnkovej zmluve o prenájme zodpovedali trhovým podmienkam, transakcia by nezahŕňala štátnu pomoc.

(156) Dňa 9. mája 2008 bola uzatvorená zmluva o prenájme pozemku medzi islandskou štátnou pokladnicou a spoločnosťou Verne. Doplnkovou zmluvou o prenájme z 30. júna 2009 sa zmenila cena nájomného. Štátna pokladnica ďalej poskytla obdobie bez platenia nájomného do 1. apríla 2010.

(157) Pôvodná cena nájomného 0,8 USD za m2 ročne bola dohodnutá vo februári 2008. Cena podľa zmluvy o prenájme pozemku nepodliehala žiadnej zmene. Obdobie prenájmu bolo 99 rokov. To sa javí ako omnoho viac, ako by bol ochotný prijať trhový subjekt. Dozorný úrad však nemusí posudzovať, či bola dohoda o cene uzatvorená za trhových podmienok, pretože cena bola v júni 2009 zmenená doplnkovou zmluvou o prenájme, pričom pôvodne dohodnuté nájomné nikdy nenadobudlo účinnosť. Podľa doplnkovej zmluvy o prenájme sa nezmenilo obdobie prenájmu, ale upravila sa cena nájomného, ktorá sa stanovila v islandskej mene na 60 ISK za m2. Nájomné sa v súčasnosti upravuje každoročne na základe islandského indexu stavebných nákladov.

(158) Ako uviedli islandské orgány, metodika oceňovania použitá v doplnkovej zmluve o prenájme vychádza z bežnej praxe uplatňovanej v prípade pozemkov vlastnených obcami na Islande. Podľa tejto praxe je základom každoročné oficiálne ocenenie Islandskými registrami podľa zákona č. 6/2001, ktoré je zároveň podrobne opísané v časti 2.2.2.1. Na tomto základe sa vo všeobecnosti platí prenájom vo výške 1 % až 2 % ročne v závislosti od rozhodnutia príslušnej obce.

(159) Hoci zmluvy o prenájme uzatvorené rôznymi obcami na Islande neodzrkadľujú trhovú hodnotu v tom zmysle, že na tomto základe by bol trhový subjekt ochotný prenajať svoj pozemok na otvorenom trhu, islandské orgány nepredložili žiadne argumenty v súvislosti so stanovením alternatívnej trhovej ceny predmetného pozemku. Uviedli len, že nájomné zodpovedá cene, ktorú štát vo všeobecnosti účtuje v tejto oblasti.

(160) Keďže na rozdiel o informácií, ktoré Islandské registre zhromažďujú o trhových cenách obytných a komerčných budov, ako už bolo uvedené, informácie týkajúce sa trhu s priemyselnými pozemkami na Islande nie sú k dispozícii, je v tomto prípade ťažké stanoviť realistickú referenčnú hodnotu pre trhovú cenu pozemku. Dozorný úrad preto môže stanoviť len hrubý odhad trhovej hodnoty pozemku. Najlepšou dostupnou informáciou je opäť oficiálna hodnota stanovená podľa zákona č. 6/2001. (90)

(161) V čase uzatvorenia doplnkovej zmluvy o prenájme v júni 2009 bola podľa informácií od Islandských registrov oficiálna hodnota pozemku prenajatého spoločnosťou Verne stanovená na 188 850 000 ISK. (91) Ročné nájomné bolo 5 760 000 ISK v cenách z roku 2009 alebo 3,05 % z oficiálneho ocenenia pozemku, čo je viac než bežne uplatňované percento. Dozorný úrad sa preto domnieva, že za okolností tohto prípadu mohlo byť nájomné prijateľné pre súkromný trhový subjekt pôsobiaci na otvorenom trhu.

(162) A napokon, pokiaľ ide o doložku o výlučnosti, ktorú dozorný úrad spomenul vo svojom rozhodnutí o začatí konania, islandské orgány vysvetlili, že sa týka len oblasti spravovanej spoločnosťou KADECO. Toto tvrdenie je aj v súlade so zmenou a doplnením zaregistrovanej zmluvy o prenájme pozemku. Dozorný úrad sa domnieva, že doložka ako taká neposkytuje hospodársku výhodu spoločnosti Verne, pretože má obmedzený rozsah zo zemepisného aj časového hľadiska.

(163) Dozorný úrad dospel k záveru, že zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou o prenájme neposkytuje spoločnosti Verne výhodu.

