SK Úradný vestník Európskej únie L 166/58

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 469/15/COL

zo 4. novembra 2015

o ukončení formálneho vyšetrovacieho konania týkajúceho sa údajnej štátnej pomoci poskytnutej spoločnosti Innovation Norway za jej činnosti na trhu s webovou infraštruktúrou a súvisiacimi službami, ako aj možnej pomoci v prospech regionálnych rád pre cestovný ruch a organizácií destinačného manažmentu (Nórsko) [2017/1150]

Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 61 ods. 1,

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na protokol 3 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), a najmä na články 7 ods. 2 a 13 ods. 1 časti II,

PO VYZVANÍ zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na ich pripomienky,

keďže:

I. SKUTOČNOSTI

1. POSTUP

(1) Spoločnosť tellUs IT AS (neskôr zlúčená so spoločnosťou New Mind (1) a ďalej označovaná ako „New Mind | tellUs“ alebo „sťažovateľ“) listom z 5. júla 2013 (2) podala dozornému úradu sťažnosť týkajúcu sa štátnej pomoci spoločnosti Innovasjon Norge (ďalej len „Innovation Norway“ alebo „IN“) na jej hospodárske činnosti na trhu s webovou infraštruktúrou a súvisiacimi službami v odvetví cestovného ruchu. Dozorný úrad sťažnosť prijal a zaregistroval 8. júla 2013.

(2) Po predbežnom preskúmaní sťažnosti sa dozorný úrad 16. júla 2014 rozhodol začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 prijatím rozhodnutia č. 300/14/COL (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (3). Prostredníctvom tohto rozhodnutia dozorný úrad vyzval nórske orgány a zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.

(3) Listom z 1. septembra 2014 (4) nórske orgány predložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Dňa 30. septembra 2014 sa zástupcovia dozorného úradu stretli s predstaviteľmi nórskych orgánov a spoločnosti IN. Pri tejto príležitosti nórske orgány poskytli nové informácie a vysvetlenia k svojmu podaniu z 1. septembra 2014. Dozorný úrad tiež položil doplňujúce otázky spoločnosti IN, ktoré boli zodpovedané e-mailom zo 17. októbra 2014 (5).

(4) E-mailom z 9. októbra 2014 (6) dozorný úrad dostal pripomienky od jednej zainteresovanej strany, sťažovateľa. Listom z 10. októbra 2014 (7) dozorný úrad postúpil tieto pripomienky nórskym orgánom. Dozorný úrad mal 27. októbra 2014 a 5. novembra 2014 konferenčné hovory s predstaviteľmi spoločnosti IN.

(5) Listom z 24. novembra 2014 (8) nórske orgány predložili svoje pripomienky k stanoviskám sťažovateľa a ďalšie informácie o prípade.

(6) Dozorný úrad potom dostal doplňujúce informácie k prípadu od sťažovateľa a od spoločnosti IN. (9) Informácie získané od sťažovateľa boli postúpené nórskym orgánom.

2. OPIS OPATRENÍ

(7) Toto rozhodnutie sa týka činností spoločnosti IN v odvetví cestovného ruchu.

(8) IN je verejná akciová spoločnosť poverená úlohou podporovať inovácie a rozvoj nórskych podnikov a priemyslu. Spoločnosť IN podporuje odvetvie národného cestovného ruchu. Vytvorila a spravuje najnavštevovanejšie nórske webové sídlo venované cestovnému ruchu visitnorway.com (10).

(9) Prostredníctvom webového sídla visitnorway.com poskytuje spoločnosť IN služby regionálnym radám pre cestovný ruch (Regional Tourist Boards, ďalej len „RTB“) (11) a organizáciám destinačného manažmentu (Destination Management Organisations, ďalej len „DMO“) (12). RTB a DMO sú miestne/regionálne subjekty podporujúce cestovný ruch v príslušných geografických oblastiach.

(10) Tieto služby zahŕňajú i) webovú infraštruktúru a súvisiace služby a ii) marketingové a reklamné služby v odvetví cestovného ruchu (13).

(11) Sťažovateľ a dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania sa zmieňujú o možných opatreniach štátnej pomoci týkajúcich sa webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb. Konkrétne v článku 1 rozhodnutia o začatí konania sa poukazuje na tri možné opatrenia štátnej pomoci.

(12) Prvé údajné opatrenie štátnej pomoci sa týka štátnej pomoci v prospech spoločnosti IN prostredníctvom ušlých ziskov pri poskytovaní webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb subjektom RTB a DMO.

(13) Druhé opatrenie sa týka údajne chýbajúceho vedenia oddeleného účtovníctva a transparentnej metodiky alokácie nákladov na oddelenie hospodárskych a nehospodárskych činností spoločnosti IN. Relevantná je predovšetkým otázka, či poskytovanie webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb spoločnosťou IN je krížovo dotované z verejných finančných prostriedkov získaných na vykonávanie nehospodárskej služby, t. j. všeobecnej propagácie Nórska ako turistickej destinácie.

(14) Tretie údajné opatrenie štátnej pomoci sa týka štátnej pomoci v prospech subjektov RTB a DMO v tej podobe, že ceny účtované za webovú infraštruktúru a súvisiace služby nepostačujú spoločnosti IN na dosiahnutie primeranej návratnosti investícií.

2.1. PRÍJEMCOVIA ÚDAJNEJ ŠTÁTNEJ POMOCI

(15) Spoločnosť IN bola založená v roku 2003 nórskou vládou prostredníctvom zákona o spoločnosti Innovation Norway (14) (ďalej len „zákon o spoločnosti IN“). Štát vlastní 51 % spoločnosti a zvyšných 49 % vlastnia kraje (15).

(16) Spoločnosť IN bola založená ako nástroj nórskej vlády na podporu rozvoja podnikania na tvorbu hodnôt v celej krajine. (16) Spoločnosť IN spravuje a vykonáva viaceré nórske schémy pomoci. Podporuje národné odvetvie cestovného ruchu. Podľa nórskych orgánov: „je spoločnosť IN okrem iného poverená úlohou poskytovať služby webového marketingu s cieľom osloviť medzinárodnú a domácu verejnosť prostredníctvom oficiálneho webového sídla visitnorway.com“ (17).

(17) Miestnu a regionálnu podporu cestovného ruchu zabezpečujú subjekty RTB a DMO. Podľa informácií, ktoré poskytli nórske orgány (18), v Nórsku existuje okolo 300 regionálnych a miestnych organizácií cestovného ruchu, t. j. subjektov RTB a DMO. Ich hlavným cieľom je zabezpečovať aktivity v oblasti cestovného ruchu a poskytovať turistické informácie. Subjekty RTB sa zameriavajú na marketing regiónu na medzinárodnej úrovni, zatiaľ čo subjekty DMO zabezpečujú na medzinárodnej aj vnútroštátnej úrovni marketing konkrétnych destinácií (19). Vo všeobecnosti sú ich akcionármi verejné aj súkromné spoločnosti (20). Subjekty RTB sú vo všeobecnosti organizované ako akciové spoločnosti, ktorých akcie vlastnia krajské orgány a zástupcovia odvetvia cestovného ruchu. Subjekty DMO sú miestne a ich akcionárska štruktúra je rôznorodá. Vo všeobecnosti sú však vo vlastníctve miestnych orgánov a miestnych podnikov cestovného ruchu.

(18) Subjekty RTB a DMO sa nesnažia maximalizovať zisk pre svojich majiteľov. Ich cieľom je skôr stimulovať hospodársku činnosť v odvetví cestovného ruchu v príslušných geografických oblastiach (21).

2.2. WEBOVÁ INFRAŠTRUKTÚRA A SÚVISIACE SLUŽBY

(19) Webová infraštruktúra a súvisiace služby v odvetví cestovného ruchu sa poskytujú prostredníctvom systému destinačného manažmentu (Destination Management System, ďalej len „DMS“) (22).

(20) IT spoločnosť ponúka prostredníctvom systému DMS službu, v rámci ktorej jej klienti (spoločnosti destinačného manažmentu (23)) môžu publikovať a pravidelne aktualizovať informácie o turistických lokalitách, hoteloch, reštauráciách, podujatiach a podobné informácie na svojej vlastnej webovej stránke a súčasne aj na externých kanáloch, ako sú webové sídlo visitnorway.com, Google Maps, turistické informačné stánky, mobilné portály a tlačené noviny. Informácie sú určené širokej verejnosti na rezervovanie alebo iné účely.

(21) Systém DMS môže zabezpečovať rôzne funkcie: i) funkcia destinátora (t. j. vytvorenie databázy bodov záujmu, čiže stručných informácií týkajúcich sa podujatí, hotelov, reštaurácií, umeleckých výstav atď.); ii) funkcia distribúcie (t. j. distribúcia informácií uložených v databáze do rôznych kanálov a platforiem) a iii) funkcia vyhľadávania (t. j. použitie na vyhľadávanie a predstavovanie produktov cestovného ruchu na webových sídlach).

(22) Grafické znázornenie týchto služieb je uvedené v odôvodnení 43.

2.3. MARKETINGOVÉ A REKLAMNÉ SLUŽBY V ODVETVÍ CESTOVNÉHO RUCHU

(23) Marketingové a reklamné služby v oblasti cestovného ruchu sa môžu týkať všeobecnej propagácie geografickej oblasti alebo reklamy na konkrétne podniky.

(24) Všeobecná propagácia znamená poskytovať návštevníkom všeobecné turistické informácie týkajúce sa krajiny, gastronomických tradícií, počasia atď. Reklama na konkrétne podniky znamená marketing konkrétneho obsahu (t. j. informácií týkajúcich sa hotelov, reštaurácií, kultúrnych podujatí atď.).

(25) Okrem toho pri propagácii konkrétneho obsahu na webovom sídle visitnorway.com existujú dve možnosti: buď sa informácie priamo uverejňujú na webovom sídle (t. j. informácie sú súčasťou webového sídla), alebo je uvedený odkaz na externé webové sídlo, na ktorom sú uverejnené konkrétne informácie.

