SK Úradný vestník Európskej únie L 332/23

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 191/08/COL

zo 17. marca 2008

o neplatenej pracovnej sile v oblasti výskumu a vývoja (Nórsko)

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdneho dvora (3), a najmä na jej článok 24,

so zreteľom na časť I článok 1 ods. 2 a 3 a na časť II článok 4 ods. 4, článok 6 a článok 7 ods. 4 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,

so zreteľom na usmernenia dozorného úradu o štátnej pomoci (4) týkajúce sa uplatňovania a výkladu článkov 61 a 62 Dohody o EHP, a najmä na ich oddiel o pomoci na výskum, vývoj a inováciu,

so zreteľom na rozhodnutie dozorného úradu č. 59/06/COL z 8. marca 2006 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania stanoveného v časti I článku 1 ods. 2 a časti II článku 6 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,

po výzve zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (5),

keďže:

I. SKUTOČNOSTI

1. POSTUP

Listom Nórskeho zastúpenia pri Európskej únii zo 14. októbra 2005, ktorým bol postúpený list nórskeho ministerstva obchodu a priemyslu z 5. októbra 2005 – obidva listy dozorný úrad prijal a zaevidoval 17. októbra 2005 (dokument č. 346675) – nórske orgány notifikovali podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde návrh novej schémy štátnej pomoci na podporu neplatenej pracovnej sily v oblasti výskumu a vývoja. Navrhovaná schéma sa ďalej uvádza ako „schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“.

Listom z 8. marca 2006 (dokument č. 364666) a po ďalšej výmene listov (6) dozorný úrad informoval nórske orgány, že v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania stanovené v časti II článku 6 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a vyzval ich, aby predložili pripomienky k rozhodnutiu.

Nórske orgány predložili pripomienky listom Nórskeho zastúpenia pri Európskej únii z 19. apríla 2006, ktorým boli postúpené listy ministerstva pre štátnu správu a reformu a ministerstva obchodu a priemyslu z 11. a 7. apríla 2006. Dozorný úrad list prijal a zaevidoval 20. apríla 2006 (dokument č. 370829).

Rozhodnutie č. 59/06/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie (7). Dozorný úrad vyzval zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Dozorný úrad nedostal od zainteresovaných strán žiadne pripomienky.

V liste ministerstva pre štátnu správu a reformu predloženom elektronicky 15. februára 2008 (dokument č. 465311) nórske orgány doplnili informácie predložené neformálnym kontaktom telefonicky a prostredníctvom elektronickej pošty v priebehu roka 2007 a januára 2008.

2. OPIS NAVRHOVANÉHO OPATRENIA

2.1. CIEĽ, PRÁVNY ZÁKLAD A VYKONÁVANIE SCHÉMY NA PODPORU NEPLATENEJ PRACOVNEJ SILY VO VÝSKUME A VÝVOJI

Z prípravných legislatívnych prác sa zdá, že všeobecným cieľom schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je podnietiť zvýšenie investícií v oblasti výskumu a vývoja, najmä zo strany malých podnikov, ako sú podnikatelia a živnostníci (8). Konkrétne cieľom novej schémy je podnietiť úsilie jednotlivcov v spoločnostiach zameraných na výskum a vývoj, ktoré v počiatočnej fáze činnosti často závisia od pracovných síl, ktoré nemôžu zaplatiť. Nórske orgány považujú spoločnosti zamerané na výskum a vývoj za dôležité na účely tvorby hodnôt vyplývajúcich z výskumu, ako aj na inováciu.

Na konkrétnejšej úrovni nórske orgány vysvetlili, že zavedenie schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji motivovala skutočnosť, že na základe existujúcej schémy „Skattefunn“ (9) nemožno podporiť neplatené pracovné sily vo výskumných a vývojových činnostiach vykonávaných podnikateľmi a živnostníkmi, pretože schéma Skattefunn je schémou založenou na znížení daní (10). Orgány v tomto ohľade objasnili, že na základe schémy Skattefunn sa pomoc poskytuje na výskumné a vývojové činnosti formou zníženia dane (alebo daňového bonusu), keď sa suma zodpovedajúca podielu oprávnených nákladov odpočíta od sumy, ktorú má spoločnosť zaplatiť na daniach. Nórske orgány sa však domnievali, že ak by sa od sumy, ktorá sa má zaplatiť na daniach, odpočítala suma, ktorá sa nezakladá na skutočných oprávnených nákladoch, ale na neplatenej pracovnej sile, t. j. na „nákladoch“, ktoré nevznikli z dôvodu, že nebola vyplatená mzda a v účtovníctve podniku sa nič nezaevidovalo, nebolo by to v súlade so všeobecnými daňovými predpismi. Na základe toho vznikla domnienka, že náklady na neplatenú pracovnú silu sa na základe schémy Skattefunn nemôžu považovať za oprávnené.

Na základe týchto súvislostí nórske orgány navrhli vytvoriť schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, z ktorej sa bude poskytovať finančná podpora na neplatenú pracovnú silu v oblasti výskumu a vývoja vo forme grantov oslobodených od dane. Nórske orgány teda považujú schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji v takejto podobe za úpravu existujúcej schémy Skattefunn alebo doplnok k nej.

Nórske orgány v notifikácii taktiež objasnili, že mnohé spoločnosti realizujú projekty, ktoré boli schválené na základe schémy Skattefunn, avšak v súvislosti s ktorými následne nemohli využiť výhodu zníženia daní (alebo museli vrátiť sumu zodpovedajúcu už získanému zníženiu dane) v dôsledku skutočnosti, že projekty zahŕňali neplatenú pracovnú silu. Nórske orgány preto rozhodli o zavedení „kompenzačnej schémy“ na účely kompenzácie spoločností za finančné straty spôsobené pri ich výskumných a vývojových projektoch v rokoch 2002 – 2004 v dôsledku toho, že sa schéma Skattefunn nevzťahovala na neplatenú pracovnú silu (11). Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji dospel k záveru, že pomoc poskytnutá podnikom na základe kompenzačnej schémy sa na základe „nariadenia de minimis“ považuje za pomoc de minimis (12). Kompenzačná schéma nebola súčasťou konania vo veci formálneho zisťovania.

V pôvodnom návrhu rozpočtu nórskej vlády pre nórsky parlament (13), za ktorým nasledovalo odporúčanie parlamentného výboru parlamentu (14), vláda navrhla vyčleniť na schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a kompenzačnú schému 70 miliónov NOK (15). V očakávaní schválenia dozorným úradom sa zo schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nevyplatili žiadne peňažné prostriedky, nórske orgány však objasnili, že sa očakáva, že ročný rozpočet pre schému bude maximálne približne 50 miliónov NOK (16).

Súčasne s prijatím pôvodného rozpočtu pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nórsky parlament prijal 17. júna 2005 návrh, ktorým sa mení a dopĺňa nórsky zákon o zdanení majetku a príjmov zavedením opatrení o zdaňovaní a stropoch vzhľadom na financovanie, ktoré sa má poskytnúť na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji (17) (ďalej len „daňový zákon pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“).

Okrem prijatia rozpočtu a daňového zákona pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nórske ministerstvo obchodu a priemyslu vydalo návrh usmernení o implementácii schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji (18) (ďalej len „usmernenia pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“). V návrhu usmernení sa stanovuje, že orgánom zodpovedným za správu a implementáciu schémy bude „Norges forskningsrå’“ (Nórska rada pre výskum).

Z usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji vyplýva, že oprávnené projekty musia zahŕňať činnosti v oblasti výskumu a vývoja vykonávané jednotlivcami, ktorí za svoju prácu nedostávajú mzdu ani inú odmenu. Na jednotlivcov, ktorí dostávajú platbu z iných verejných zdrojov, sa táto schéma nevzťahuje (19).

Podľa usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú oprávnené tieto projekty:

i) projekty, ktoré zahŕňajú plánované výskumné alebo hodnotiace skúmanie zamerané na získanie nových poznatkov a skúseností pre vývoj nových výrobkov, postupov alebo služieb alebo na dosiahnutie výrazného zlepšenia existujúcich výrobkov, postupov alebo služieb. Vzťahujú sa na tvorbu nových zložiek zložitých systémov, ktoré sú pre takýto výskum potrebné, najmä pre všeobecnú technologickú kontrolu s výnimkou prototypov, na ktoré sa vzťahuje možnosť v bode ii) (20), a

ii) projekty, ktoré sa zameriavajú na poskytovanie nových informácií, poznatkov alebo skúseností, pri ktorých sa predpokladá, že ich podnik použije v súvislosti s vývojom nových alebo lepších výrobkov, služieb alebo výrobných postupov. Okrem toho sú v rámci schémy oprávnené aj činnosti, pri ktorých sa výsledky priemyselného výskumu prenesú do plánu, projektu alebo návrhu nových zdokonalených výrobkov, služieb alebo výrobných postupov, ako aj vývoj prvého prototypu alebo pilotného projektu, ktoré sa nemôžu komerčne využívať (21).