2.3 Zmluva o dodávke elektrickej energie

2.3.1 Štátne prostriedky

(164) Ako už bolo uvedené, na stanovenie toho, či nejaké opatrenie zahŕňa poskytnutie štátnej pomoci podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí dozorný úrad preukázať, že toto opatrenie poskytuje hospodársku výhodu, ktorú by podnik za normálnych okolností nezískal. Na to, aby sa výhoda mohla kvalifikovať ako štátna pomoc, musí byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov. Výhoda môže byť poskytnutá aj prostredníctvom verejného podniku za predpokladu pripísateľnosti štátu. (92) Európsky súdny dvor vo veci Stardust Marine (93) rozhodol, že: „… článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa vzťahuje na všetky peňažné prostriedky, ktoré verejné orgány môžu účinne využiť na podporu podnikov, bez ohľadu na to, či tieto prostriedky tvoria dlhodobý majetok verejného sektora. Preto aj keď sumy zodpovedajúce predmetnému opatreniu nie sú trvale vo vlastníctve štátnej pokladnice, skutočnosť, že sú nepretržite pod kontrolou štátu, a teda k dispozícii príslušným vnútroštátnym orgánom, stačí na to, aby sa kvalifikovali ako štátne prostriedky. […] Štát teda môže veľmi dobre prostredníctvom svojho rozhodujúceho vplyvu na takéto podniky orientovať používanie ich prostriedkov na financovanie osobitných výhod v prospech iných podnikov, ak na to nastane príležitosť. […] pozícia verejného podniku sa nedá porovnať s pozíciou súkromného podniku. Štát môže prostredníctvom svojich verejných podnikov sledovať iné ako komerčné ciele, […].“

(165) Dozorný úrad sa odvoláva na svoje nedávne rozhodnutia v súvislosti s dlhodobými zmluvami o dodávke elektrickej energie uzatvorenými spoločnosťou Landsvirkjun (rozhodnutia č. 391/11/COL a č. 392/11/COL) a v predmetnom prípade používa rovnaký prístup, pokiaľ ide o pripísateľnosť zmluvy o dodávke elektrickej energie.

(166) Okrem všeobecného argumentu obsiahnutého v uvedených rozhodnutiach dozorný úrad konštatuje, že v memorande pripravenom ministerstvom priemyslu 23. októbra 2008, ktoré islandské orgány poskytli dozornému úradu v konaní pred oznámením v súvislosti s predmetným prípadom, sa spomínajú diskusie medzi spoločnosťou Verne a islandskými orgánmi o možných opatreniach, medzi ktoré patrí aj dotovaná cena elektrickej energie na začiatku činnosti spoločnosti Verne. Spoločnosť Landsvirkjun bola zmluvnou stranou prvého návrhu memoranda o porozumení z 15. decembra 2008, ktoré bolo prípravou na neskôr zrušenú investičnú dohodu medzi islandskými orgánmi a spoločnosťou Verne. Toto memorandum o porozumení bolo takisto sprístupnené dozornému úradu v rámci konania pred oznámením. Návrh memoranda o porozumení obsahoval túto doložku v súvislosti s predchádzajúcou zmluvou o dodávke elektrickej energie medzi spoločnosťami Landsvirkjun a Verne (94) „Prvých […] elektrickej energie bude spoločnosti Verne počas dvadsaťročného obdobia predaných za akúkoľvek cenu, ktorá bude vyhovovať prvému zákazníkovi spoločnosti Verne.“

(167) Táto doložka podľa názoru dozorného úradu potvrdzuje, že štát sa podieľal na rozhodnutiach spoločnosti Landsvirkjun v predmetnom prípade. Nielenže je spoločnosť Landsvirkjun v plnej miere vlastnená a kontrolovaná islandským štátom, ale štát ju evidentne využil aj vo svojom úsilí prilákať odvetvie dátových stredísk na Island. (95)

(168) Celkovo teda dozorný úrad vzhľadom na právne postavenie spoločnosti Landsvirkjun, evidentné využitie spoločnosti Landsvirkjun ako nástroja na prilákanie zahraničných investícií v minulosti a všeobecné okolnosti prípadu dospel k záveru, že zmluva o dodávke elektrickej energie je pripísateľná štátu a že zahŕňa štátne prostriedky v takom rozsahu, v akom poskytuje výhodu spoločnosti Verne.