2.4. ČINNOSTI SPOLOČNOSTI IN V ODVETVÍ CESTOVNÉHO RUCHU

(26) Rozsah pôsobnosti mandátu spoločnosti IN zahŕňa podporu odvetvia cestovného ruchu na vnútroštátnej úrovni. Nórska vláda je aktívnou zainteresovanou stranou v odvetví cestovného ruchu od roku 1903 (24). Ako sa uvádza v odôvodnení 17, podporu cestovného ruchu na regionálnej a miestnej úrovni vykonávajú subjekty RTB a DMO. V liste ministerstva o štátnom ročnom rozpočte, v kapitole venovanej spoločnosti IN, sú uvedené pokyny pre činnosti spoločnosti IN v odvetví cestovného ruchu (25).

(27) V roku 2007 prijali nórske orgány národnú stratégiu pre odvetvie cestovného ruchu, ktorou stanovili hlavné ciele vlády v tomto odvetví (26). Jedným z týchto cieľov bolo posilniť uznanie Nórska ako turistickej destinácie. Spoločnosť IN v tejto súvislosti v roku 2007 vytvorila a zriadila webové sídlo visitnorway.com. Podľa stratégie pre odvetvie cestovného ruchu „webové sídlo presvedčí návštevníkov, aby cestovali do Nórska, a poskytne im kvalitné a komplexné informácie o Nórsku a o tom, čo odvetvie cestovného ruchu ponúka“ (27).

(28) Od vytvorenia webového sídla visitnorway.com spoločnosť IN, okrem poskytovania všeobecného obsahu o Nórsku (nehospodárska činnosť), ponúka subjektom RTB a DMO možnosť propagovať na webovom sídle visitnorway.com konkrétny obsah z oblasti cestovného ruchu (t. j. informácie o podujatiach, hoteloch, doprave atď.). Spoločnosť IN podpísala so subjektmi RTB a DMO štandardné dohody, na základe ktorých tieto subjekty uverejňujú konkrétny obsah z oblasti cestovného ruchu na webovom sídle visitnorway.com (priamo alebo prostredníctvom hyperlinkov) za ročné predplatné vypočítané na základe ročného obratu príslušných subjektov RTB a DMO. Subjekty RTB a DMO historicky tiež majú svoje vlastné webové sídla, na ktorých poskytujú všeobecné informácie o príslušných geografických oblastiach, ako aj podporu konkrétnym produktom cestovného ruchu, t. j. hospodárskym službám, v mene svojich partnerov a vlastníkov.

(29) V roku 2012 prijala nórska vláda novú stratégiu cestovného ruchu zameranú na zlepšenie štruktúry vnútroštátneho cestovného ruchu (28). Cieľom novej stratégie bolo zabezpečiť vyššiu efektívnosť verejnej podpory pre toto odvetvie, znížiť počet aktérov a zabezpečiť lepšiu koordináciu medzi nimi. Nórske orgány okrem toho uviedli, že cieľom je zabrániť diverzifikácii webových sídiel zaoberajúcich sa cestovným ruchom v Nórsku, ktoré majú rozličnú štruktúru a usporiadanie, používajú rôzne nástroje na rezerváciu, rôzne jazyky a podobne, ktoré sú všetky čiastočne financované rôznymi orgánmi verejnej správy, krajmi alebo obcami.

(30) Následne v roku 2013 ministerstvo obchodu, priemyslu a rybolovu prijalo „novú štruktúru cestovného ruchu“ s cieľom uľahčiť turistom výber Nórska ako turistickej destinácie (29).

(31) V liste ministerstva o rozpočte pre spoločnosť IN z roku 2013 (ďalej len „list ministerstva o rozpočte z roku 2013“ (30)) sa uvádza, že: „spoločnosť Innovation Norway má zabezpečovať správne šírenie nórskych cestovateľských skúseností prostredníctvom webového sídla visitnorway.com a pomáhať aktérom v odvetví cestovného ruchu […]“. Webové sídlo visitnorway.com bolo teda identifikované ako kľúčový prvok stratégie podpory nórskeho cestovného ruchu (31). Spoločnosť IN bola požiadaná, aby rozšírila webové sídlo a posilnila svoju podporu odvetvia cestovného ruchu. Cieľom bolo poskytnúť služby webového marketingu na oslovenie domácej aj medzinárodnej verejnosti na oficiálnom webovom sídle visitnorway.com (32).

(32) S ohľadom na tento cieľ začala spoločnosť IN realizovať projekt nazvaný „Nová štruktúra visitnorway“ (ďalej len „nová štruktúra“) (33). Nová štruktúra ponúkla subjektom RTB a DMO nielen marketingové a reklamné služby (ktoré sa poskytujú na základe štandardných dohôd, pozri odôvodnenie 28, ale aj ďalšie služby.

(33) Spoločnosť IN vykonala viaceré potrebné zmeny vlastností a funkcií platformy visitnorway.com, aby sa zachovala aktuálnosť technológie a aby bolo možné v priebehu času zabezpečovať efektívnu prevádzku platformy. V roku 2013 spoločnosť IN začala ponúkať niektoré funkcie systému DMS (v tomto dokumente sa spoločne označujú ako „webová infraštruktúra a súvisiace služby“) nórskym subjektom RTB a DMO, ktoré chceli presunúť obsah svojich webových sídiel na sídlo visitnorway.com. Toto začlenenie obsahu do platformy visitnorway.com je v súlade s cieľmi, ktoré nórske orgány stanovili vo svojej novej stratégii cestovného ruchu, aby sa, okrem iného, zabránilo diverzifikácii webových sídiel zaoberajúcich sa cestovným ruchom v Nórsku (pozri odôvodnenie 29).

(34) Následne dostali v roku 2014 všetky subjekty RTB a DMO ponuku na uzavretie dohôd o prémiovom partnerstve s možnosťou, aby ako svoju domovskú stránku používali webové sídlo visitnorway.com namiesto vytvárania alebo udržiavania vlastných domovských stránok. Prechod na webové sídlo visitnorway.com predpokladal ukončenie prevádzky ich vlastných webových sídiel. Tieto služby sa ponúkali iba subjektom RTB a DMO a nie na všeobecnom trhu, t. j. nie všetkým potenciálnym používateľom vrátane akcionárov alebo externých zákazníkov subjektov RTB a DMO (34).

(35) Po prechode sa niektoré služby, ktoré subjekty RTB a DMO predtým kupovali od spoločností, akou je sťažovateľ, stali nadbytočnými. Predovšetkým funkcia vyhľadávania by bola pre subjekty RTB a DMO nadbytočná a licenčné zmluvy so spoločnosťami, ako je napríklad New Mind | tellUs, by sa za normálnych okolností ukončili. Naopak, iné funkcie, ako je napríklad funkcia destinátora, boli stále potrebné na vytvorenie a udržiavanie databázy bodov záujmu alebo stručných informácií, ktoré sa majú uverejňovať na webovom sídle visitnorway.com.

(36) Napriek tomu, že ponuku na uzavretie dohody o prémiovom partnerstve dostali všetky subjekty RTB a DMO, nie všetky z nich mali/majú záujem nové služby, keďže prechod na webové sídlo visitnorway.com okrem iného predpokladal prijatie redakčných podmienok a obmedzení stanovených spoločnosťou IN (35). Preto si niektoré subjekty RTB a DMO zachovali štandardné dohody, na základe ktorých im spoločnosť IN poskytuje reklamné a marketingové služby (pozri odôvodnenie 28).

(37) Projekt „novej štruktúry“ cestovného ruchu v rámci webového sídla visitnorway.com (pozri odôvodnenie 32) v roku 2013, pred podpísaním dohôd o prémiovom partnerstve v roku 2014, ako je uvedené v odôvodnení 34, zahŕňal aj dva pilotné projekty, ALFA a Beta. To bude podrobnejšie opísané v ďalšom texte.

Projekt „Pilot ALFA“

(38) V marci 2013 spustila spoločnosť IN projekt s názvom „Pilot ALFA“ spoločne s dvoma pilotnými zákazníkmi, projektmi VisitSørlandet a VisitTrondheim. Projekt Pilot ALFA sa týka presunu webových sídiel spoločností Visit Sørlandet AS (36) (subjekt RTB) a Visit Trondheim AS (37) (subjekt DMO) na platformu visitnorway.com.

(39) Tieto dva podniky boli vybrané ako účastníci pilotného projektu a podpísali so spoločnosťou IN dohodu o prémiovom partnerstve s cieľom využívať webové sídlo visitnorway.com. Na základe týchto dohôd obe spoločnosti presmerovali svoje URL (38) na visitnorway.com a ukončili používanie svojich vlastných domovských stránok. Informácie dostupné na týchto stránkach (t. j. všeobecné turistické informácie a konkrétny obsah z oblasti cestovného ruchu) sa presunuli na webové sídlo visitnorway.com.

(40) Keď obe spoločnosti prevádzkovali svoje vlastné webové sídla, boli klientmi sťažovateľa. Používali preto funkcie destinátora tellUs a vyhľadávania tellUs a za používanie platili sťažovateľovi licenčný poplatok. Po presmerovaní svojich URL na visitnorway.com a ukončení prevádzky svojich vlastných webových sídiel však tieto spoločnosti ukončili zmluvy na funkciu vyhľadávania, keďže z technických dôvodov sa na webovom sídle visitnorway.com môže použiť iba funkcia vyhľadávania od spoločnosti IN (na webovom sídle je jediný vyhľadávací nástroj, ktorý vyvinula a inštalovala na platformu spoločnosť IN).

(41) Obe spoločnosti naďalej museli mať uzavreté zmluvy so sťažovateľom alebo s podobnou spoločnosťou na funkciu destinátora. Spoločnosť IN túto funkciu neposkytuje. Sťažovateľ bol jediný dodávateľ služieb systému DMS na nórskom trhu. V rokoch 2012 a 2013 však vstúpil na trh medzinárodný konkurent, spoločnosť CityBreak, s ponukou funkcie destinátora, ktorá umožňuje poskytovateľom služieb cestovného ruchu vytvoriť databázu bodov záujmu (39).

(42) Subjekty RTB a DMO, ktoré prešli na platformu visitnorway.com, si preto mohli zvoliť spomedzi rôznych spoločností ponúkajúcich funkciu destinátora (New Mind | tellUs, CityBreak alebo akýkoľvek iný prevádzkovateľ, ktorý by mohol vstúpiť na trh), zatiaľ čo zákazníci využívajúci služby vyhľadávania tellUs mohli využívať len funkcie destinátora tellUs. Keď bola spoločnosť New Mind | tellUs jediným poskytovateľom webových služieb a infraštruktúry, všetky subjekty RTB a DMO museli mať s touto spoločnosťou uzavretú zmluvu na funkcie vyhľadávania aj destinátora.