Nórske orgány uviedli, že tieto definície oprávnených výskumných a vývojových projektov sa zhodujú s definíciami oprávnených výskumných a vývojových projektov na základe existujúcej schémy Skattefunn. Nórske orgány sa naozaj v praxi zmieňujú o projektoch oprávnených na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji ako o projektoch, ktoré spĺňajú „kritériá Skattefunn“ alebo ktoré boli schválené na základe schémy Skattefunn (22).

Ako bolo uvedené, schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bude riadiť a implementovať Nórska rada pre výskum. Tento orgán je taktiež sekretariátom a riadiacim orgánom, ktorý posudzuje, či sú projekty oprávnené na základe schémy Skattefunn (23). Nórske orgány objasnili, že skutočnosť, že oprávnené výskumné a vývojové činnosti sú zadefinované rovnakým spôsobom v schéme Skattefunn aj v schéme na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a že riadiaci orgán, ktorý posudzuje, či sú projekty oprávnené, je pri obidvoch schémach rovnaký, znamená, že obidve schémy sú na účely implementácie úzko koordinované. Zámerom v tomto smere je, aby žiadatelia, ktorí žiadajú o podporu na oprávnené výskumné a vývojové činnosti, museli vyplniť iba jednu žiadosť, v ktorej majú možnosť uviesť, či je podpora určená pre platenú a/alebo neplatenú pracovnú silu v súvislosti s príslušnými výskumnými a vývojovými činnosťami (24). Okrem toho finančná podpora, ktorá sa poskytne na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, sa zohľadní v prípade, že žiadateľ požiada aj o podporu na základe schémy Skattefunn a celková výška pomoci bude podliehať maximálnemu limitu pre podporu na základe schémy Skattefunn (25). Podľa nórskych orgánov je v skutočnosti jediným rozdielom medzi dvoma schémami druh oprávnených nákladov (t. j. platená pracovná sila alebo neplatená pracovná sila) a forma, v ktorej sa podpora poskytuje (t. j. zníženie dane alebo grant oslobodený od dane).

Nórske orgány okrem toho uviedli, že na to, aby boli projekty oprávnené na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, projekty sa nemôžu začať pred podaním žiadosti o podporu (26).

2.2. PRÍJEMCOVIA

Nórske orgány v notifikácii vysvetlili, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji by mala byť otvorená pre všetkých daňových poplatníkov s daňovou povinnosťou v Nórsku vrátane všetkých podnikov bez ohľadu na ich veľkosť, odvetvie a región (27). Schému môžu využívať aj podniky, ktoré sa spoločne zúčastňujú na projekte spolupráce (28).

Nórske orgány objasnili, že dôvodom, prečo sa schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji vzťahuje aj na stredné a veľké spoločnosti, bolo zachovanie súladu s podmienkami schémy Skattefunn (ktorá bola otvorená pre všetky podniky bez ohľadu na veľkosť). Nórske orgány v tejto súvislosti uviedli, že „to je aj dôvod, prečo v definícii príjemcov schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nie je formálna diskriminácia väčších spoločností“ (29).

Nórske orgány však tiež objasnili, že v praxi je účelom schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji zamerať sa iba na podnikateľov a živnostníkov: „Hoci sa schéma vzťahuje na podniky všetkých veľkostí, skutočný charakter schémy (podpora pre neplatenú pracovnú silu) znamená, že motivačný účinok bude významnejší pre podnikateľov a živnostníkov“ (30). Orgány rovnako uviedli, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je „v prvom rade zameraná na novozaložené technologické spoločnosti, ktoré nie sú schopné platiť mzdu jednotlivcom vykonávajúcim činnosti v oblasti výskumu a vývoja“, a „keďže sa na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji poskytne podpora pre neplatenú pracovnú silu v oblasti výskumu a vývoja, ktorá nedostáva mzdu ani inú odmenu, schéma nebude významná pre bežné stredné a veľké spoločnosti“ (31).

Na základe uvedených skutočností nórske orgány uviedli, že „spoločnosti s ročným obratom alebo celkovou ročnou súvahou zodpovedajúcou definícii stredných spoločností dozorného úradu v praxi nedostanú podporu pre neplatenú pracovnú silu“ (32). Orgány dodali, že „väčšie spoločnosti vo všeobecnosti pri projekte Skattefunn využívajú na realizáciu skutočnej výskumnej a vývojovej činnosti zamestnaných a platených výskumných a vývojových pracovníkov“ a že „náklady na zaplatenie týchto zamestnancov budú oprávnené na vrátenie dane na základe schémy Skattefunn a takéto spoločnosti preto nebudú mať potrebu ani možnosť žiadať o grant v rámci schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“ (33).

Nakoniec nórske orgány uviedli, že vzhľadom na to, že maximálny limit podpory pre oprávnený projekt je rovnaký bez ohľadu na to, či sa podpora poskytuje výlučne formou odpočtu dane na základe schémy Skattefunn, alebo kombináciou odpočtu dane a udelením grantu na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, pre veľké spoločnosti neexistuje stimul na to, aby získali podporu z obidvoch schém.

Nórske orgány napokon listom z 15. februára 2008 (dokument č. 465311) informovali dozorný úrad, že „schéma sa formálne obmedzuje na definíciu dozorného úradu týkajúcu sa malých spoločností a mikrospoločností“.

2.3. OPRÁVNENÉ NÁKLADY A INTENZITA POMOCI

Nórske orgány notifikovali, že na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú oprávnenými nákladmi náklady na neplatenú pracovnú silu v súvislosti s oprávneným projektom (34). Pokiaľ ide o určenie vhodnej(-ých) hodinovej(-ých) sadzby (sadzieb) pre neplatenú pracovnú silu, nórske orgány vysvetlili, že keďže sa formálna kvalifikácia jednotlivca neodráža vždy v jeho schopnosti realizovať výskumné a vývojové projekty, je ťažké určiť oddelené sadzby, ktoré zodpovedajú príslušnému vzdelaniu, skúsenostiam a oblasti práce. Preto bolo rozhodnuté, že sa bude používať jedna spoločná hodinová sadzba na výpočet podpory poskytovanej na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

Hodinová sadzba, ktorú navrhli nórske orgány, vychádza z výpočtu 1,6 ‰ nominálnej ročnej mzdy pracovníka v priemysle za rok 2005 (348 300 NOK) (35), čo predstavuje hodinovú sadzbu 557,28 NOK, ktorá sa kvôli zjednodušeniu zaokrúhlila na 500 NOK. Hodinovú sadzbu 500 NOK môže ministerstvo obchodu a priemyslu upraviť na základe všeobecného vývoja miezd.

Metodiku výpočtu hodinovej sadzby (ako 1,6 ‰ nominálnej ročnej mzdy) vypracovala Nórska rada pre výskum. Nórske orgány v tejto súvislosti objasnili, že hodinovú sadzbu pre pracovnú silu možno ľahko stanoviť na základe priemernej ročnej mzdy (na základe štatistických údajov) a priemerného počtu odpracovaných hodín za rok. Nórska rada pre výskum však chcela s cieľom zjednodušiť udelenie podpory na výskumné a vývojové činnosti zájsť ďalej. Preto vypracovala metodiku, podľa ktorej hodinová sadzba nezahŕňa len i) čisté mzdové náklady, ale aj ii) „ostatné prevádzkové náklady“ vypočítané na jedného zamestnanca, ktoré predstavujú: a) sociálne náklady spojené so mzdou (ako je dôchodkové a sociálne zabezpečenie atď.); b) náklady spojené s používaním zariadenia na jedného zamestnanca (napr. používanie telefónov, počítačového/IT vybavenia, kopírovacích prístrojov atď.); c) všeobecné režijné náklady na elektrickú energiu, kúrenie, prenájom kancelárií, jedáleň a obsluhujúci personál a dočasné využívanie pomocných pracovníkov a d) prenájom/kúpa vybavenia a kancelárskych potrieb.

Hodinová sadzba pre „neplatenú pracovnú silu“ preto pokrýva nielen čisté mzdové náklady, ale aj „ostatné prevádzkové náklady“ na jedného zamestnanca (36).