2.3.2 Výhoda v zmluve o dodávke elektrickej energie

(169) Európsky súdny dvor vyhlásil, že keď vlády uskutočňujú finančné transakcie a investície, na stanovenie, či dané štátne opatrenie predstavuje pomoc, treba určiť, či prijímajúci podnik získa hospodársku výhodu, ktorú by za normálnych podmienok nezískal. (96) Pri tomto stanovovaní musí dozorný úrad uplatniť kritérium investora v trhovom hospodárstve (97) ktorý v zásade určuje, že štátna pomoc je poskytnutá vždy vtedy, keď štát poskytne podniku finančné prostriedky, ktoré by za normálnych okolností neposkytol súkromný investor uplatňujúci bežné obchodné kritériá bez ohľadu na iné aspekty sociálneho, politického alebo filantropického charakteru. (98)

(170) Predmetné opatrenie – zmluva o dodávke elektrickej energie, pričom predávajúcim je spoločnosť vo vlastníctve štátu – by teda mohla obsahovať prvok štátnej pomoci, ak sú jeho podmienky také, že by neboli prijateľné pre súkromného investora v trhovom hospodárstve a že by sa nedalo očakávať, že pre súkromný subjekt by bol predaj elektrickej energie dostatočne výnosný. Dozorný úrad konštatuje, že problém spočíva v posúdení toho, či by sa súkromný investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve rozhodol uzatvoriť dlhodobú dvojstrannú zmluvu za rovnakú cenu a rovnakých podmienok, ako je posudzovaná zmluva. (99) Pri tomto posudzovaní však dozorný úrad nemôže nahradiť úsudok predávajúceho svojím vlastným, čo znamená, že na strane predávajúceho elektrickej energie sa musí uplatniť značné rozpätie voľného úsudku. Hoci dozorný úrad v plnej miere uznáva právo verejných spoločností, ako je Landsvirkjun, pôsobiť na trhu za komerčných podmienok, aj tak musí dôkladne posúdiť, či by podobné zmluvy uzatvoril aj súkromný investor v trhovom hospodárstve. (100)

(171) Dozorný úrad musí navyše pri svojom posúdení ceny a podmienok zmlúv medzi spoločnosťami Landsvirkjun a Verne vychádzať z informácií dostupných v čase uzatvorenia zmluvy.

(172) Dozorný úrad konštatuje, že spoločnosť Landsvirkjun sa v roku 2010 rozhodla znížiť svoju závislosť od nutnosti prispôsobovať cenu elektrickej energie pre odvetvia s vysokou spotrebou elektrickej energie podľa ceny hliníka. Zdá sa, že sa tým znížilo riziko pre spoločnosť, pokiaľ ide o zmluvy uzatvorené s odvetvím spracovania hliníka, ktoré je hlavným nákupcom elektrickej energie v odvetví s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande. Dozorný úrad konštatuje, že predmetná zmluva bola uzatvorená pred zavedením novej cenovej politiky spoločnosťou Landsvirkjun.

(173) Ako už bolo uvedené, spoločnosť Verne bude nakupovať elektrickú energiu od zariadení vlastnených štátom kontrolovanou spoločnosťou Landsvirkjun. Elektrickú energiu budú dodávať existujúce zariadenia spoločnosti Landsvirkjun.

(174) Spoločnosť Landsvirkjun vysvetlila, že dodávka elektrickej energie, ku ktorej sa zaviazala, zahŕňa určitú úroveň pružnosti. Počas prvých piatich rokov zmluvného obdobia má spoločnosť Verne možnosť zvyšovať odber na […]. Ak po prvých piatich rokov tento rast nedosiahne úroveň […], spoločnosť Verne bude počas zvyšku zmluvného obdobia povinná platiť za […] („povinnosť zober alebo zaplať“).

(175) Dozorný úrad musí overiť, či cena – a ďalšie podmienky – za časť elektrickej energie, ktorá už bola poskytnutá a ktorú spoločnosť Landsvirkjun poskytne spoločnosti Verne, zodpovedá trhovej cene.

(176) Islandské orgány tvrdia, že charakteristickou črtou trhu s elektrickou energiou pre priemyselné odvetvia na Islande je izolácia islandského trhu s elektrickou energiou od zvyšku prepojeného európskeho trhu s elektrickou energiou.