(43) Používanie rôznych funkcií pred projektom Pilot ALFA a po jeho spustení je znázornené na tomto obrázku: Text obrazu Vlastné webové sídlo subjektov DMO (pred projektom Pilot ALFA) Vlastné webové sídlo Vyhľadávanie tellUs Databáza tellUs Destinátor tellUs Destinačná spoločnosť Visitnorway.com (po spustení projektu Pilot ALFA) Destinátor tellUs Destinátor CityBreak Vyhľadávanie visitnorway Visitnorway.com Destinačná spoločnosť Destinačná spoločnosť Databáza CityBreak Databáza tellUs Databáza IN Zdroj: dozorný úrad, na základe informácií, ktoré poskytli nórske orgány (dokument č. 688213).

(44) Služby, ktoré ponúkala spoločnosť IN subjektom RTB a DMO pred realizáciou projektu novej štruktúry (t. j. online marketingové a reklamné služby na webovom sídle visitnorway.com), boli ponúknuté za poplatok vypočítaný na základe ročného obratu týchto subjektov a nie na základe trhovej ceny poskytovaných služieb (pozri odôvodnenie 28). Tento systém tvorby cien sa uplatňoval aj v rámci projektu Pilot ALFA, bez ďalších poplatkov za doplnkové služby poskytované spoločnosťou IN (webovú infraštruktúru a súvisiace služby).

(45) Nórske orgány uviedli ako dôvod na neúčtovanie príplatkov za doplnkové služby (40), že nové služby sa vyvíjali a obe spoločnosti podieľajúce sa na pilotnom projekte investovali značný čas a úsilie do podpory rozvoja nových funkcií spoločnosti IN, a tak poskytovali spoločnosti náhradu vo forme cennej spätnej väzby a informácií o nových službách.

Projekt „Pilot Beta“

(46) Od júla 2013 do novembra 2013 spoločnosť IN realizovala projekt „Pilot Beta“. Počas tohto pilotného projektu spoločnosť IN študovala nové obchodné modely vrátane možnosti podpory nových dohôd o prémiovom partnerstve pre všetky subjekty RTB a DMO.

(47) Od 1. januára 2014 ponúkala spoločnosť IN dohody o prémiovom partnerstve všetkým zainteresovaným subjektom DMO a RTB na nediskriminačnom základe. Spoločnosť IN zaviedla nový model tvorby cien za tieto služby, keď podľa nórskych orgánov mala účtovaná cena odrážať náklady na služby poskytované spoločnosťou IN vrátane primeraného zisku. Nový cenový model sa od 1. januára 2014 uplatňoval aj v rámci dvoch pilotných projektov, t. j. VisitSørlandet a VisitTrondheim.

(48) Spoločnosť IN následne ponúkala subjektom RTB a DMO (41) dve rôzne možnosti, ako je znázornené na obrázku 2: i) služby na základe dohôd o prémiovom partnerstve (42) a ii) propagácia na základe neprémiových dohôd (43). Bez ohľadu na vzťah so subjektmi RTB a DMO webové sídlo visitnorway.com propaguje Nórsko ako turistickú destináciu poskytovaním všeobecných informácií o krajine (44).

(49) Dohody o prémiovom partnerstve sa podpisovali so subjektmi RTB a DMO, ktoré chceli prejsť na webové sídlo visitnorway.com. Tým subjektom RTB a DMO, ktoré nechceli presunúť svoje webové sídla na webové sídlo visitnorway.com (neprémioví partneri), spoločnosť IN ponúkala rovnaké reklamné a marketingové služby ako predtým, na základe štandardných dohôd. Obrázok 2 Súčasná štruktúra webového sídla visitnorway.com Zdroj: spoločnosť IN

3. SŤAŽNOSŤ

(50) Spoločnosť New Mind | tellUs vo svojej sťažnosti tvrdí, že propagačné činnosti spoločnosti IN a jej úlohy v súvislosti s webovými sídlom visitnorway.com ako vnútroštátnym portálom pre cestovný ruch je možné považovať za službu všeobecného hospodárskeho záujmu (ďalej len „SVHZ“) v súlade s pravidlami Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) pre štátnu pomoc.

(51) Spoločnosť IN však v roku 2013 vstúpila na nový trh (45), s ponukou nových hospodárskych služieb subjektom RTB a DMO, ktoré im umožňujú, aby presunuli svoje webové sídla na sídlo visitnorway.com (t. j. webovú infraštruktúru a súvisiace služby). Spoločnosť New Mind | tellUs sa domnieva, že tieto služby nie sú súčasťou mandátu, ktorý dostala spoločnosť IN, a nie sú poskytované v súlade s judikatúrou vo veci Altmark (46).

(52) Sťažovateľ zdôrazňuje, že kým spoločnosť IN poskytuje hospodárske služby, nemala by dostávať štátnu pomoc (47).

(53) Konkrétne sa v podnete uvádzajú štyri rôzne formy údajnej štátnej pomoci: a) nezavedené oddelenie účtovníctva pre komerčnú činnosť spoločnosti IN, b) ušlé zisky prostredníctvom neziskovej orientácie hospodárskej činnosti spoločnosti IN, c) údajná pomoc subjektom RTB a DMO poskytovaná spoločnosťou IN vo forme webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb za ceny nižšie ako je trhová cena a d) všeobecné oslobodenie od dane z príjmu udelené spoločnosti IN, ktoré sa vzťahuje aj na jej hospodársku činnosť.

(54) Napokon, spoločnosť New Mind | tellUs tiež tvrdí, že spoločnosť IN nabáda svojich klientov, aby ukončili svoje predchádzajúce zmluvy so spoločnosťou New Mind | tellUs, pričom im ponúka bezplatné prekladateľské služby pri prechode subjektov RTB a DMO na webové sídlo visitnorway.com (48).

4. DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

(55) Dňa 16. júla 2014 sa dozorný úrad rozhodol začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3.

(56) Dozorný úrad však obmedzil rozsah formálneho vyšetrovacieho konania na tri z opatrení uvedených sťažovateľom: i) nezavedené oddelenie účtovníctva pre komerčnú činnosť spoločnosti IN a chýbajúci mechanizmus alokácie nákladov, ii) ušlé zisky prostredníctvom neziskovej orientácie hospodárskej činnosti a iii) údajná pomoc subjektom RTB a DMO poskytovaná spoločnosťou IN vo forme cien nepostačujúcich na dosiahnutie primeranej návratnosti investícií pri poskytovaní webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb.

(57) Všeobecné oslobodenie od dane z príjmu udelené spoločnosti IN bolo vylúčené z rozhodnutia o začatí konania (49). V tejto veci sa už začalo konanie o existujúcej pomoci.

(58) Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia o začatí konania, dozorný úrad sa predbežne domnieva, že poskytovanie webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb predstavuje hospodársku činnosť, oddeliteľnú od samotnej propagácie Nórska ako turistickej destinácie. Tieto nové služby sa ponúkajú všetkým subjektom RTB a DMO iba od 1. januára 2014. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že keby tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc, išlo by o novú pomoc (50).

(59) Dozorný úrad okrem toho zastáva tiež názor, že ak by sa preukázalo, že spoločnosť IN neúčtuje konkurencieschopnú trhovú cenu za služby poskytované subjektom RTB a DMO, existencia novej štátnej pomoci v prospech týchto subjektov by sa nedala vylúčiť.

(60) Napokon, dozorný úrad pochybuje o tom, že údajné opatrenia štátnej pomoci by sa mohli považovať za zlučiteľné s Dohodou o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c) ako pomoc na podporu aktivít v oblasti cestovného ruchu (51).

(61) Vzhľadom na tieto predbežné závery, dozorný úrad usúdil, že nemá k dispozícii dostatok informácií na to, aby mohol vylúčiť existenciu štátnej pomoci alebo jej nezlučiteľnosť s Dohodou o EHP. Bolo preto začaté formálne vyšetrovacie konanie

5. PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

(62) Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania predložil iba sťažovateľ, spoločnosť New Mind | tellUs.

(63) Pokiaľ ide o vec samotnú, sťažovateľ zdôrazňuje, že spoločnosť IN vstúpila na už dobre fungujúci trh s webovou infraštruktúrou a súvisiacimi službami, ktoré sú hospodárskymi službami. Vstup na tento trh nie je reakciou na pokyn štátu a je v rozpore s hlavnou úlohou spoločnosti IN podporovať súkromné podnikanie.

(64) Spoločnosť New Mind | tellUs súhlasí s predbežnými zisteniami dozorného úradu o prítomnosti štátnych zdrojov, pripísateľnosti, selektívnosti a možnom narušení hospodárskej súťaže.

(65) Pokiaľ ide o existenciu výhody, sťažovateľ sa domnieva, že spoločnosť IN krížovo dotovala svoju webovú infraštruktúru a súvisiace služby. Dôvodom je, že v spoločnosti IN neexistuje riadne oddelenie účtov a pri poskytovaní týchto hospodárskych služieb subjektom RTB a DMO spoločnosťou IN existujú ušlé zisky. Sťažovateľ tiež trvá na tom, že spoločnosť IN poskytuje prekladateľské služby bezplatne (pozri odôvodnenie 54).

(66) Pokiaľ ide o údajnú pomoc v prospech subjektov RTB a DMO, sťažovateľ tvrdí, že nórske orgány ich neinformovali o rozhodnutí o začatí konania.

(67) Okrem toho argumentuje tým, že počas pilotných projektov vybraní pilotní zákazníci neplatili za poskytnuté služby. Cenový model zavedený neskôr spoločnosťou IN nepokrýva všetky relevantné náklady, ani neprináša primeraný zisk. Spoločnosť IN predovšetkým do svojich výpočtov nezahrnula všetky vývojové náklady súvisiace s vytvorením infraštruktúry pre novú štruktúru (18 miliónov NOK) a nezapočítava návratnosť investícií. Subjekty RTB a DMO preto získavajú výhodu.