Nórska rada pre výskum vykonala s cieľom vypracovať metodiku preskúmania účtov viacerých nórskych spoločností, ktorý preukázal, že ročné prevádzkové náklady sú v priemere 1,8-krát vyššie ako ročné mzdové náklady (vrátane sociálnych nákladov) (37). Po úprave ročných mzdových nákladov, keďže zahŕňali sociálne náklady (predstavujúce 40 % mzdy), boli priemerné prevádzkové náklady 2,52-krát vyššie ako čisté mzdové náklady. Po vydelení tejto sumy priemerným počtom odpracovaných hodín za rok (1 500) (38) sa zistilo, že prevádzkové náklady merané na hodinovom základe predstavovali 1,68 ‰ (zaokrúhlené na 1,6 ‰)-násobok čistých ročných mzdových nákladov. Podľa tejto metodiky sa teda hodinová sadzba pre neplatenú pracovnú silu (ktorá pokrýva čisté mzdové náklady a „ostatné prevádzkové náklady“) vypočíta ako 1,6 ‰ príslušnej ročnej mzdy.

V usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa stanovuje, že na oprávnené náklady na neplatené pracovné sily sa uplatňuje fixný strop vo výške 2 miliónov NOK ročne na jeden podnik (39).

Pokiaľ ide o kontrolné opatrenia, náklady na neplatenú pracovnú silu a ostatné náklady na projekt musí pri každej žiadosti o grant osvedčiť účtovník (40). Hoci sa dôkazy o vzniku „ostatných prevádzkových nákladov“ overujú prostredníctvom faktúr, nórske orgány objasnili, že od spoločností sa vyžaduje, aby zaznamenávali dátumy, úlohy, počet odpracovaných hodín a meno príslušnej osoby, keďže neexistuje dôkaz preukazujúci nahlásené hodiny neplatenej pracovnej sily. Pokiaľ ide o projekty, na ktorých sa podieľa viac osôb, záznamy musí podpísať tak osoba, ktorá neplatenú prácu vykonala, ako aj osoba zodpovedná za projekt. Okrem toho Nórska rada pre výskum môže nahlásený počet hodín znížiť, ak sa v priebehu konania zistí, že nahlásený počet hodín je nesprávny.

V usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa stanovuje, že granty poskytnuté na základe schémy podliehajú stropom stanoveným v oddieloch 16 – 40 nórskeho zákona o zdanení majetku a príjmov (41). Tieto ustanovenia sú základom pre schému Skattefunn a stanovuje sa v nich, že v prípade malých a stredných podnikov (MSP) sú prijateľné intenzity pomoci do výšky 20 %.

Nórske orgány predložili v notifikácii informácie o hrubých intenzitách pomoci vo výške 27,8 % pre MSP (42). Podpora na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa vypláca formou grantu zodpovedajúceho 20 % oprávnených nákladov (43). Na základe daňového zákona týkajúceho sa schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú však granty oslobodené od dane z príjmu právnických osôb, ktorej sadzba je v súčasnosti 28 %. Od dane oslobodený grant vo výške 20 % oprávnených nákladov preto zodpovedá zdaniteľnému grantu vo výške 27,8 % týchto nákladov. Hrubá intenzita pomoci je teda 27,8 %.

Granty poskytnuté na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa posudzujú spolu s pomocou prijatou na základe schémy Skattefunn a podpora na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa zohľadní pri výpočte limitov za základe schémy Skattefunn. Celková výška podpory pre MSP na základe schémy Skattefunn nemôže presiahnuť 20 % oprávnených nákladov, ktoré nemôžu byť vyššie ako 4 milióny NOK na jeden podnik za rok. Ak by celková suma finančnej podpory prekročila limity stanovené na základe schémy Skattefunn, odpočet dane by sa zodpovedajúcim spôsobom znížil. Nórske orgány objasnili, že tieto limity však nemajú vplyv na skutočnosť, že náklady pripísané neplatenej pracovnej sile musia byť v každom prípade v uvedenom rozsahu 2 miliónov NOK na jeden podnik za rok. Nakoniec orgány objasnili, že v prípadoch, keď sa na projekt poskytne grant na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a štátna podpora z iných zdrojov ako schéma Skattefunn, ktoré spolu presiahnu limit stanovený pre celkovú podporu, zníži sa podpora poskytnutá na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

2.4. ROZPOČET A TRVANIE

Ako sa už uviedlo, nórske orgány predpokladajú, že budúci rozpočet pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bude predstavovať maximálne približne 50 miliónov NOK ročne.

Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bola notifikovaná ako schéma na dobu neurčitú. Nórske orgány však v liste z 15. februára 2008 (dokument č. 465311) uviedli, že maximálne trvanie schémy bude nadväzovať na dĺžku trvania v súčasnosti platných usmernení o štátnej pomoci týkajúcich sa pomoci na výskum, vývoj a inováciu (ďalej len „usmernenia pre VaVaI“), ktorých platnosť uplynie 31. decembra 2013. Nórske orgány sú si vedomé toho, že v prípade dlhšieho trvania schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoj sa vyžaduje nová notifikácia.

3. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

Dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania na základe predbežných zistení, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji zahŕňa štátnu pomoc, o ktorej nadobudol pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť s Dohodou o EHP. Jednou z obáv dozorného úradu bolo, že by intenzity pomoci na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji mohli prekročiť intenzity pomoci stanovené v usmerneniach o štátnej pomoci (44). Granty, ktoré sa môžu poskytnúť na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, sú oslobodené od dane a zmena sadzby dane tak môže viesť k vyššej hrubej intenzite pomoci. Okrem toho, keďže náklady na „neplatenú pracovnú silu“ v skutočnosti nevznikli, dozorný úrad mal pochybnosti o tom, či sa môžu považovať za oprávnené náklady na základe uvedených usmernení. Dozorný úrad v tomto smere zohľadnil skutočnosť, že na základe šiesteho rámcového programu Spoločenstva pre výskum sa podpora pre „neplatenú“ pracovnú silu nepovolila. Napokon mal dozorný úrad obavy vzhľadom na potrebný motivačný účinok.

4. PRIPOMIENKY NÓRSKYCH ORGÁNOV

Nórske orgány objasnili, že ak dôjde k zvýšeniu dane, grant na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa v prípade potreby zníži s cieľom zabezpečiť, aby intenzita pomoci nepresiahla maximálne intenzity pomoci stanovené na základe usmernení pre VaVaI. Nórske orgány zakladajú toto tvrdenie na poslednom odseku oddielu 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, v ktorom sa v preklade stanovuje, že „pokiaľ ide o celkové verejné financovanie projektu, grant [pre neplatenú pracovnú silu] sa vyúčtuje rovnakým spôsobom ako zníženie dane. Ak celkové verejné financovanie projektu prekročí [strop] pomoci povolenej podľa pravidiel dozorného úradu, odpočet dane sa zníži. Ak podpora pre neplatenú pracovnú silu povedie k prekročeniu limitu stanoveného pre celkovú povolenú pomoc, grant pre neplatenú pracovnú silu za zníži“ (45).

V súvislosti s ustanovením, že „fyzické osoby nemôžu účtovať pracovné náklady vzhľadom na zapojenie svojich zamestnancov do projektu“, obsiahnutým v šiestom rámcovom programe Spoločenstva pre výskum, nórske orgány tvrdili, že výraz „fyzické osoby“ sa vzťahuje na osoby zamestnané na univerzitách/vysokých školách, ktoré dostávajú mzdu od výskumnej inštitúcie (na rozdiel od živnostníkov). Keďže takéto osoby nie sú v žiadnom prípade oprávnené na podporu na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, nórske orgány považujú odvolanie sa na šiesty rámcový program Spoločenstva pre výskum za neopodstatnené.

Pokiaľ ide o navrhnutú hodinovú sadzbu, nórske orgány zdôraznili, že východiskom pre výpočet hodinovej sadzby 500 NOK je nominálna ročná mzda pracovníkov v priemysle, ktorá je omnoho nižšia ako nominálna ročná mzda pracovníkov vo výskume a vývoji. Keďže úroveň vzdelania živnostníkov a podnikateľov vo všeobecnosti zodpovedá vyššej úrovni vzdelania pracovníkov vo výskume a vývoji, výpočet hodinovej sadzby na účely schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji by mohol vychádzať z vyššej mzdy pre stavebných inžinierov. V roku 2005 dosiahla 460 000 NOK alebo 530 000 NOK (v závislosti od toho, či zamestnanci majú päť, alebo desať rokov praxe), čo predstavuje hodinovú sadzbu 772,80 NOK alebo 890,40 NOK (46). Nórske orgány preto tvrdili, že návrhom hodinovej mzdy vypočítanej na základe omnoho nižšej nominálnej ročnej mzdy pracovníkov v priemysle sa hodinová sadzba stanovila na minimum.

Pokiaľ ide o motivačný účinok, nórske orgány tvrdia, že vzhľadom na to, že peňažné prostriedky sú hlavným problémom v počiatočnej fáze činnosti, motivačný účinok bude automaticky prítomný pre hlavnú cieľovú skupinu schémy, a to malých podnikateľov a živnostníkov.