(177) V predmetnom prípade však trhová cena za elektrickú energiu pre odvetvie s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande nie je k dispozícii. V tejto súvislosti treba poznamenať, že na všeobecnom islandskom trhu neexistuje žiadne alternatívne odbytisko pre dodávku elektrickej energie v takom rozsahu, ako je to v predmetnom prípade. Islandský trh všeobecnej dodávky elektrickej energie by vzhľadom na svoju izolovanosť a obmedzenú veľkosť nedokázal absorbovať produkciu spoločnosti Landsvirkjun. Jediným odbytiskom sú veľkí priemyselní spotrebitelia so sídlom na Islande, tak ako v tomto prípade. Izolácia trhu takisto znamená, že referenčnú cenu nemožno stanoviť ako cenu v Európe.

(178) Vzhľadom na neexistujúcu relevantnú referenčnú cenu sa dozorný úrad musí spoľahnúť na informácie od islandských orgánov o priemernej cene zaplatenej spoločnosti Landsvirkjun v minulosti na základe zmlúv s inými podnikmi s vysokou spotrebou elektrickej energie.

(179) Islandské orgány poskytli tieto informácie o priemernej cene elektrickej energie spoločnosti Landsvirkjun účtovanej odvetviu s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande v minulosti. Dozorný úrad si uvedomuje, že hodnoty zahŕňajú aj náklady na prenos. Rok USD za MWh 2002 12,8 2003 13,8 2004 17,0 2005 21,6 2007 27,8 2008 30,3 2009 19,0 2010 25,1

(180) Spoločnosť Landsvirkjun ďalej vysvetlila mechanizmus stanovenia ceny v zmluve o dodávke elektrickej energie. Cena elektrickej energie sa stanovuje v dvoch krokoch. […] na začiatku jej činnosti v oblasti prevádzkovania dátového strediska na Islande. Táto prvotná cena elektrickej energie sa stanovuje v krokoch v prvej polovici zmluvného obdobia ([…]). […].

(181) Dozorný úrad pripomína skutočnú cenu dohodnutú v predmetnom prípade (bez nákladov na prenos): Za prvých […]: Cena za MW Obdobie […] USD Do 31.12.2013 […] USD 1.1.2014 – 31.12.2016 […] USD 1.1.2017 – 31.12.2018 […] USD Od 1.1.2019 do konca zmluvného obdobia Za objem prekračujúci […]: Cena za MW Objem […] USD […] MW […] USD […] MW […] USD […] MW […] USD […] 1 MW […] USD […] MW […] USD Nad […] MW

(182) Ceny stanovené v zmluve o dodávke elektrickej energie sú teda […] pre všetkých zákazníkov spoločnosti Landsvirkjun s vysokou spotrebou elektrickej energie (vrátane nákladov na prenos, ktoré boli pridané v prípade spoločnosti Verne), okrem obdobia do […], keď spoločnosť Verne platí cenu […]. Cena za objem medzi […] (pozri rozhodnutie 392/11/COL).

(183) Povinnosť „zober alebo zaplať“ navyše zaručuje konštantný predaj značnej časti poskytovanej elektrickej energie.

(184) Z týchto dôvodov dozorný úrad dospel k záveru, že v súvislosti s podmienkami zmluvy o dodávke elektrickej energie musí existovať určitý priestor na voľné uváženie, ktoré naleží verejným spoločnostiam pri ich podnikaní. Na základe informácií poskytnutých islandskými orgánmi dozorný úrad dospel k záveru, že zmluva o dodávke elektrickej energie neposkytuje spoločnosti Verne výhodu.

3. ZÁKONNOSŤ OPATRENÍ

(185) Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť pripomienky (…). Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“

(186) Islandské orgány neoznámili uvedenú pomoc pred tým, ako nadobudla účinnosť, takže neumožnili dozornému úradu prijať konečné rozhodnutie pred poskytnutím pomoci. Pomoc je teda neoprávnená.

4. ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

(187) Podporné opatrenia uvedené v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sú vo všeobecnosti nezlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP, pokiaľ sa neuplatňuje výnimka podľa článku 61 ods. 2 alebo ods. 3 Dohody o EHP.