(68) Pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci, sťažovateľ tvrdí, že na predmetnom trhu nedochádza k žiadnemu zlyhávaniu trhu. Okrem toho skutočnosť, že spoločnosť IN poskytuje bezplatné alebo dotované prekladateľské služby subjektom RTB a DMO, ktoré presúvajú obsah na platformu visitnorway.com, predstavuje podmienku viazania v rozpore s antitrustovými pravidlami, a preto údajnú štátnu pomoc nie je možné vyhlásiť za zlučiteľnú.

(69) Dňa 13. januára 2015 sťažovateľ poslal dozornému úradu kópiu listu ministerstva o štátnom rozpočte z roku 2015 (52). Podľa jeho názoru tento list potvrdzuje, že činnosti spoločnosti IN v oblasti webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb nepatria do rámca mandátu spoločnosti IN, ktorý je obmedzený len na všeobecnú propagáciu Nórska ako turistickej destinácie.

6. PRIPOMIENKY NÓRSKYCH ORGÁNOV K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA A K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

(70) Nórske orgány vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania (53) uviedli, že predmetné opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, a ak niektoré opatrenia predstavujú štátnu pomoc, táto pomoc by sa mala klasifikovať ako existujúca pomoc, keďže podpora cestovného ruchu v Nórsku je jednou z úloh predchodcov spoločnosti IN z obdobia pred podpisom Dohody o EHP.

(71) Alternatívne, ak bola nová pomoc zistená, mala by sa považovať za zlučiteľnú s Dohodou o EHP ako náhrada za SVHZ alebo podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP ako pomoc na podporu odvetvia cestovného ruchu.

(72) Nórske orgány uvádzajú, že „ak je možné hospodársku činnosť oddeliť od úlohy verejného orgánu, orgán sa môže považovať za podnik v tejto funkcii. Všetky činnosti sa však považujú za nehospodárske činnosti, ak nie je možné jednotlivé činnosti od seba oddeliť“ (54). Na základe tohto predpokladu sa nórske orgány domnievajú, že dozorný úrad nesprávne pochopil skutočnosti, keďže dané služby, t. j. webová infraštruktúra a súvisiace služby, sa neposkytujú samostatne, ale len ako integrovaná súčasť služieb ponúkaných prostredníctvom webového sídla visitnorway.com, čo sa ako celok musí považovať za nehospodársku činnosť. Poskytovanie týchto služieb subjektom RTB a DMO je súčasťou úlohy spoločnosti IN zabezpečovať propagáciu Nórska ako turistickej destinácie, čo je súčasť národnej stratégie v oblasti cestovného ruchu na podporu podnikania. V dôsledku toho sa webová infraštruktúra a súvisiace služby nemôžu posudzovať samostatne, ale iba ako súčasť propagačných činností spoločnosti IN.

(73) V každom prípade, keď spoločnosť IN uzavrie dohody o poskytovaní platených služieb, používa základný nákladový model, aby sa zabezpečilo zohľadnenie všetkých relevantných nákladov služieb pre spoločnosť IN. Táto metodika bola kodifikovaná v „Usmerneniach pre platby používateľa“, vyňatých z listu ministerstva o rozpočte pre spoločnosť IN z roku 2011 (55), a spoločnosť ju od roku 2011 uplatňuje. Spoločnosť IN použila túto metodiku alokácie nákladov aj v dohodách o prémiovom partnerstve, čo umožňuje spoločnosti IN pokryť všetky náklady súvisiace s týmito dohodami. Spoločnosť IN tiež zahrnula do svojho rozpočtu a cien očakávaný zisk vo výške [… % až … %]. Nórske orgány tiež vysvetlili, že odvetvie cestovného ruchu, a najmä trh so službami webovej infraštruktúry, je veľmi dynamickým odvetvím. V dôsledku musia spoločnosť IN a webové sídlo visitnorway.com prispôsobovať poskytované služby vývoju technológií a trhu.

(74) Pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci, nórske orgány argumentujú uplatňovaním pravidiel pre SVHZ. Podľa nórskych orgánov, ak by sa služby posudzované v tomto prípade považovali za hospodárske činnosti a zistila by sa existencia pomoci, takáto pomoc by sa mala posudzovať podľa pravidiel zlučiteľnosti pre SVHZ (56). Nórske orgány zastávajú názor, že poskytovanie týchto služieb napĺňa ducha rozhodnutia Komisie 2012/21/EÚ (57).

(75) Nórske orgány tiež tvrdia, že predmetné opatrenia by sa mali vyhlásiť za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c) tejto dohody, ako štátna pomoc na podporu odvetvia cestovného ruchu.

(76) Nórske orgány zdôrazňujú, že poskytnutie prístupu k platforme subjektom RTB a DMO zvýšilo konkurenciu na dolnom trhu so službami destinátorov. Toto sa musí zohľadniť s cieľom vyvážiť prípadný negatívny účinok údajnej pomoci. Nórske orgány vysvetlili, že na webovom sídle visitnorway.com sa zhromažďujú informácie o produktoch z oblasti cestovného ruchu od všetkých možných konkurentov, t. j. od spoločností New Mind | tellUs alebo CityBreak alebo od akejkoľvek inej spoločnosti, ktorá môže vstúpiť na trh, a teda konkurenčný tlak na tomto trhu vzrástol. V minulosti bola spoločnosť New Mind | tellUs jediným poskytovateľom na trhu. Okrem toho, spoločnosť IN ponúka platformu subjektom RTB a DMO, ktoré nekonkurujú podnikom za hranicami Nórska.

(77) Nórske orgány spochybňujú tvrdenie, že spoločnosť IN poskytuje prekladateľské služby bezplatne subjektom RTB a DMO, ktoré podpísali dohody o prémiovom partnerstve, a vysvetľujú, ako spoločnosť IN podporuje náklady na preklady v rôznych scenároch. Spoločnosť IN vo všeobecnosti pokrýva časť nákladov, ktoré subjekty RTB a DMO vynakladajú na preklady týkajúce sa informácií všeobecného záujmu, ako súčasť svojej úlohy propagovať Nórsko ako turistickú destináciu. Týka sa to však len 50 % nákladov na preklady súvisiace so špecifickými bodmi záujmu subjektov RTB a DMO (58). Toto je všeobecné pravidlo voči všetkým subjektom RTB a DMO. Pokiaľ však ide o subjekty RTB a DMO, ktoré prešli na platformu visitnorway.com (t. j. prémioví partneri), spoločnosť IN nepokrýva žiadne náklady na preklady. Inými slovami, prémioví partneri strácajú prekladateľské nástroje. Preto na rozdiel od tvrdenia sťažovateľa neexistuje stimul na podpísanie dohody o prémiovom partnerstve s cieľom získať náhradu nákladov na preklady.

(78) V odpovedi na pripomienky sťažovateľa nórske orgány zdôrazňujú, že spoločnosť IN nie je konkurentom spoločnosti New Mind | tellUs. Je pravda, že udelenie prístupu k platforme visitnorway.com subjektom RTB a DMO viedlo k situácii, keď služby, ktoré predtým ponúkali externé IT spoločností, sa stali čiastočne nadbytočnými, ale spoločnosť IN nie je priamym konkurentom sťažovateľa. Inými slovami, spoločnosť IN nenahrádza spoločnosť New Mind | tellUs ako dodávateľa služieb IT, ale niektoré funkcie (napríklad vyhľadávanie TellUs) už nie sú potrebné alebo technicky možné.

(79) Nórske orgány tiež predložili dozornému úradu dôkaz o tom, že spoločnosť IN informovala subjekty RTB a DMO o rozhodnutí o začatí konania. Spoločnosť IN zaslala e-maily všetkým prémiovým partnerom (údajným príjemcom štátnej pomoci) a informácia o rozhodnutí o začatí konania bola uvedená aj na webovom sídle spoločnosti (59).

(80) Napokon, v odpovedi na najnovšiu zásielku od sťažovateľa (60) (uvedenú v odôvodnení 69) nórske orgány vyjadrili názor, že otázka, na ktorú poukázala spoločnosť New Mind | tellUs, bola už riadne zodpovedaná. Nebolo preto potrebné ďalšie objasnenie (61).

II. POSÚDENIE

1. EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

(81) Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie takto: „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovarov, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami, je nezlučiteľná s plnením tejto dohody.“

(82) Opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak spĺňa štyri podmienky. Po prvé, opatrenie musí byť financované štátom alebo zo štátnych prostriedkov a musí byť pripísateľné štátu. Po druhé, opatrenie musí poskytovať výhodu. Po tretie, opatrenie musí zvýhodňovať vybrané podniky alebo hospodárske činnosti. Po štvrté, opatrenie musí byť schopné ovplyvniť obchod medzi zmluvnými stranami a narušiť hospodársku súťaž v EHP.

(83) Ak má ísť o štátnu pomoc, musia byť splnené všetky kumulatívne podmienky článku 61 ods. 1 (62).

1.1. ROZSAH PÔSOBNOSTI TOHTO ROZHODNUTIA

(84) Rozhodnutie o začatí konania sa vzťahuje na údajnú štátnu pomoc v prospech spoločnosti IN, ako aj v prospech subjektov RTB a DMO. Záujem dozorného úradu sa na základe informácií poskytnutých sťažovateľom a nórskymi orgánmi zameral na webovú infraštruktúru a súvisiace služby, ktoré spoločnosť IN poskytuje subjektom RTB a DMO na základe dohôd o prémiovom partnerstve.

(85) Počas konania vo veci formálneho zisťovania však dozorný úrad dospel k záveru, že na posúdenie správania sa spoločnosti IN na trhu s webovou infraštruktúrou a súvisiacimi službami je tiež potrebné posúdiť ostatné komerčné služby, ktoré spoločnosť IN poskytuje subjektom RTB a DMO, t. j. služby reklamy a marketingu konkrétneho obsahu. Dôvodom je, že obchodný plán spoločnosti IN týkajúci sa novej štruktúry sa vzťahuje na oba druhy služieb.

(86) Preto, aj keď osobitné reklamné a marketingové služby neboli zahrnuté do predmetu rozhodnutia o začatí konania a nie sú zahrnuté ani v tomto rozhodnutí, dozorný úrad sa nimi bude zaoberať v rozsahu potrebnom na prijatie rozhodnutia o údajných opatreniach štátnej pomoci prostredníctvom webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb.