II. POSÚDENIE

1. EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 61 ODS. 1 DOHODY O EHP

V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa stanovuje, že:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

Ak má opatrenie predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí spĺňať tieto štyri kumulatívne kritériá: i) opatrenie musí poskytovať príjemcom hospodársku výhodu, ktorú nemajú pri bežnom podnikaní; ii) výhodu musí poskytnúť štát alebo musí byť zo štátnych zdrojov; iii) opatrenie musí byť selektívne v tom, že uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, a iv) opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchodovanie medzi zmluvnými stranami. V ďalšom texte sa prešetruje, či sa v tomto prípade splnili štyri kumulatívne kritériá.

1.1. HOSPODÁRSKA VÝHODA

Opatrenie musí poskytovať príjemcom hospodársku výhodu, ktorú nemajú pri bežnom podnikaní.

Nórske orgány na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji poskytnú finančné granty daňovým poplatníkom vrátane podnikov. Podniky, ktoré dostanú takéto granty, tak získajú hospodársku výhodu, t. j. grant, ktorý by pri bežnom podnikaní nedostali.

Okrem toho sú granty oslobodené od dane z príjmov právnických osôb. Oslobodenie od dane zbavuje príjemcov výdavkov, ktoré zvyčajne znášajú z ich rozpočtov, takže oslobodenie predstavuje okrem samotného grantu ďalšiu hospodársku výhodu.

1.2. PRÍTOMNOSŤ ŠTÁTNYCH ZDROJOV

Opatrenie musí poskytnúť štát alebo musí byť zo štátnych zdrojov.

Granty udelené na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji financuje ministerstvo obchodu a priemyslu, a teda ich financuje štát.

Okrem toho, pokiaľ ide o oslobodenie grantov od dane z príjmov právnických osôb, oslobodenie od dane znamená, že štát sa vzdáva daňového príjmu a strata daňového príjmu zodpovedá spotrebe štátnych zdrojov vo forme daňových výdavkov (47).

1.3. UPREDNOSTŇOVANIE URČITÝCH PODNIKOV ALEBO VÝROBY URČITÝCH DRUHOV TOVARU

Opatrenie musí byť selektívne v tom, že uprednostňuje „určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru“.

V notifikácii bolo uvedené, že financovanie na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bude dostupné pre všetky podniky bez ohľadu na ich veľkosť, odvetvie a región.

V rozhodnutí č. 16/03/COL z 5. februára 2003, ktorým sa povoľuje rozšírenie schémy Skattefunn na všetky podniky bez ohľadu na ich veľkosť a odvetvie (48), dozorný úrad zistil, že orgán, ktorý spravuje a implementuje schému Skattefunn (Nórska rada pre výskum), má právo konať podľa voľného uváženia pri posudzovaní výskumného charakteru projektov a motivačného účinku podporného opatrenia.

Vzhľadom na uvedené a skutočnosť, že kritériá na určenie oprávnenosti projektov na základe schémy Skattefunn a schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú rovnaké a posudzuje ich ten istý správny orgán, t. j. Nórska rada pre výskum, dozorný úrad dospel k záveru, že Nórska rada pre výskum má právomoci voľného rozhodovania, aj pokiaľ ide o implementáciu schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Dozorný úrad preto pripomína, že Európsky súdny dvor sa uzniesol, že ak má verejný orgán pri spravovaní schémy finančnej podpory právomoci voľného rozhodovania, znamená to, že táto schéma je v skutočnosti selektívna (49). Dozorný úrad preto dospel k záveru, že predmetná schéma by bola v skutočnosti selektívna.

Tvrdenia nórskych orgánov „... neexistuje formálna diskriminácia väčších spoločností v definícii príjemcov schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“, „...spoločnosti s ročným obratom alebo ročnou súvahou zodpovedajúce definícii stredne veľkých spoločnosti dozorného úradu v praxi nedostanú podporu pre neplatenú pracovnú silu“ v skutočnosti potvrdzujú, že Nórska rada pre výskum by v praxi využila svoje právomoci voľného rozhodovania, aby väčším spoločnostiam zabránila získať podporu.

Uvedené posúdenie by rovnako platilo aj pre výnimky z platenia dane z príjmu právnických osôb, ktoré majú príjemcovia grantov na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

Nórske orgány sa preto v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania rozhodli formálne obmedziť schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji na mikrospoločnosti a malé spoločnosti v súlade s definíciami uvedenými v usmerneniach o štátnej pomoci pre MSP (50). Schéma je preto selektívna.

1.4. NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE A VPLYV NA OBCHOD MEDZI ZMLUVNÝMI STRANAMI

Opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami.

Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa vzťahuje na všetky odvetvia hospodárstva v Nórsku. Vzhľadom na skutočnosť, že v roku 2006 vývozy do EÚ predstavovali 82 % celkových vývozov z Nórska, pričom dovozy z EÚ predstavovali približne 69 % celkových dovozov do Nórska, medzi Nórskom a EÚ je intenzívna obchodná výmena (51).

Dozorný úrad sa za týchto okolností domnieva, že udelenie podpory a súvisiaca úľava na dani na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji posilní príslušné postavenie príjemcov voči podnikom so sídlom v iných krajinách EHP, konkurujúcim v podobných odvetviach alebo oblastiach podnikania. Okrem toho vzhľadom na formálne vylúčenie väčších spoločností zo schémy sa postavenie malých spoločností a mikrospoločností, ktoré dostávajú podporu na základe schémy, posilní. Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa preto považuje za schému, ktorá ovplyvňuje obchod a narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením.

1.5. ZÁVER

V zmysle uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že podporný grant vrátane oslobodenia od dane na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2. PROCESNÉ POŽIADAVKY

Podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde „... Dozorný úrad EZVO bude informovaný o akýchkoľvek plánoch poskytnúť alebo zmeniť pomoc v dostatočnom predstihu, aby mohol predložiť svoje pripomienky […]. Príslušný štát nesmie uviesť svoje navrhované opatrenia do platnosti, pokiaľ sa konanie neuzavrie konečným rozhodnutím.“

Nórske orgány notifikovali listom zo 14. októbra 2005 schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Podľa prípravných legislatívnych prác môže schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nadobudnúť účinnosť iba na základe notifikácie dozornému úradu a jej schválenia (52). Schválenie nadobudnutia účinnosti daňového zákona pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nórskymi orgánmi a záverečné prijatie návrhu usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú preto podmienené predchádzajúcim schválením schémy dozorným úradom (53).

Dozorný úrad sa za týchto okolností domnieva, že nórske orgány dodržali povinnosti týkajúce sa notifikácie a pozastavenia podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

3. ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

Keďže dozorný úrad dospel k záveru, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji obsahuje štátnu pomoc, musí sa prešetriť, či ju možno považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 2 alebo 3 Dohody o EHP.

3.1. ZLUČITEĽNOSŤ S ČLÁNKOM 61 ODS. 2 DOHODY O EHP

V tomto prípade sa neuplatňuje žiadna z výnimiek uvedených v článku 61 ods. 2 Dohody o EHP, keďže schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa nezameriava na ciele uvedené v tomto ustanovení.

3.2. ZLUČITEĽNOSŤ S ČLÁNKOM 61 ODS. 3 DOHODY O EHP

Opatrenie štátnej pomoci sa považuje za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP, ak je navrhnuté na podporu hospodárskeho rozvoja v oblastiach s veľmi nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou. Keďže však v mape regionálnej pomoci Nórska nie sú definované žiadne takéto oblasti, toto ustanovenie sa neuplatňuje (54).

Okrem toho výnimka v článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP sa neuplatňuje, keďže štátna pomoc poskytovaná na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa nezameriava na podporu realizácie dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu ani na nápravu vážneho narušenia nórskeho hospodárstva.

Výnimka uvedená v článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ktorou sa stanovuje, že štátna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak uľahčuje rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu, tak že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom, sa však môže uplatniť.

Ďalej v texte dozorný úrad posudzuje zlučiteľnosť schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP na základe usmernení pre VaVaI.

Podľa usmernení pre VaVaI sa pomoc vo všeobecnosti pokladá za zlučiteľnú podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ak sú splnené podmienky stanovené v oddiele 5 týchto usmernení, a pomoc predstavuje stimul na zapojenie sa do výskumu a vývoja vo väčšom rozsahu podľa oddielu 6 usmernení (55).

V oddiele 5 usmernení pre VaVaI sa uvádzajú rôzne druhy výskumu a vývoja, ako je „základný výskum“, „priemyselný výskum“ a „experimentálny vývoj“, a intenzity pomoci, ktoré sa uplatňujú na každú kategóriu výskumu.