(188) Podľa usmernení o regionálnej pomoci možno opatrenia považovať za zlučiteľnú pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. c), ak sú zamerané na „pomoc pri rozvoji najznevýhodnenejších regiónov prostredníctvom podpory investícií a tvorby pracovných miest“. Dozorný úrad konštatuje, že dátové stredisko sa bude nachádzať v oblasti Reykjanesbær, ktorá má nárok na regionálnu investičnú pomoc na základe rozhodnutia dozorného úradu č. 378/06/COL o mape regionálnej pomoci pre podporované oblasti na Islande.

4.1 Dohoda o licenciách a poplatkoch

(189) V neskôr stiahnutom oznámení bolo uvedené jedno z opatrení, ktorých sa týka toto rozhodnutie, konkrétne obecná daň z nehnuteľností. Oznámenie bolo stiahnuté po začatí formálneho zisťovania. Obec už však vykonala opatrenia obsiahnuté v dohode o licenciách a poplatkoch a nezrušila ich.

(190) Islandské orgány v neskôr stiahnutom oznámení a vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdili, že výnimky z ročnej obecnej dane z nehnuteľností boli podľa usmernení o regionálnej pomoci zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP ako súčasť rôznych daňových opatrení. Islandské orgány oznámili výnimky z obecnej dane z nehnuteľností ako súčasť celkových výnimiek z daní uvedených v investičnej dohode z roku 2009, ktorá sa týkala pôvodne plánovanej výstavby dátového strediska. Neskôr bola investičná dohoda ako taká zrušená, ale opatrenie týkajúce sa obecnej dane z nehnuteľností, ktoré je súčasťou dohody o licenciách a poplatkoch uzatvorenej medzi spoločnosťou Verne a obcou, je nezávislým opatrením. (101) Podľa islandských orgánov sa navyše začalo uplatňovať už začiatkom roka 2009 a udeľuje sa každý rok.

(191) Výnimky z obecnej dane z nehnuteľností v dohode o licenciách a poplatkoch nie sú spojené s konkrétnou investíciou. Islandské orgány navyše vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vysvetlili, že opatrenia uvedené v neskôr zrušenej investičnej dohode neboli podmienené dokončením všetkých fáz dátového strediska, ktoré sa v tom čase plánovalo. (102)

(192) Z usmernení o regionálnej pomoci vyplýva, že regionálna investičná pomoc musí byť podmienená konkrétnym a vymedzeným investičným projektom (pozri kapitolu 4 usmernení). Výnimky z ročnej obecnej dane z nehnuteľností stanovené v dohode o licenciách a poplatkoch neboli podmienené špecifickou ani vymedzenou investíciou (do dátového strediska alebo iných prevádzok), ako sa vyžaduje v usmerneniach o regionálnej pomoci. Podmienkou výnimky z obecnej dane nebolo ani trvanie investičného projektu v dĺžke päť rokov stanovené v odseku 32 usmernení o regionálnej pomoci. Pomoc preto nemožno kvalifikovať ako investičnú pomoc podľa usmernení o regionálnej pomoci.

(193) Islandské orgány netvrdia, že opatrenia pomoci sú zlučiteľné s prevádzkovou pomocou podľa usmernení o regionálnej pomoci. Výnimky z obecnej dane z nehnuteľností nie sú v súlade s podmienkami stanovenými v kapitole 5 usmernení o regionálnej pomoci. Predovšetkým opatrenia neboli poskytnuté v súlade s vopred vymedzeným súborom oprávnených výdavkov alebo nákladov stanovených v bode 66 usmernení o regionálnej pomoci.

(194) Výnimky z obecnej dane z nehnuteľností teda predstavujú čistú prevádzkovú pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s Dohodou o EHP.

(195) Islandské orgány neposkytli konkrétne argumenty v súvislosti s tým, či výnimka z jednorazovej obecnej dane z výstavby ulíc predstavuje štátnu pomoc, alebo nie, a nepredložili ani konkrétne argumenty v súvislosti so zlučiteľnosťou tohto opatrenia. Dozorný úrad zastáva názor, že v tomto ohľade platí pre výnimku z dane z výstavby ulíc rovnaké tvrdenie ako pre daň z nehnuteľností. Opatrenia nie sú spojené s konkrétnou investíciou a predstavujú čistú prevádzkovú pomoc spoločnosti Verne, ktorá nie je zlučiteľná s Dohodou o EHP.