1.2. MOŽNÉ OPATRENIA ŠTÁTNEJ POMOCI V PROSPECH SPOLOČNOSTI IN

1.2.1. Či je možné považovať spoločnosť IN za „podnik“

(87) Z článku 61 ods. 1 Dohody o EHP vyplýva, že na to, aby opatrenia predstavovali štátnu pomoc, musia uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov. Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uplatňuje len v prípade, že príjemcom pomoci je podnik. V dôsledku toho je potrebné skúmať, či sa spoločnosť IN kvalifikuje ako podnik v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

(88) Podniky sú subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právne postavenie a spôsob ich financovania (63). Hospodárske činnosti sú také, ktoré pozostávajú z poskytovania tovarov alebo služieb na trhu (64). Všetky subjekty, ktoré sú právne oddelené od štátu a ktoré sa podieľajú na vykonávaní hospodárskych činností, sa považujú za „podniky“. Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP sa vzťahuje na všetky verejné a súkromné podniky (65).

(89) Ak subjekt vykonáva hospodársku činnosť, treba ho považovať za podnik iba v súvislosti s týmito konkrétnymi službami, bez ohľadu na to, ako by sa mali klasifikovať jeho ostatné činnosti (66).

(90) Nórske orgány tvrdia, že poskytovanie webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb nie je možné vymedziť ako hospodársku činnosť. Podľa ich názoru tieto služby nie sú oddeliteľné od služieb poskytovaných subjektom RTB a DMO na propagáciu Nórska ako turistickej destinácie prostredníctvom webového sídla visitnorway.com. Keďže vytvorenie a spravovanie tejto platformy zodpovedá cieľu propagácie Nórska ako turistickej destinácie a túto všeobecnú úlohu nie je možné vymedziť ako hospodársku činnosť, ako hospodársku činnosť nemožno vymedziť ani IT služby skúmané v tomto prípade.

(91) Dozorný úrad trvá na opačnom závere, čím potvrdzuje svoje predbežné stanovisko vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania.

(92) Dozorný úrad konštatuje, po prvé, že v liste ministerstva o rozpočte z roku 2013 (67) sa spoločnosti IN umožňuje vykonávať hospodárske aj nehospodárske činnosti za predpokladu, že je stanovený rozdiel, pokiaľ ide o financovanie týchto činností: hospodárske činnosti sa musia vykonávať za trhových podmienok, a teda musia byť financované klientmi. V dôsledku toho existuje právna možnosť, aby spoločnosť IN poskytovala súčasne hospodárske aj nehospodárske služby.

(93) Po druhé, dozorný úrad sa domnieva, že skutočnosť, že spoločnosť IN pri niektorých príležitostiach pôsobí ako nástroj štátu na zabezpečovanie všeobecnej propagácie Nórska a v tejto súvislosti neposkytuje služby alebo tovar na trhu, nie je dostatočným dôvodom na vyvodenie záveru, že spoločnosť IN neposkytuje iné hospodárske služby v odvetví cestovného ruchu.

(94) Po tretie, dozorný úrad súhlasí, že propagácia Nórska ako turistickej destinácie nie je hospodárskou činnosťou. Spoločnosť IN však na svojej platforme ponúka rôzne druhy služieb. Spoločnosť IN poskytuje marketing a propagáciu všeobecného obsahu týkajúceho sa Nórska, t. j. všeobecné informácie o polárnej žiare, počasí, geografických charakteristikách krajiny atď., ale aj konkrétneho obsahu z oblasti cestovného ruchu, t. j. reklamu hotelov, reštaurácií alebo iných podnikov. Marketing všeobecných informácií o Nórsku nie je hospodárskou činnosťou, ale reklama konkrétnych podnikov cestovného ruchu predstavuje hospodársku činnosť.

(95) Dozorný úrad nemôže prijať tvrdenie, že poskytovanie webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb subjektom RTB a DMO nepredstavuje hospodársku činnosť, keďže konečným cieľom je vykonávať nehospodársku činnosť, konkrétne všeobecnú propagáciu Nórska ako turistickej destinácie. Dozorný úrad sa domnieva, že tento cieľ nórskych orgánov nie je relevantný pri určovaní, či spoločnosť IN vykonáva hospodársku činnosť. Dozorný úrad sa domnieva, že podpora súkromného podnikania v cestovnom ruchu znamená hospodársku činnosť.

(96) Judikatúra v určitých prípadoch pripúšťa, že „nie je vhodné oddeľovať nákup výrobku od jeho neskoršieho používania a že otázka, či má neskoršie používanie kúpeného výrobku hospodársku povahu alebo nie, nevyhnutne určuje povahu nákupnej činnosti“ (68). Dozorný úrad však pripomína, že príjemcovia IT služieb spoločnosti IN, subjekty RTB a DMO, tiež využívajú tieto služby na poskytovanie hospodárskych aj nehospodárskych služieb. Subjekty RTB a DMO vykonávajú všeobecnú propagáciu cestovného ruchu vo svojich príslušných geografických oblastiach, ale aj konkrétne činností v oblasti cestovného ruchu v mene svojich akcionárov a klientov. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že spoločnosť IN poskytuje hospodárske služby.

(97) Po štvrté, dozorný úrad sa na rozdiel od tvrdenia nórskych orgánov, pozri odôvodnenie 90, domnieva, že na propagáciu Nórska ako turistickej destinácie nie je potrebné poskytovať aj webovú infraštruktúru a súvisiace služby. Spoločnosť IN v skutočnosti až do roku 2013 úspešne podporovala cestovný ruch v Nórsku napriek skutočnosti, že tieto webové služby poskytuje prostredníctvom dohôd o prémiovom partnerstve až od uvedeného roka. Dozorný úrad zdôrazňuje, že nórske orgány nepredložili žiadny dôkaz, ktorý by umožňoval dospieť k záveru, že ak sa prostredníctvom webového sídla visitnorway.com nebudú uvedené webové služby poskytovať, snaha spoločnosti IN podporovať cestovný ruch v krajine bude neúčinná. Dozorný úrad preto neprijíma tvrdenie, že na propagáciu Nórska ako turistickej destinácie je potrebné poskytovať aj webovú infraštruktúru a súvisiace služby. Dozorný úrad teda nevidí dôvod, prečo by uvedené služby mali byť neoddeliteľné.

(98) Po piate, dozorný úrad pripomína, že pri určovaní, či je služba hospodárska, je významným faktorom skutočnosť, či existuje hospodárska súťaž na príslušnom trhu, t. j. či existujú ďalšie subjekty ponúkajúce rovnaké alebo nahraditeľné tovary a služby (69). Webovú infraštruktúru a súvisiace služby poskytujú aj súkromní prevádzkovatelia, ako je napríklad sťažovateľ, a preto dozorný úrad dospel k záveru, že uvedená podmienka je v tomto prípade splnená.

(99) Súdny dvor vo svojej judikatúre zdôraznil, že hospodárske činnosti sa spravidla poskytujú za odplatu (70). Sťažovateľ aj spoločnosť IN poskytujú webovú infraštruktúru a súvisiace služby za odplatu, preto dozorný úrad považuje túto skutočnosť za ďalší dôvod, prečo by sa tieto služby mali vymedziť ako hospodárske.

(100) Dozorný úrad sa domnieva, že tento záver platí aj v prípade, ak spoločnosť IN neposkytuje webovú infraštruktúru a súvisiace služby ako samostatnú službu. Keď sú webové sídla subjektov RTB a DMO integrované do webového sídla visitnorway.com, subjektom RTB a DMO sa poskytujú z platformy služby, ktoré si predtým kupovali od súkromných prevádzkovateľov za odplatu. Nie je preto dôležité, či sa poskytovanie týchto služieb ponúka iba subjektom RTB a DMO alebo aj iným spoločnostiam destinačného manažmentu.

(101) V dôsledku toho dozorný úrad dospel k záveru, že IN je podnik v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak poskytuje webovú infraštruktúru a súvisiace služby.

1.2.2. Hospodárska výhoda

(102) Ako už bolo uvedené, nórske orgány argumentujú, že poskytovanie webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb treba chápať v kontexte činností spoločnosti IN na podporu cestovného ruchu, ako súčasti nórskeho cieľa znížiť počet subjektov RTB a DMO a zabezpečiť vyššiu efektívnosť odvetvia cestovného ruchu. Dozorný úrad pripomína, že v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa nerozlišuje medzi štátnymi zásahmi na základe ich príčin alebo cieľov, ale sú určené na základe ich účinkov (71). Súdny dvor uviedol, že „z toho vyplýva, že štátna pomoc je objektívnym pojmom a kritériom je, či štátne opatrenie priznáva alebo nepriznáva jednému alebo niektorým podnikom výhodu“ (72). Účely novej štruktúry nórskeho cestovného ruchu nie sú preto relevantné na určenie, či údajné opatrenia predstavujú výhody a štátnu pomoc.

(103) V prejednávanej veci existencia výhody závisí od toho, i) či spoločnosť IN krížovo dotuje svoje hospodárske činnosti z verejných finančných prostriedkov prijímaných ako náhradu za svoje nehospodárske činnosti a ii) či spoločnosť IN vyžaduje primeranú návratnosť kapitálu (primeraný zisk) v prípade hospodárskych služieb poskytovaných subjektom RTB a DMO.

(104) Tieto dve otázky sa budú posudzovať v nasledujúcich dvoch pododdieloch. Na účely posúdenia dozorný úrad určí, či spoločnosť IN účtovala subjektom RTB a DMO za poskytnuté služby nižšie ceny, ako je hladina, ktorá by prevládla pri konkurenčnom trhovom nastavení (t. j. bez trhovej sily). Dozorný úrad sa domnieva, že primeraným ukazovateľom pre takúto konkurenčnú hladinu je cena dostatočná na pokrytie prírastkových nákladov, t. j. priamo priraditeľné variabilné náklady a primeraný podiel spoločných (pevných) nákladov, plus primeraná návratnosť kapitálu (73).

1.2.2.1. Krížové dotovanie webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb

(105) Keď subjekt vykonáva hospodárske aj nehospodárske činnosti, mal by mať zavedený systém účtovania nákladov, ktorý zabezpečí, aby sa hospodárske činnosti nedotovali zo štátnych prostriedkov vyčlenených na nehospodárske činnosti tohto subjektu (74).