Z oddielu 2.2 písm. f) usmernení pre VaVaI vyplýva, že „priemyselný výskum“ znamená „… plánované výskumné alebo hodnotiace skúmanie zamerané na získanie nových poznatkov a zručností pre vývoj nových výrobkov, postupov alebo služieb alebo na dosiahnutie významného zlepšenia existujúcich výrobkov, postupov alebo služieb. Zahŕňa vytvorenie súčastí zložitých systémov, ktoré sú potrebné na priemyselný výskum, najmä na schválenie generickej technológie, s výnimkou prototypov, na ktoré sa vzťahuje [experimentálny vývoj] písmena g).“ V písmene g) toho istého oddielu sa stanovuje, že „experimentálny vývoj“ sa definuje ako „… získavanie, kombinovanie, formovanie a používanie existujúcich vedeckých, technologických, obchodných a iných náležitých poznatkov a zručností na účely výrobných plánov a zostáv alebo návrhov nových, zmenených alebo zlepšených výrobkov, postupov alebo služieb. To môže zahŕňať napr. aj ostatné činnosti zamerané na koncepčné návrhy, plánovanie a dokumentáciu nových výrobkov, postupov a služieb. Činnosti môžu zahŕňať návrhy, nákresy, plány a ostatnú dokumentáciu za predpokladu, že nie sú určené na komerčné použitie. Zahrnutý je aj vývoj prototypov a pilotných projektov, ktoré sa môžu použiť na komerčné účely, ak je prototyp bezpodmienečne konečným komerčným výrobkom a jeho výroba je príliš drahá na to, aby sa použil iba na účely predvádzania alebo schválenia. V prípade následného komerčného použitia demonštračných alebo pilotných projektov sa musia všetky príjmy z takéhoto použitia odpočítať od oprávnených nákladov.“

Dozorný úrad sa domnieva, že opisy oprávnených projektov na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji uvedené v časti I oddiele 2.1 sú v súlade s opismi „priemyselného výskumu“ a „experimentálneho vývoja“ uvedenými v oddiele 2.2 písmenách f) a g) usmernení pre VaVaI.

i) Intenzity pomoci

Podľa oddielu 5.1.2 usmernení pre VaVaI je prípustná hrubá intenzita pomoci v prípade priemyselného výskumu stanovená na 50 % a v prípade experimentálneho vývoja na 25 % oprávnených nákladov. Okrem toho podľa oddielu 5.1.3 sa v prípade, že sa pomoc poskytuje MSP (ako sú zadefinované v prílohe k nariadeniu o skupinových výnimkách pre pomoc MSP), môže poskytnúť dodatočných 10 (stredné podniky) alebo 20 (malé podniky) percentuálnych bodov (56). Tým sa prípustná intenzita pomoci zvyšuje na 60 % (stredné podniky) alebo 70 % (malé podniky) oprávnených nákladov v prípade priemyselného výskumu. V prípade experimentálneho vývoja sa maximálna intenzita pomoci stáva 35 % (stredné podniky) alebo 45 % (malé podniky).

Hoci nórske orgány notifikovali intenzity pomoci na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji pre MSP aj pre veľké spoločnosti, pripomína sa, že nórske orgány sa rozhodli schému obmedziť tak, aby sa vzťahovala iba na mikrospoločnosti a malé spoločnosti. Preto je náležitá iba intenzita pomoci pre MSP (20 %). Grant je daňovou úľavou pri súčasnej sadzbe 28 %. Hrubá intenzita pomoci je tak 27,8 % (57). Maximálna intenzita pomoci pre mikrospoločnosti a malé spoločnosti na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je preto na prijateľnej úrovni vzhľadom na oddiel 5 usmernení o štátnej pomoci na VaVaI.

V prípade, že sa daň z príjmov právnických osôb zvýši, celková hrubá intenzita pomoci sa zvýši zodpovedajúcim spôsobom. Nórske orgány však v tomto smere objasnili, že aj v prípade, že sa zvýši sadzba dane, v usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa vyžaduje, aby granty nepresiahli intenzitu pomoci vyplývajúcu z uplatnenia usmernení o štátnej pomoci. Keďže sa schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji obmedzuje na mikrospoločnosti a malé spoločnosti, príslušný maximálny strop je 70 % v prípade priemyselného výskumu a 45 % v prípade experimentálneho vývoja na základe súčasných usmernení pre VaVaI. Dozorný úrad akceptuje, že ak sa zvýši sadzba dane z príjmov právnických osôb, celková intenzita pomoci pre mikrospoločnosti a malé spoločnosti na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa môže zvýšiť až na tieto maximálne úrovne.

Na záver treba povedať, dozorný úrad schvaľuje intenzitu pomoci uplatňovanú pre mikrospoločnosti a malé spoločnosti vo výške 27,8 % a poznamenáva, že táto intenzita sa môže v dôsledku zvýšenia sadzby dane z príjmov právnických osôb zvýšiť na 70 % v prípade priemyselného výskumu a 45 % v prípade experimentálneho vývoja. Nórske orgány informovali dozorný úrad o tom, že usmernenia pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa formálne upravia, tak aby odrážali všeobecné limity pre každú kategóriu výskumu a maximálne úrovne, na ktoré sa pomoc môže zvýšiť v dôsledku zvýšenia sadzby dane (58).

ii) Oprávnené náklady

V oddiele 5.1.4 usmernení pre VaVaI sa uvádza zoznam nákladov, ktoré sa pokladajú za oprávnené na účely výpočtu intenzity pomoci. Medzi takéto nákladové položky okrem iného patria: i) náklady na zamestnancov, ktoré pokrývajú náklady na výskumných pracovníkov, technikov a ostatných pomocných zamestnancov zamestnaných výlučne na vykonávanie výskumnej činnosti; ii) dodatočné režijné náklady vzniknuté priamo v dôsledku výskumného projektu a iii) ostatné prevádzkové náklady vrátane nákladov na materiál, dodávky a podobné výrobky vzniknuté priamo v dôsledku výskumnej činnosti (59).

V oddiele 5.1.4 usmernení pre VaVaI sa neuvádza, či pracovné náklady môžu zahŕňať náklady na neplatenú pracovnú silu. Dozorný úrad sa však domnieva, že výklad výrazu používaného v usmerneniach o štátnej pomoci môže objasniť preskúmanie toho, ako sa tento výraz použil v kontexte takzvaného rámcového programu Spoločenstva pre výskum (60).

Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, na základe šiesteho rámcového programu nemožno poskytnúť finančnú podporu Spoločenstva určenú na náklady spojené s neplatenou pracovnou silou. V časti B.II.22.3 prílohy II k všeobecnej vzorovej dohode používanej na účely poskytnutia podpory na základe šiesteho rámcového programu sa uvádza, že „fyzické osoby nemôžu účtovať žiadne pracovné náklady súvisiace s ich osobnou účasťou na projekte“ a v časti B.II.19.1 písm. a) sa uvádza, že oprávnené náklady „musia byť skutočné, hospodárne a potrebné na implementáciu projektu“. Európska komisia v tejto súvislosti zastávala stanovisko, že v prípade, že hodnotu pracovných nákladov nemožno určiť a zaevidovať do účtovníctva spoločnosti, tieto náklady nemožno účtovať ani v rámcovom programe. V súlade s tým dozorný úrad vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji vyjadril pochybnosti o tom, či sa môžu náklady na neplatenú pracovnú silu považovať za oprávnené náklady v zmysle usmernení pre VaVaI.

V súčasnosti sa však prijal siedmy rámcový program a stanovuje sa v ňom, že za určitých podmienok sa môže požiadať o podporu aj na náklady, ktoré nie sú „skutočné“ (61). V tomto smere sa v štandardnej dohode o grante používanej Európskou komisiou (všeobecná vzorová dohoda o podpore na základe siedmeho rámcového programu) uvádza, že napriek všeobecnej požiadavke, že oprávnené náklady musia byť skutočné, „príjemcovia sa môžu rozhodnúť deklarovať priemerné náklady na zamestnancov, ak sa zakladajú na osvedčenej metodike schválenej Komisiou a sú v súlade s riadiacimi zásadami a bežnými účtovnými postupmi príjemcu. Priemerné náklady na zamestnancov účtované na základe tejto dohody o grante príjemcom, ktorý poskytol osvedčenie o metodike, sa považujú za náklady, ktoré sa výrazne nelíšia od skutočných nákladov na zamestnancov“ (62).

V príslušných usmerneniach je vysvetlené, že uvedené pravidlo, ktoré sa označuje ako „spôsob výpočtu priemerných nákladov na zamestnancov založený na osvedčenej metodike“, poskytuje: i) fyzickým osobám, ktoré sa stali MSP, a ii) majiteľom MSP, ktorý nedostávajú mzdu za svoju prácu pre MSP, možnosť požiadať o podporu na svoju prácu na projektoch v oblasti VaV a dostať ju. Hoci neexistuje výslovná požiadavka na to, aká metodika by sa mala použiť, z usmernení vyplýva, že na základe programu Spoločenstva „osvedčená metodika“ znamená, že audítor musí osvedčiť metodiku, ktorá je základom pre výpočet hodnoty práce alebo „pracovných nákladov“ (čo je v skutočnosti hodinová sadzba).