(196) Dozorný úrad navyše vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadril pochybnosti o stimulačnom účinku zmlúv uzatvorených po začiatku výstavby dátového strediska v roku 2008. (103) Stimulačný účinok je základným predpokladom na to, aby sa pomoc mohla považovať za zlučiteľnú podľa usmernení o regionálnej pomoci. Pri posudzovaní regionálnej pomoci je kľúčovým prvkom to, či je navrhovaná pomoc nevyhnutná na dosiahnutie skutočného stimulačného účinku na uskutočnenie investície, ktorá by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnila. Treba preto overiť, či je pomoc nevyhnutná na dosiahnutie stimulačného účinku pre investíciu, teda či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu takým spôsobom, aby uskutočnil investíciu v príslušnom podporovanom regióne, a nie niekde inde. Regionálna pomoc teda môže byť zlučiteľná s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP len vtedy, keď podnietila investíciu v danej oblasti regionálnej pomoci. (104)

(197) V usmerneniach o regionálnej pomoci sa vymedzuje pojem „začiatok prác“ ako „začiatok stavebných prác alebo prvý záväzný prísľub objednávky zariadenia, s výnimkou predbežných štúdií uskutočniteľnosti. (105) Je potvrdenou skutočnosťou, že v predmetnom prípade sa práce začali už v roku 2008. Podľa dostupných informácií nebola v tom čase iniciovaná žiadna zmluva s orgánmi v súvislosti s výnimkami z obecných daní.

(198) V prípade dohody o licenciách a poplatkoch, ktorá bola uzatvorená s obcou 9. novembra 2009 bezprostredne pred zastavením výstavby dátového strediska v decembri 2009, je ešte evidentnejšie než v prípade neskôr zrušenej investičnej dohody, že nebola splnená požiadavka na potvrdený stimulačný účinok. Je to preto, lebo zmluva s obcou bola uzatvorená ešte neskôr ako investičná dohoda (uzatvorená v októbri 2009). Aj keby bola uzatvorená už v máji 2009, keď sa podľa tvrdenia islandských orgánov obec a spoločnosť Verne pôvodne dohodli na výnimkách z daní, požiadavka na stimulačný účinok by nebola splnená. V čase začiatku výstavby dátového strediska v roku 2008 nebol v súvislosti s výnimkou z obecnej dane vydaný žiadny „dokument, ktorý by sa dal považovať za vyslovené poskytnutie pomoci [spoločnosti] na účely investície“. (106)

(199) Dozorný úrad zastáva názor, že ustanovenia a cieľ usmernení o regionálnej pomoci predstavujú pevný základ pre toto posúdenie, a nesúhlasí s názorom islandských orgánov, že tento základ by predstavoval uprednostnenie formy pred obsahom.

(200) Islandské orgány tvrdia, že pôvodná investičná dohoda bola nevyhnutná na to, aby mohla spoločnosť Verne dokončiť svoju investíciu do dátového strediska po vypuknutí finančnej krízy. V argumente sa uvádza, že „spoločnosť Verne nemôže dokončiť projekt dátového strediska, ako pôvodne plánovala“ (pozri stranu 19 rozhodnutia dozorného úradu č. 418/10/COL). V rozhodnutí o začatí konania vyslovil dozorný úrad v súvislosti s týmto argumentom názor, že overenie nevyhnutnosti pomoci by si vyžadovalo plnohodnotnú analýzu hospodárskych okolností investičného rozhodnutia príjemcu. Dozorný úrad sa domnieval, že táto analýza by sa mohla realizovať len na základe pôvodných podnikateľských plánov príjemcu a iných dokumentov predložených investičným výborom príjemcu s cieľom získať súhlas s použitím finančných prostriedkov na investičnú činnosť, výpočtov rentability projektu s pomocou a bez nej, finančnej analýzy projektu, posúdení rizika a podrobného rozboru toho, ako okolnosti po vypuknutí finančnej krízy v októbri 2008 ovplyvnili podnikateľský plán a požadovanú mieru návratnosti investície. Islandské orgány počas formálneho zisťovania nepredložili žiadne takéto podnikateľské plány ani relevantnú dokumentáciu týkajúce sa investičného rozhodnutia, ani žiadne iné dôkazy na podporu tohto argumentu. Tento argument preto nemá žiadny význam a dozorný úrad nemôže na tomto základe považovať opatrenia týkajúce sa obecných daní za zlučiteľné.

(201) Dozorný úrad teda dospel k záveru, že pomoc poskytnutá na základe dohody o licenciách a poplatkoch sa nemôže považovať za zlučiteľnú podľa usmernení o regionálnej