(106) Zavedené by mali byť mechanizmy objektívnej a transparentne alokácie nákladov, aby sa zabezpečilo, že štátne prostriedky vyčlenené na nehospodárske činnosti daného subjektu nebudú pokrývať prírastkové náklady súvisiace s hospodárskymi činnosťami. Bez takýchto mechanizmov môžu hospodárske činnosti získavať výhody z verejných finančných prostriedkov poskytovaných na nehospodárske činnosti. Okrem toho, vnútorné účty by mali umožniť identifikáciu nákladov a výnosov zodpovedajúcich rôznym službám (75).

(107) Dozorný úrad preto skontroluje, či má spoločnosť IN zavedenú metodiku umožňujúcu oddeliť náklady a príjmy vyplývajúce z jej hospodárskych a nehospodárskych činností, ako prostriedok na vylúčenie rizika krížových dotácií medzi rôznymi činnosťami spoločnosti IN. Dozorný úrad posúdi aj účtovníctvo spoločnosti IN týkajúce sa hospodárskych služieb poskytovaných subjektom RTB a DMO.

Mechanizmus alokácie nákladov

(108) Ako už bolo uvedené, verejný podnik vykonávajúci hospodárske aj nehospodárske činnosti musí zaviesť účtovné systémy a postupy, ktoré mu umožňujú alokovať všetky prírastkové náklady vzniknuté z poskytovania hospodárskych služieb na účty obsahujúce hospodárske činností (76).

(109) Na základe informácií poskytnutých spoločnosťou IN dozorný úrad dospel k záveru, že spoločné náklady sú tieto: i) vývojové náklady projektu novej štruktúry, ii) všeobecné prevádzkové náklady, t. j. náklady na kontrolu a správu, pomoc správcu webovej siete atď., a iii) technické prevádzkové náklady platformy, t. j. náklady na IT konzultantov, ročné licenčné poplatky za softvér, údržbu hardvéru a softvéru atď. (77).

(110) Nórske orgány vysvetlili, že vývojové náklady predstavujú náklady na riadenie projektu, vypracovanie koncepcie, technický rozvoj a zlepšenia, testovanie a prácu konzultantov na príprave webového sídla visitnorway.com pre projekt novej štruktúry. Vývojové náklady dosiahli v roku 2013 výšku približne 18 miliónov NOK (78).

(111) Podľa odpovede nórskych orgánov na rozhodnutie o začatí konania (79) bola na hospodárske služby poskytované prostredníctvom platformy alokovaná suma 4 milióny NOK. Podľa poskytnutých informácií, pri zohľadnení rozdelenia nákladov založeného na úplnej transparentnosti medzi všeobecným marketingom a konkrétnym marketingom (80), veľká väčšina prevádzkových a technických nákladov novej štruktúry (približne 89 %) súvisí so všeobecným marketingom Nórska (nehospodárska činnosť). V rámci obchodného modelu spoločnosti IN boli preto vývojové náklady vo výške 4 milióny NOK zahrnuté ako investičné náklady. Nórske orgány poskytli informácie potvrdzujúce, že toto je primeraná alokácia vývojových nákladov. Spoločnosť IN predovšetkým oznámila dozornému úradu, že kontrolou 15 766 redakčných strán a 19 000 výpisov sa zistilo, že v období od 23. marca 2014 do 23. marca 2015 sa 84,3 % všetkých zhliadnutí stránok dá vymedziť ako všeobecný marketing a 15,7 % všetkých zhliadnutí stránok sa týkalo obchodných dokumentov (81). Najväčšia časť vývojových nákladov by sa preto mala alokovať na nehospodárske služby platformy.

(112) Na základe uvedených poskytnutých informácií dozorný úrad konštatuje, že podiel vývojových nákladov alokovaných na hospodárske služby spoločnosti IN je viac ako 20 %, čo je viac než skutočný podiel nákladov spojených s podporou konkrétneho obsahu, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že alokácia sumy 4 milióny NOK na obchodný model dohôd o prémiovom partnerstve je primeraná a odôvodnená.

(113) Sťažovateľ však tvrdí, že vývojové náklady by mali zahŕňať aj časti nákladov vzťahujúcich sa na zriadenie samotnej platformy v roku 2007.

(114) Spoločnosť IN potvrdzuje, že tieto náklady neboli zahrnuté do výpočtu nákladov. Spoločnosť IN tvrdí, že platforma existovala už pred podpisom dohôd o prémiovom partnerstve a subjekty RTB a DMO už mali uzavreté dohody o spolupráci a platili ročný partnerský poplatok, čím prispeli k vytvoreniu platformy (82). Okrem toho počiatočné náklady zahrnuté neboli, pretože neboli kapitalizované (83), ako je to povolené podľa nórskych účtovných štandardov (NRS 19) (84). Štandard NRS 19 sa vzťahuje na príslušné priame náklady a kapitalizáciu nákladov. Podľa tohto štandardu, nehmotné aktíva, t. j. nepeňažné aktíva bez fyzickej podstaty, ktoré spoločnosť používa pri výrobe alebo predaji tovaru a služieb, nemusia byť kapitalizované. Na základe týchto pravidiel preto neboli v prípade platformy visitnorway.com žiadne vývojové náklady kapitalizované.

(115) Okrem toho nórske orgány vysvetlili, že v roku 2015 bude v rámci webového sídla visitnorway.com zavedená nová platforma na základe systému cloud DMS. Súčasná platforma s celým obsahom, so všetkými programami, softvérovými licenciami atď. zostane v prevádzke do konca roka 2015 a potom sa jej prevádzka ukončí. Iba texty a fotografie sa presunú na novú platformu a stará technická platforma už nebude mať žiadnu hodnotu, vzhľadom na technický vývoj na trhu. Podľa spoločnosti IN preto neexistuje žiadny hospodársky dôvod kapitalizovať IT projekty, ako je napríklad webové sídlo visitnorway.com.

(116) Dozorný úrad prijíma tento argument vzhľadom na to, že nórske účtovné štandardy umožňujú nekapitalizovať tieto druhy nákladov. Dozorný úrad sa domnieva, že pokiaľ sú všetky spoločnosti v Nórsku oprávnené nekapitalizovať tieto druhy nákladov, hoci by sa táto skutočnosť mohla považovať za výhodu, nejde o selektívnu výhodu. Opatrenie (možnosť nekapitalizovať náklady) je otvorené pre všetky odvetvia hospodárstva, všetky formy podnikov a všetky formy produkcie. Pri vzniku nákladov, na ktoré sa vzťahuje pravidlo NRS 19, toto opatrenie preto nepredstavuje selektívnu výhodu ani štátnu pomoc (85).

(117) Pokiaľ ide o všeobecné prevádzkové náklady na obdobie rokov 2013 – 2018, spoločnosť IN pri alokácii rôznych nákladov uplatňuje metodiku hodinových úplných nákladov (86). Táto metodika je založená na usmerneniach citovaných v bode 73, ktoré boli prijaté v roku 2011 a odvtedy sa uplatňujú. Podľa tejto metodiky sú ceny za služby založené na počte hodín, ktoré zamestnanci venujú na poskytovanie týchto služieb (87). V prípade spoločnosti IN hodinové náklady zahŕňajú priame osobné náklady na osobu vykonávajúcu prácu a režijné náklady, ktoré sú potrebné na zabezpečenie toho, aby táto osoba bola schopná robiť svoju prácu (88). Režijné náklady zahŕňajú nájomné, kanceláriu, telefóny, riadenie a spoločné služby, ako sú financie, IT, ľudské zdroje atď. Spoločnosť IN od roku 2014 každý rok zvyšuje hodinové náklady o 3 %, aby sa zabezpečilo, že všetky náklady budú naďalej kryté (89).

(118) Pri uplatňovaní tejto metodiky spoločnosť IN zabezpečuje, že rôzne projekty sú financované odplatou jednotlivých klientov, ktorá pokrýva náklady vynaložené spoločnosťou IN na poskytovanie tejto služby klientom.

(119) Dozorný úrad sa preto domnieva, že prinajmenšom v tejto veci je metodika alokácie spoločných nákladov dostatočná.

(120) Dozorný úrad poznamenáva, že počas pilotnej štúdie (v rokoch 2012 a 2013) boli hodinové náklady pripísané na účty dvoch pilotných štúdií nižšie než štandardná sadzba hodinových úplných nákladov stanovená spoločnosťou IN (90). Tento znížený hodinový poplatok však bol kompenzovaný zohľadnením času, ktorý subjekty RTB a DMO venovali na poskytovanie obsahu, spätnej väzby a pomoci pri vytváraní novej štruktúry (91).

(121) Pokiaľ ide o alokáciu technických nákladov, spoločnosť IN používa metodiku založenú na „nákladoch na zhliadnutie stránky“ (92). Podľa tejto metodiky spoločnosť IN vypočítava náklady na zhliadnutie stránky na platforme a potom vypočítava podiel technických nákladov, ktoré by mali zaplatiť subjekty RTB a DMO na základe ich skutočného podielu na zhliadnutiach stránok. Dozorný úrad sa domnieva, že táto metodika umožňuje spoločnosti IN náležite alokovať náklady medzi všeobecný marketing a komerčné služby. V obchodnom pláne spoločnosti IN sa predpokladá, že poplatky za hospodárske služby poskytované subjektom RTB a DMO sa budú určovať podľa tejto metodiky do roku 2018.

(122) Dozorný úrad preto zastáva názor, že spoločnosť IN má zavedený mechanizmus objektívnej a transparentnej alokácie nákladov, ktorý jej umožňuje zabezpečiť, že len príjmy z hospodárskych činností sa použijú na pokrytie nákladov súvisiacich s prevádzkou (vrátane prírastkových nákladov a primeraného podielu spoločných nákladov).

Oddelenie účtov

(123) Počas formálneho vyšetrovacieho konania nórske orgány poskytli dozornému úradu ďalšie informácie o účtovnom systéme spoločnosti IN.

(124) Ročná účtovná závierka spoločnosti IN obsahuje konsolidovanú účtovnú závierku podniku vrátane výkazu ziskov a strát, súvahy a poznámok podľa nórskeho zákona o účtovníctve. Tieto účty boli skontrolované externým audítorom, schválené valným zhromaždením spoločnosti IN a zaznamenané v nórskom obchodnom registri. Tieto konsolidované účtovné závierky sa môže rozčleniť na osem rôznych podúčtov, jeden pre každú z činností/programov vykonávaných spoločnosťou IN (úvery, fondy, projekty atď.). Tieto podúčty majú svoje vlastné výkazy ziskov a strát, ako aj súvahové účty.