Pokiaľ ide o prijateľné metodiky, dozorný úrad v prvom rade uvádza, že usmernenie týkajúce sa fyzických osôb sa odvoláva na metodiku na určenie hodinovej sadzby na základe príjmu (napr. daňové priznania) (63). Dozorný úrad sa však najmä vzhľadom na usmernenie Európskej komisie týkajúce sa vlastníkov MSP, ktorí nedostávajú mzdu a ktorí nemôžu preukázať záznamy o svojich pracovných nákladoch v účtovníctve spoločnosti, v prípade ktorých sa náklady môžu vypočítať na základe odhadov, domnieva, že odkaz na metodiku založenú na príjme nestačí na to, aby sa automaticky vylúčilo použitie alternatívnych metodík. Cieľom v rámci siedmeho rámcového programu je umožniť výpočet hodnoty práce vynaloženej v súvislosti s projektom v oblasti VaV. Neexistuje výslovná požiadavka, aby potenciálny príjemca dostával príjem v súvislosti s touto činnosťou. Na základe toho dozorný úrad skonštatoval, že v prípadoch i) a ii) nie je existencia príjmu sama osebe podmienkou oprávnenosti na podporu a že sa môžu akceptovať aj iné metodiky na stanovenie hodinovej sadzby.

Pokiaľ ide o metodiku, ktorú navrhli nórske orgány, dozorný úrad predbežne uvádza, že spôsob výpočtu 1,6 ‰ nominálnej ročnej mzdy stanovuje hodinovú sadzbu, ktorá zahŕňa nielen prvok pracovných nákladov, ale aj prvok „ostatných prevádzkových nákladov“. Hoci účelom tejto analýzy je preveriť, či sú pracovné náklady oprávnené, je taktiež dôležité preveriť, či prvok týkajúci sa „ostatných prevádzkových nákladov“ možno považovať za oprávnené náklady na základe usmernení pre VaVaI. Tieto dva prvky sa preto posudzujú oddelene ďalej.

Pokiaľ ide o náklady pripísateľné neplatenej pracovnej sile, tento prvok metodiky je jednoducho definovaný odkazom na štatistiky miezd. Navrhovaná metodika v skutočnosti znamená, že prvok pracovných nákladov zodpovedá tomu, čo by bolo výsledkom, ak by sa hodinová sadzba stanovila vydelením priemerného ročného počtu odpracovaných hodín nominálnou ročnou mzdou pracovníka v priemysle, ako to vyplýva zo štatistík za rok 2005. Prvok pracovných nákladov v prípade mzdy pracovníkov v priemysle zodpovedá hodinovej sadbe 232,20 NOK (348 300/1 500).

Dozorný úrad sa domnieva, že hodinová sadzba, ktorá sa stanovuje prostredníctvom odkazu na oficiálne štatistiky miezd (za rok 2005), zabezpečuje, že prvok pracovných nákladov nie je príliš vysoký. Okrem toho skutočnosť, že sa hodinová sadzba stanovuje odkazom na ročnú mzdu pracovníkov v priemysle (a nie na omnoho vyššiu mzdu stavebných inžinierov), znamená, že prvok pracovných nákladov sa udržiava na pomerne nízkej úrovni (64). Nakoniec skutočnosť, že nahlásené hodiny neplatenej pracovnej sily musí podpísať aj vedúci projektu a musí ich overiť účtovník v prípade každej žiadosti o grant, zabezpečuje audítorskú kontrolu, ktorá je v súlade s audítorským osvedčovaním uvedeným vo všeobecnej vzorovej dohode na základe siedmeho rámcového programu alebo ktorá je dokonca prísnejšia (65). Napokon dozorný úrad poznamenáva, že kontrolu vykonáva aj Nórska rada pre výskum, ktorá kontroluje, či nahlásené počty nie sú zjavne nesprávne.

Dozorný úrad za týchto okolností konštatuje, že stanovenie prvku nákladov na neplatenú pracovnú silu metodikou na určenie hodinovej sadzby je prijateľné. Náklady na neplatenú pracovnú silu, posudzované samostatne, sa preto považujú za oprávnené náklady na zamestnancov v zmysle ustanovení pre VaVaI.

Dozorný úrad sa domnieva, že opis „ostatných prevádzkových nákladov“ na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji (uvedený v jej časti I oddiele 2.3) zodpovedá oprávneným nákladom vo forme „dodatočných režijných nákladov“ a/alebo „ostatných prevádzkových výdavkov“ uvedených v písmenách e) a f) oddielu 5.1.4 usmernení pre VaVaI. Úroveň prevádzkových nákladov sa vypočíta automaticky na hodinovom základe na jedného zamestnanca vzhľadom na mzdu pracovníka v priemysle – nezakladá sa na úrovni nákladov uvedených vo faktúrach (66). Prvok prevádzkových nákladov na základe metodiky sa však vypočítal na základe prieskumu spoločností, ktorý vykonala Nórska rada pre výskum. To zabezpečuje, že úroveň prevádzkových nákladov je reálna. Podiel prevádzkových nákladov sa okrem toho vypočítava na základe nižšej mzdy pracovníkov v priemysle a prvok prevádzkových nákladov zostáva na stanovenom maxime na hodinovom základe. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a pri zohľadnení toho, že skutočný vznik prevádzkových nákladov sa kontroluje prostredníctvom faktúr ako súčasť audítorskej kontroly, sa dozorný úrad domnieva, že navrhnutá metodika predstavuje prijateľný spôsob stanovenia úrovne „ostatných prevádzkových nákladov“, a preto sa považujú za oprávnené náklady na základe usmernení pre VaVaI.

Na záver treba povedať, že dozorný úrad sa domnieva, že na základe zmeny zásad na základe siedmeho rámcového programu sa môžu náklady na neplatenú pracovnú silu považovať za oprávnené náklady v závislosti od metodiky zvolenej na stanovenie hodinovej sadzby. Ako vyplýva z uvedeného, dozorný úrad sa domnieva, že na základe metodiky navrhnutej nórskymi orgánmi je spôsob, akým sa stanovuje úroveň zložky pracovných nákladov a zložky prevádzkových nákladov, prijateľný. Metodika je preto schválená a náklady sú oprávnené na základe usmernení pre VaVaI. Tento záver je taktiež v súlade so stanoviskom dozorného úradu z roku 2002 uvedenom v jeho rozhodnutí o schéme Skattefunn, v ktorom dozorný úrad schválil rovnakú metodiku na stanovenie (úrovne) oprávnených nákladov (67).

Hoci navrhnutá metodika znamená, že sa uplatňuje jednotná hodinová sadzba aj v prípade, že sa potenciálni príjemcovia schémy môžu líšiť veľkosťou, pripomína sa, že nórske orgány sa rozhodli schému obmedziť na mikrospoločnosti a malé spoločnosti a potenciálni príjemcovia tak predstavujú pomerne homogénnu skupinu. Dozorný úrad preto schvaľuje používanie jednej spoločnej sadzby.

iii) Motivačný účinok

Podľa oddielu 6 usmernení pre VaVaI sa za prítomnosť motivačného účinku automaticky považuje skutočnosť, že projekt v oblasti VaVaI sa nezačal pred uplatňovaním pomoci, že príjemcom je MSP a že výška pomoci je nižšia ako 7,5 milióna EUR na jeden projekt pre MSP (68).

Ako vyplýva z uvedeného, nórske orgány obmedzili schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji na malé spoločnosti a mikrospoločnosti. Okrem toho vzhľadom na skutočnosť, že oprávnené náklady na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji podliehajú pevne stanovenému stropu pre oprávnené náklady vo výške 2 miliónov NOK ročne na podnik a že uplatňovaná intenzita pomoci je 27,8 %, maximálna hodnota poskytnutej pomoci pre podnik v každom roku je 556 000 NOK (približne 70 500 EUR), čo je podstatne menej ako uvedený maximálny limit. Aj v prípade, že sa vezme do úvahy maximálna intenzita pomoci vo výške až 45 % (ktorá sa môže zvýšiť v dôsledku zvýšenia sadzby dane), maximálna výška pomoci je 900 000 NOK (približne 114 000 EUR), čo je výrazne pod úrovňou maximálneho limitu stanoveného v usmerneniach pre VaVaI (69).

Na záver nórske orgány potvrdili, že podpora na základe schémy sa neposkytne, ak sa výskumné projekty začali pred predložením žiadosti o podporu.