(125) Webové sídlo visitnorway.com je zaradené do účtu pre projektové činnosti. Spoločnosť IN okrem toho vysvetlila, že každý jednotlivý projekt, ako je napríklad platforma visitnorway.com, má osobitný podúčet. Predovšetkým projekty majú samostatné čísla projektov na komerčné externé činnosti (93). Takto sa zaručí, že príjmy a náklady spojené so všetkými činnosťami spoločnosti IN je možné správne klasifikovať a alokovať.

(126) Platforma visitnorway.com má štyri projektové účty, medzi ktoré spoločnosť IN delí všetky náklady a príjmy týkajúce sa prevádzky platformy (94). Štyri projektové podúčty sú: i) redakčné prevádzkové služby externých konzultantov, ii) služby aktualizácie a údržby externých konzultantov, iii) externé služby technickej prevádzky a iv) externé služby novej štruktúry (95). Náklady a príjmy vyplývajúce z dohôd o prémiovom partnerstve sú kodifikované v projektovom účte externých služieb novej štruktúry (96).

(127) Tieto štyri projektové podúčty obsahujú náklady a príjmy platformy visitnorway.com ako celku. Náklady a príjmy vyplývajúce z hospodárskych a nehospodárskych služieb sú jednoznačne identifikované, ale kodifikované spolu. Dozorný úrad nenašiel žiadny náznak, že by náklady a príjmy neboli správne identifikované ako hospodárske alebo nehospodárske. Je možné preto dospieť k záveru, že neexistuje žiadne formálne oddelenie účtov, ale náklady a príjmy rôznych druhov služieb sa napriek tomu dajú jednoznačne identifikovať.

(128) Počas formálneho vyšetrovacieho konania (97) sa spoločnosť IN zaviazala zvýšiť transparentnosť svojho účtovného systému v oblasti hospodárskych činností súvisiacich s odvetvím cestovného ruchu a zaviazala sa viesť podrobnejšie účty od 1. januára 2014.

(129) S cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť vo svojom súčasnom účtovnom systéme spoločnosť IN preskúma štyri už existujúce podúčty v rámci účtu projektu visitnorway.com. Náklady a príjmy na každom zo štyroch účtov sa budú ďalej deliť medzi hospodárske a nehospodárske činnosti. V dôsledku toho bude od januára 2014 existovať formálne oddelenie účtov.

(130) Dozorný úrad sa domnieva, že presné a formálne oddelenie účtov od 1. januára 2014 bude dostatočné na zamedzenie krížovým dotáciám hospodárskych služieb poskytovaných prostredníctvom dohôd o prémiovom partnerstve. Dozorný úrad konštatuje, že spoločnosť IN pred rokom 2014 poskytovala hospodárske služby zákazníkom iba v rámci pilotného projektu a od 1. januára 2014 poskytuje služby zákazníkom v rámci pilotného projektu za rovnaké ceny, aké uplatňuje na základe ostatných dohôd o prémiovom partnerstve.

(131) Dozorný úrad zdôrazňuje skutočnosť, že vytvorenie ôsmich účtov je skutočne možné, čo ukazuje, že bežné účty sú už dostatočne transparentné. Dozorný úrad sa preto domnieva, že účtovný systém doposiaľ zavedený spoločnosťou IN umožňuje oddelenie nákladov na hospodárske a nehospodárske služby s dostatočnou mierou presnosti, hoci neexistuje žiadne formálne oddelenie účtov medzi hospodárskymi a nehospodárskymi službami.

(132) Záverom dozorný úrad berie na vedomie návrh predložený nórskymi orgánmi a dospel k záveru, že súčasný účtovný systém už umožňuje identifikovať všetky rôzne náklady a príjmy vyplývajúce z hospodárskych a nehospodárskych služieb poskytovaných prostredníctvom webového sídla visitnorway.com a že neexistujú dôkazy o krížovej dotácii medzi nehospodárskymi a hospodárskymi činnosťami.

1.2.2.2. Údajné ušlé zisky

(133) Verejné spoločnosti sa musia na trhu správať ako bežné hospodárske subjekty (98). Štát neposkytuje žiadnu výhodu v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak sa od súkromného investora dá očakávať, že bude konať rovnakým spôsobom, t. j. keď verejná spoločnosť koná v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (MEIP) (99).

(134) Každý majiteľ podniku alebo investor pri investovaní do komerčného podniku spravidla požaduje návratnosť svojich investícií (100). Takýto predpoklad ziskovosti predstavuje normálne a očakávané náklady podniku. V dôsledku toho nedochádza k žiadnemu zvýhodnenému financovaniu zo štátnych prostriedkov, keď verejná spoločnosť pokrýva náklady (variabilný a primeraný príspevok na spoločné náklady) plus primeraný výnos z kapitálových investícií (101).

(135) Dozorný úrad už vo svojich výrobných usmerneniach uviedol, že: „pokiaľ má verejný podnik nedostatočnú mieru návratnosti, Dozorný úrad EZVO by sa mohol domnievať, že táto situácia obsahuje prvky pomoci, ktoré by sa mali analyzovať s ohľadom na článok 61 Za týchto okolností verejný podnik skutočne získava kapitál lacnejšie, než je trhová sadzba, t. j. ide o ekvivalent dotácie“ (102).

(136) Dozorný úrad však tiež pripomína, že podľa tých istých usmernení investor disponuje širokým priestorom na voľné konanie a že „v rámci tohto širokého priestoru vykonanie posúdenia zo strany investora sa nemôže považovať za poskytnutie štátnej pomoci“. Z toho vyplýva, že „len ak neexistujú objektívne dôvody opodstatnene očakávať, že investícia poskytuje primeranú mieru návratnosti, ktorá by bola prijateľná pre súkromného investora v porovnateľnom súkromnom podniku, pôsobiacom v normálnych trhových podmienkach, ide o štátnu pomoc aj vtedy, keď je financovaná úplne alebo čiastočne z verejných prostriedkov“ (103).

(137) Preto dozorný úrad posudzuje cenovú politiku spoločnosti IN, týkajúcu sa hospodárskych služieb poskytovaných v rámci pilotných projektov, ako aj v rámci dohôd o prémiovom partnerstve prostredníctvom platformy visitnorway.com. Cieľom je posúdiť, či obchodný model spoločnosti IN pre IT služby poskytované v rámci novej štruktúry platformy visitnorway.com (t. j. dohôd o prémiovom partnerstve) zahŕňa očakávanie primeraného zisku.

(138) Nórske orgány vysvetlili (104), že cenová politika spoločnosti IN zabezpečuje, aby boli kryté všetky príslušné náklady a aby príjmy z hospodárskych činností prinášali primeraný zisk (105), Aj keď sa domnievajú, že činnosť spoločnosti IN v tomto odvetví nemá hospodársku povahu, obchodné dohody sú navrhnuté tak, aby bolo zabezpečené krytie všetkých nákladov, ako aj vytvorenie zisku pre spoločnosť IN.

(139) Na základe uvedenej metodiky alokácie nákladov (pozri odôvodnenia 108 až 122) nórske orgány vysvetlili cenový model používaný v rámci pilotných projektov a dohôd o prémiovom partnerstve, s cieľom preukázať, že ceny za poskytovanie webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb subjektom RTB a DMO sú dostatočné na dosiahnutie primeranej návratnosti.

(140) Táto ziskovosť sa nemeria na platforme visitnorway.com ako celku (106), ale na ziskovosti hospodárskych činností (hospodárske služby poskytované subjektom RTB a DMO na základe prémiových a štandardných dohôd). Počiatočný obchodný plán spoločnosti IN pre novú štruktúru zahŕňal príjmy zo služieb poskytovaných subjektom RTB a DMO na základe dvoch druhov dohôd: i) dohody o prémiovom partnerstve a ii) štandardné dohody.

(141) Po podrobnom posúdení poskytnutých informácií neexistuje žiadny dôkaz, že sa spoločnosť IN nepokúša dosiahnuť primeraný zisk z obchodných dohôd vrátane dohôd o prémiovom partnerstve. Naopak, existujú dôkazy, že v praxi spoločnosť IN očakávala dosiahnutie zisku z týchto hospodárskych činností v období rokov 2013 až 2018. Spoločnosť IN poskytla dozornému úradu zdôvodnenie projektu na základe odhadovaných nákladov a príjmov spojených s obchodnými dohodami, pričom vykazuje kladnú čistú súčasnú hodnotu (107) s použitím diskontnej sadzby 7 %. Obchodný model spoločnosti IN predovšetkým počíta s odhadovaným čistým ziskom [… % až … %] (108).

(142) Počas formálneho konania spoločnosť IN tiež vysvetlila, (109) že prechádza na nový cloud založený na systéme destinačného manažmentu (DMS), kde má […].

(143) Dozorný úrad konštatuje, že porovnanie správania verejného a súkromného prevádzkovateľa musí byť založené na postoji súkromného prevádzkovateľa v čase investície alebo vypracovávania obchodného plánu, „so zreteľom na dostupné informácie a predvídateľný vývoj v čase“ (110). Zmeny týkajúce sa platformy visitnorway.com, ktoré nastali po vypracovaní obchodného modelu novej štruktúry, preto nie sú relevantné pre posúdenie štátnej pomoci. Dôležitou otázkou je, či pôvodný obchodný model bol zameraný na dosiahnutie ziskov z poskytovania služieb subjektom RTB a DMO.

(144) Pri analýze dvoch pilotných projektov (počas fázy projektu Pilot ALFA) nórske orgány zdôrazňovali, že subjekty VisitSørlandet a VisitTrondheim výrazne prispeli k vypracovaniu modelu a investovali do projektov množstvo času. V prílohe 6 k odpovedi spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (111) je uvedený konkrétny zoznam druhov mimoriadnych prác vykonávaných v rámci pilotných projektov počas roku 2013 pri plánovaní novej štruktúry webového sídla visitnorway.com. Z mimoriadnych prác, ktoré vykonávali pilotní zákazníci, spoločnosť IN uvádza: i) hodnotenie, aký obsah by mal byť aj naďalej súčasťou platformy, ii) plánovanie prenosu prepojení od existujúcich riešení, aby sa zachovala klasifikácia vyhľadávača voči existujúcemu obsahu, iii) nastavenie/hodnotenie základnej štruktúry, titulnej strany, štruktúry podstránok a priečinkov pre obsah, ktorý nie je súčasťou ich vlastných stránok atď.