Dozorný úrad sa vzhľadom na tieto skutočnosti domnieva, že granty, ktoré sa môžu poskytnúť na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, majú motivačný účinok podľa oddielu 6 usmernení pre VaVaI.

iv) Trvanie

Nórske orgány notifikovali schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji ako schému na dobu neurčitú. Nórske orgány však súhlasili s formálnym obmedzením trvania schémy do 31. decembra 2013, čo je taktiež dátum, keď uplynie platnosť súčasných usmernení pre VaVaI. Dozorný úrad sa na základe týchto skutočností domnieva, že trvanie schémy je prijateľné.

3.3. ZÁVER TÝKAJÚCI SA ZLUČITEĽNOSTI SCHÉMY S DOHODOU O EHP

Dozorný úrad sa na základe uvedených skutočností domnieva, že prvky týkajúce sa projektov a nákladov v rámci schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú oprávnené na základe usmernení pre VaVaI. Keďže sa schéma obmedzuje na malé spoločnosti a mikrospoločnosti, intenzity pomoci sú v súlade s týmito usmerneniami, motivačný účinok bol preukázaný a trvanie schémy bolo obmedzené v súlade s usmerneniami, dozorný úrad dospel k záveru, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP.

4. ROZHODNUTIE

Na základe uvedeného posúdenia sa dozorný úrad domnieva, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je zlučiteľná s Dohodou o EHP za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

a) rozsah pôsobnosti schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa obmedzuje na mikrospoločnosti a malé spoločnosti, ako sú definované v usmerneniach o štátnej pomoci týkajúcich sa pomoci pre MSP;

b) celková intenzita pomoci v prípade mikrospoločností a malých spoločností je 27,8 %, ktorá sa môže zvýšiť v dôsledku možného zvýšenia sadzby dane z príjmu právnických osôb (v taktom prípade sú maximálne uplatniteľné stropy 45 % v prípade experimentálneho vývoja a 70 % v prípade priemyselného výskumu), a

c) trvanie schémy nebude dlhšie ako do 31. decembra 2013, keď uplynie platnosť súčasných usmernení pre VaVaI.

Nórskym orgánom sa pripomína ich povinnosť predkladať ročné správy o implementácii schémy, ako sa stanovuje v časti II článku 21 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde v spojitosti s článkom 6 rozhodnutia č. 195/04/COL zo 14. júla 2004.

Nórske orgány uviedli, že hodinová sadzba uplatňovaná na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa môže upraviť na základe vývoja miezd. Nórskym orgánom sa v tomto smere pripomína ich povinnosť podľa časti I článku 1 Dohody o dozore a súde oznámiť všetky zmeny označené ako zmeny a doplnenia v zmysle časti II článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (70),

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, ktorú nórske orgány plánujú zaviesť, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, môže sa však uznať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP a usmernení pre výskum, vývoj a inováciu a za predpokladu, že spĺňa podmienky stanovené v článku 2.

Článok 2

Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa obmedzuje na mikrospoločnosti a malé spoločnosti, ako sa definujú v usmerneniach o štátnej pomoci pre mikro, malé a stredné podniky (MSP), a maximálna celková intenzita pomoci je 27,8 %. Táto intenzita pomoci sa môže zvýšiť v prípade možného zvýšenia sadzby dane z príjmu právnických osôb (v takomto prípade sú maximálne uplatniteľné stropy 45 % v prípade experimentálneho vývoja a 70 % v prípade priemyselného výskumu). Trvanie schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je obmedzené do 31. decembra 2013.

Článok 3

Nórske orgány v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia informujú Dozorný úrad EZVO o opatreniach prijatých s cieľom dosiahnuť súlad s týmto rozhodnutím.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

Článok 5

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 17. marca 2008 Za Dozorný úrad EZVO Per SANDERUD predseda Kurt JAEGER člen kolégia

(1) Ďalej len „dozorný úrad“.

(2) Ďalej len „Dohoda o EHP“.

(3) Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

(4) Procesné a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci – usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a časti I článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ktoré Dozorný úrad EZVO prijal a vydal 19. januára 1994 (uverejnené v Ú. v. ES L 231, 3.9.1994, s. 1, a dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1). Usmernenia boli naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím dozorného úradu č. 154/07/COL z 3. mája 2007. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“.

(5) Ú. v. EÚ C 258, 26.10.2006, s. 28, a dodatok EHP č. 53, 26.10.2006.

(6) Podrobnejšie informácie o tejto korešpondencii nájdete v rozhodnutí č. 59/06/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (zhrnutie uverejnené v Ú. v. EÚ C 258, 26.10.2006, s. 28, a v dodatku EHP č. 53, 26.10.2006). Úplné znenie rozhodnutia je uverejnené na internetovej stránke dozorného úradu: www.eftasurv.int

(7) Údaje o uverejnení sú uvedené v poznámke pod čiarou č. 6.

(8) Oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005).

(9) Schému Skattefunn schválil dozorný úrad rozhodnutím č. 171/02/COL z 25. septembra 2002 a zmeny a doplnenia schémy Skattefunn schválil dozorný úrad rozhodnutím č. 16/03/COL z 5. februára 2003.

(10) Výrazy, ktoré nórske orgány používajú pre uvedené formy spoločností, sú „gründerselskaper“ a „enkeltpersonforetak“.

(11) Nórske orgány prijali 2. júla 2006 kráľovský výnos č. 123 o implementácii kompenzačnej schémy: Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004. Pozri aj opis v oddiele 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005).

(12) Nariadenie Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES pri pomoci de minimis (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 30), ktoré bolo zapracované do bodu 1 písm. e) prílohy XV k Dohode o EHP.

(13) Oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005), kapitola 928, položka 71.

(14) Oddiel 10.1.1.2 Innst. S. č. 240 (2004 – 2005), kapitola 928, položka 71.

(15) Rozpočet schválil parlament 17. júna 2005. V rokoch 2006 a 2007 sa na základe kompenzačnej schémy poskytlo 35 miliónov NOK.

(16) Ide o odhad, a preto sa neuvádza v žiadnom právnom texte.

(17) Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Návrh vlády parlamentu je v oddiele 14.1 Ot. prp. č. 92 (2004 – 2005) a odvoláva sa na pôvodný návrh rozpočtu v St. prp. č. 65 (2004 – 2005). Návrh podporil finančný výbor v parlamente svojím odporúčaním [pozri oddiel 15.1 Innst. O. č. 125 (2004 – 2005)].

(18) Návrh usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je administratívny pokyn vydaný na základe vnútorných predpisov o riadení financií v rámci štátu, nazvaný „Reglement for økonomistrying i staten“ a „Bestemmelser om økonomistyring i staten“.

(19) Časť III.6.A oddiel 6 štandardného notifikačného formulára a oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

(20) Notifikácia sa nepriamo odvolávala na schému Skattefunn, ale len na konkrétne vymenované druhy projektov uvedené v bode ii), a preto nebolo jasné, či sú napriek tomu v rozsahu pôsobnosti schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji zahrnuté ostatné druhy projektov. Nórske orgány však e-mailom z 12. marca 2008 (dokument č. 469276) potvrdili, že schéma sa vzťahuje aj na druhy projektov uvedené v bode i).

(21) Časť I oddiel 6 štandardného notifikačného formulára a oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Nezahŕňa sa však bežný komerčný vývoj výrobkov, ktorý nemá charakter výskumu, napríklad projekty, ktoré sú stáleho charakteru alebo ktoré obsahujú modifikáciu postupov, ktorá si nevyžaduje vývoj nových poznatkov alebo použitie existujúcich poznatkov novým spôsobom, ktoré sú organizačného charakteru alebo spočívajú v prieskumoch, atď.

(22) Oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a oddiel IX daňového zákona pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

(23) Oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005), oddiel 14.1 Ot. prp. č. 92 (2004 – 2005) a úvod k usmerneniam pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Hoci „Innovasjon Norge“, predtým „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“, je taktiež zapojený do správy schémy Skattefunn, má len druhoradú úlohu.

(24) Oddiel 7 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

(25) Pozri aj oddiel 2.3 týkajúci sa „oprávnených nákladov a intenzity pomoci“.

(26) E-mail nórskych orgánov z 12. marca 2008 (dokument č. 469275).

(27) Pozri aj oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005), v ktorom sa uvádza, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je určená pre živnostníkov, spoločnosti s ručením obmedzeným a iné typy spoločností.

(28) V tomto prípade sa náklady na projekt rozdelia medzi účastníkov podľa ich účasti.

(29) List nórskych orgánov z 10. januára 2006 (dokument č. 356994).

(30) Časť III.6.A oddiel 8.1 štandardného notifikačného formulára.

(31) Pozri poznámku pod čiarou č. 29.

(32) Pozri poznámku pod čiarou č. 29.

(33) Pozri poznámku pod čiarou č. 29.

(34) Časť III.6.A oddiel 6 štandardného notifikačného formulára.

(35) Pozri NOU: 2004:14 s názvom „Om grunnlaget for inntektsoppgjørene“, čo je správa o preskúmaní súvislostí s cieľom stanoviť výšky miezd vo verejnej štatistike vydanej orgánom zriadeným vládou. Podľa tejto správy bola v roku 2003 priemerná ročná mzda pracovníka v priemysle (zamestnanci na plný pracovný čas) 319 600 NOK. Pri zohľadnení ročného rastu miezd odhadovaného na 4,4 % v rokoch 2004 a 2005 (čo zodpovedá ročnému rastu miezd v rokoch 2002 a 2003) priemerná ročná mzda pracovníka v priemysle sa v roku 2005 odhadovala na 348 300 NOK. Dôvodom tohto postupu bola skutočnosť, že v čase notifikácie v roku 2005 boli tieto údaje najlepšími údajmi, aké boli k dispozícii. Na porovnanie z NOU: 2007:3 vyplýva, že priemerná ročná mzda pracovníka v priemysle v roku 2006 bola 355 600 NOK.

(36) Hoci sa výška takýchto „ostatných prevádzkových nákladov“ vypočítava na jedného zamestnanca/jednu hodinu, kontroluje sa skutočnosť, že takéto náklady skutočne vznikli, prostredníctvom faktúr, ako sa vysvetľuje ďalej.

(37) Preskúmanie sa vykonalo v roku 1990 na základe niekoľkých spoločností rôznych veľkostí.

(38) Po úpravách o nemocenskú, materskú dovolenku atď.

(39) Oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Z oddielu 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005) vyplýva, že strop je zvyčajne 50 % maximálneho limitu pre náklady (v súvislosti s projektmi, ktoré podnik vykonáva sám) na základe schémy Skattefunn (4 milióny NOK).

(40) Oddiel 4 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

(41) Oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

(42) Časť III.6.A oddiel 7 štandardného notifikačného formulára.

(43) Nórske orgány uviedli, že vzhľadom na skutočnosť, že strop pre oprávnené náklady na neplatenú pracovnú silu je 2 milióny NOK a že intenzita pomoci je 20 % v prípade MSP, strop grantu v absolútnom vyjadrení by bol 400 000 NOK ročne. Oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a časť I oddiel 6 štandardného notifikačného formulára.

(44) Predchádzajúce usmernenia o štátnej pomoci na výskum a vývoj boli 7. februára 2007 nahradené novými usmerneniami pre výskum, vývoj a inováciu. V čase rozhodovania o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa uplatňovali predchádzajúce usmernenia. Keďže sa však hmotné pravidlá príslušné pre hodnotenie tohto prípadu výrazne nezmenili, legislatívna zmena sa preto už ďalej nekomentuje.

(45) Preklad dozorného úradu.

(46) Zdroj: Štatistika príjmov vydaná v roku 2007 nórskym združením osôb s vyšším strojárskym vzdelaním, „TEKNA“.

(47) Oddiel 3 bod 3 usmernení o štátnej pomoci týkajúcich sa uplatňovania pravidiel štátnej pomoci na opatrenia týkajúce sa zdaňovania podnikov.

(48) Hoci sa to výslovne neuvádza, financovanie sa poskytovalo aj bez ohľadu na región.

(49) Pozri vec C-241/94, Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, body 23 a 24; vec C-200/97, Ecotrade/AFS, Zb. 1998, s. I-7907, bod 40, a vec C-295/97, Piaggio/Ifitalia, Zb. 1999, s. I-3735, bod 39.

(50) List nórskych orgánov z 15. februára 2008 (dokument č. 465311). Podľa oddielu 2.2 usmernení o štátnej pomoci pre mikro, malé a stredné podniky (MSP) sa malý podnik definuje ako podnik, ktorý zamestnáva menej ako 50 osôb a ktorého ročný obrat a/alebo celková ročná súvaha neprevyšuje 10 miliónov EUR a mikropodnik sa definuje ako podnik, ktorý zamestnáva menej ako 10 osôb a ktorého ročný obrat alebo celková ročná súvaha nepresahuje 2 milióny EUR. Vlastnícke štruktúry môžu vylúčiť oprávnenie malých spoločností a mikrospoločností, ako sa uvádza v usmerneniach o štátnej pomoci pre MSP.

(51) Príslušné štatistiky vydal „Statistisk Sentralbyrå“ a sú nazvané „Utenrikshandel med varer, årsserier 2006“ (tabuľka 17 „Import etter handelsområder, verdensdeler og land“ za roky 2001 – 2006 a tabuľka 18 „Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land“ za roky 2001 – 2006). Štatistiky sú dostupné na stránke: http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

(52) Oddiel 14.3 Ot. prp. č. 92 (2004 – 2005), ktorý sa odvoláva na oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005).

(53) Oddiel 15.1 Innst. O. č. 125 (2004 – 2005) a oddiel 14.3 Ot. prp. č. 92 (2004 – 2005), ktorý sa odvoláva na oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005).

(54) Rozhodnutie č. 226/06/COL z 19. júla 2006 o mape podporovaných oblastí a výške pomoci v Nórsku.

(55) Odseky 29 a 30 oddielu 1.4 usmernení pre VaVaI.

(56) Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33), zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 364/2004 z 25. februára 2004 (Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 22). Obidve nariadenia boli zapracované do bodu 1 písm. f) prílohy XV k Dohode o EHP. Definícia v nich uvedená zodpovedá definícii v usmerneniach o štátnej pomoci pre MSP (pozri ich časť II oddiel 1.3).

(57) Získanie grantu vo výške 20 % nákladov oslobodeného od dane zodpovedá pri sadzbe dane 28 % získaniu 27,8 % hrubých nákladov (28 % z 27,8 = 7,8, ktoré sa majú „zaplatiť“ na daniach a 20 zostáva ako grant).

(58) Vyhlásenie uvedené v usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, že maximálne intenzity pomoci sú rovnaké, ako sú intenzity pomoci uvedené v usmerneniach pre VaVaI, nestačí.

(59) Zodpovedajú písmenám a) náklady na zamestnancov; e) dodatočné režijné náklady a f) ostatné prevádzkové náklady oddielu 5.1.4 usmernení pre VaVaI.

(60) Rámcový program Spoločenstva pre výskum je základným nástrojom na financovanie výskumu v Európe a odkazuje naň rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (Ú. v. EÚ C 323, 30.12.2006, s. 1).

(61) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1).

(62) Časť B.II.14.1 písm. g) prílohy II k všeobecnej vzorovej dohode o podpore na základe siedmeho rámcového programu. Znenie dohody je dostupné na internetovej stránke GR pre výskum: http://ec.europa.eu/research/index.cfm

(63) Podľa článku II.12.3 Neoprávnené náklady, s. 42, Sprievodcu finančným záležitosťami týkajúcimi sa nepriamych akcií 7 RP (vypracovaný s cieľom interpretovať vzorovú dohodu o grante na základe 7 RP) sa takíto jednotlivci môžu rozhodnúť „deklarovať priemerné pracovné náklady, ak sa zakladajú na osvedčenej metodike schválenej Komisiou a na ich príjme (napr. daňové priznania), uznané na základe vnútroštátnych právnych predpisov (zvyčajne daňové zákony).“

(64) Ročná mzda pracovníkov v priemysle vo výške 348 300 NOK v porovnaní so mzdou stavebných inžinierov vo výške 460 000 NOK (alebo 530 000 NOK) vedie, ak sa zakladá na metodike, k hodinovej sadzbe 500 NOK v porovnaní so 772,80 NOK (890,40 NOK). Prvok pracovných nákladov zodpovedá 232,20 NOK v prípade pracovníkov v priemysle v porovnaní s 333,33 NOK alebo 353,33 NOK v prípade stavebných inžinierov.

(65) V skutočnosti je kontrola každého jednotlivého prípadu podobná alebo dokonca prísnejšia ako jednorazová audítorská kontrola metodiky.

(66) Prvok prevádzkových nákladov predstavuje 267,80 NOK, čo je rozdiel medzi kombinovanou hodinovou sadbou a prvkom pracovných nákladov: 500 NOK – 232,20 NOK = 267,80 NOK.

(67) Rozhodnutie č. 171/02/COL z 25. septembra 2002 zmenené a doplnené rozhodnutím č. 16/03/COL z 5. februára 2003.

(68) Odseky 122 – 124 usmernení pre výskum, vývoj a inováciu.

(69) Obmedzenie v prípade podniku je v skutočnosti prísnejšie ako v prípade projektu. Okrem toho, hoci má podnik dostať financovanie na základe schémy na ten istý projekt až do maximálnej výšky ročne počas celého trvania schémy, strop 7,5 miliónov EUR sa stále nedosiahne.

(70) Pokiaľ zmeny nepovedú k oznámeniu zjednodušeným postupom podľa rozhodnutia č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 o implementačných ustanoveniach uvedených v časti II článku 27 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (Ú. v. EÚ L 139, 25.5.2006, s. 37).