(145) V dôsledku toho sa ziskovosť pilotných projektov nemôže posudzovať izolovane, ale len ako súčasť dlhodobého projektu. Otázkou nie je, či by spoločnosť IN dosiahla krátkodobé zisky z pilotných projektov, ale skôr, či by nová štruktúra a dohody o prémiovom partnerstve zabezpečili dlhodobú ziskovosť (112). V skutočnosti verejné alebo súkromné spoločnosti nevykonávajú pilotné projekty, už pre ich samotnú podstatu, s okamžitým očakávaním ziskovosti, ale skôr s cieľom posúdiť ich hospodársku a obchodnú racionálnosť (113). V judikatúre sa uznáva, že o štátnu pomoc nejde automaticky zakaždým, keď sa štát zrieka príjmov. V skutočnosti sa na základe praxe Súdneho dvora (114) a Komisie (115) dozorný úrad domnieva, že znížené ceny nepredstavujú štátnu pomoc, ak sú objektívne odôvodnené hospodárskymi dôvodmi.

(146) Dozorný úrad ďalej konštatuje, že od roku 2014 sa zákazníkom dvoch pilotných projektov ponúkala na základe dohody o prémiovom partnerstve rovnaká štruktúra cien ako ostatným subjektom RTB a DMO (116). V skutočnosti to vysvetľuje zmienku sťažovateľa o „zvýšení ceny“ medzi starými a novými dohodami o prémiovom partnerstve. V dohodách o partnerstve podpísaných v roku 2014 sa skutočne stanovujú vyššie poplatky, než boli poplatky požadované počas pilotných fáz (pozri odôvodnenie 44) (117).

(147) Údaje, ktoré dostal dozorný úrad (118), preukazujú, že priemerný zisk pôvodne plánovaný na základe dohôd o prémiovom partnerstve na obdobie rokov 2013 až 2018 ([… % až … %]) je v súlade s maržou dosiahnutou súkromnými prevádzkovateľmi, ktorí poskytujú webové služby subjektom RTB a DMO (119).

(148) Spoločnosť IN vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania vysvetlila (120), že aj keď nepozná modely tvorby cien svojich konkurentov, zhromaždila verejne dostupné ročné účtovné závierky špičkových IT spoločností, ktoré poskytujú služby subjektom RTB a DMO. Podľa spoločnosti IN, súkromní prevádzkovatelia, ktorí poskytujú webové služby subjektom RTB a DMO, majú priemerné ziskové rozpätie […] (121). Spoločnosť IN preto tvrdí, že odhadované ziskové rozpätie [… % až … %] je v súlade s rozpätiami dosahovanými na trhu (122).

(149) Dozorný úrad pripomína, že podľa judikatúry sa priemerná návratnosť v odvetví môže použiť ako ukazovateľ neexistencie pomoci (123). Dozorný úrad preto uznáva, že ak by ziskové rozpätie[…] % pri poskytovaní webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb bolo prijateľné pre súkromného investora v trhovom hospodárstve, obchodný model spoločnosti IN je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

(150) Napokon, spoločnosť IN poskytla niektoré informácie (124) k tvrdeniam sťažovateľa, podľa ktorých webové sídlo visitnorway.com má hodnotou samo osebe, vzhľadom na značku a doménu (je jednou z najnavštevovanejších platforiem v oblasti cestovného ruchu v Nórsku), ktoré neboli zohľadnené. Dozorný úrad chápe tvrdenie sťažovateľa tak, že ak značka visitnorway.com má hospodársku hodnotu, subjekty RTB a DMO by mali platiť za nepriamy zisk z využívania tejto značky.

(151) Spoločnosť IN sa domnieva, že táto hodnota je zanedbateľná. Na podporu svojho záveru si spoločnosť IN najala externého konzultanta, spoločnosť NetNames, ktorá odhadla hodnotu domény na 20 000 USD (125). Hodnota domény bola stanovená na základe porovnania s odlišnými, ale porovnateľnými doménami. Vzhľadom na náklady domény visitnorway.com, externý odborník potvrdil závery spoločnosti IN, že hodnota domény je zanedbateľná. Dozorný úrad nevidí žiadny dôvod na spochybnenie tohto záveru.

(152) V dôsledku toho sa dozorný úrad domnieva, že spoločnosť IN postupovala správne, keď nezahrnula používanie ochrannej známky visitnorway.com do ďalších nákladov pre subjekty RTB a DMO.

(153) Dozorný úrad preto dospel k záveru, že spoločnosť IN uzatvára obchodné dohody vrátane dohôd o prémiovom partnerstve s očakávaním dlhodobej ziskovosti a v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

1.2.3. Záver

(154) Dozorný úrad dospel k záveru, že spoločnosť IN má pri poskytovaní webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb subjektom RTB a DMO zavedený náležitý mechanizmus alokácie nákladov a účtovný systém, ktorý umožňuje presne určiť náklady a príjmy spojené s týmito službami.

(155) Je tiež nesporné, že spoločnosť IN nemá z poskytovania týchto služieb ušlé zisky. Spoločnosť IN koná v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

(156) Dozorný úrad preto dospel k záveru, že spoločnosť IN pri poskytovaní webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb subjektom RTB a DMO prostredníctvom dohôd o prémiovom partnerstve nedostáva štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

1.2.4. Údajná štátna pomoc v prospech subjektov RTB a DMO

1.2.5. Či je možné považovať subjekty RTB a DMO za „podniky“

(157) Ako už bolo vysvetlené (pozri odôvodnenie 87), článok 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uplatňuje iba vtedy, ak sú príjemcami štátnej pomoci podniky.

(158) Ako už bolo uvedené v odôvodnení 18, dozorný úrad konštatuje, že RTB a DMO nie sú zriadené s cieľom maximalizovať zisk pre samotný subjekt alebo pre jeho akcionárov, ale skôr s cieľom zvýšiť a podporovať podnikateľskú činnosť ich akcionárov a klientov.

(159) Dozorný úrad však pripomína, že uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci nezávisí od toho, či bol subjekt založený s cieľom dosahovať zisk. Na základe judikatúry môžu aj neziskové subjekty ponúkať tovar a služby na trhu (126). Aj v tomto prípade sa na neziskového poskytovateľa vzťahujú pravidlá štátnej pomoci.

(160) Dozorný úrad sa domnieva, že podobne ako spoločnosť IN, aj subjekty RTB a DMO poskytujú hospodárske a nehospodárske služby. Reklama konkrétnych služieb cestovného ruchu predstavuje hospodársku činnosť, pozri odôvodnenie 28. Tieto subjekty sa preto považujú za podniky vo vzťahu k uvedeným službám.

1.2.6. Existencia výhody v prospech subjektov RTB a DMO

(161) Spoločnosť IN preukázala, že aj keď je neziskovou organizáciou, dohody o prémiovom partnerstve sa podpisujú s očakávaním primeranej dlhodobej ziskovosti. Model tvorby cien spoločnosti IN predpokladá návratnosť [… % až … %] (pozri bod 1.2.2.2). Údaje, ktoré spoločnosť IN poskytla, preukazujú, že v praxi sa táto očakávaná ziskovosť skutočne dosiahla. Z údajov vyplýva, že investície spoločnosti IN do novej štruktúry platformy visitnorway.com priniesli v roku 2013 zisk. V rokoch 2014 a 2015 sa očakáva záporný zisk, ale na obdobie rokov 2016 – 2018 sa predpokladá stabilný a primeraný zisk. Priemerný zisk je v súlade so ziskom súkromného prevádzkovateľa, ktorý poskytuje webové služby subjektom RTB a DMO (127).

(162) Dozorný úrad preto dospel k záveru, že neexistuje žiadna výhoda v prospech subjektov RTB a/alebo DMO vo forme získania webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb pod trhovú cenu.

(163) Okrem toho, na rozdiel od vyjadrení sťažovateľa (pozri odôvodnenia 54 a 65), bol dozorný úrad opakovane ubezpečený, že subjektom RTB a DMO, ktoré prejdú na platformu spoločnosti IN, sa bezplatné prekladateľské služby neposkytujú.

(164) Nórske orgány vysvetlili, že prémioví partneri nezískajú bezplatné prekladateľské služby, ale naopak, ich podpora, pokiaľ ide o preklady, je menšia, než aká sa poskytuje neprémiovým partnerom, t. j. subjektom RTB a DMO, ktoré neprejdú na platformu visitnorway.com (pozri odôvodnenie 77).

(165) Na základe uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že údajná podmienka viazania na podpis dohody o prémiovom partnerstve neexistuje.

1.2.7. Záver

(166) Na základe týchto predpokladov sa dozorný úrad domnieva, že subjekty RTB a DMO pri využívaní webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb od spoločnosti IN nedostávajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2. ZÁVER

(167) Keďže dozorný úrad už dospel k záveru, že neexistuje žiadna výhoda v prospech spoločnosti IN ani subjektov RTB a DMO, nie je potrebné posudzovať, či sú splnené zostávajúce podmienky článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1. Spoločnosť Innovation Norway nedostáva štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP vo forme krížovej dotácie webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb v odvetví cestovného ruchu z verejných finančných prostriedkov prijímaných ako náhradu za nehospodárske služby v tom istom odvetví, t. j. za všeobecnú propagáciu Nórska ako turistickej destinácie. Spoločnosť Innovation Norway má zavedený mechanizmus alokácie nákladov a metodiku účtovníctva, ktorá umožňuje primerane identifikovať náklady a príjmy spojené s jej webovou infraštruktúrou a súvisiacimi službami.

2. Spoločnosť Innovation Norway nedostáva štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP vo forme ušlých ziskov z poskytovania webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb regionálnym radám pre cestovný ruch a organizáciám destinačného manažmentu.

Článok 2

Regionálne rady pre cestovný ruch a organizácie destinačného manažmentu nedostávajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP prostredníctvom získavania webovej infraštruktúry a súvisiacich služieb za ceny nižšie, ako je konkurenčná trhová cena.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

Článok 4

Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

V Bruseli 4. novembra 2015 Za Dozorný úrad EZVO Sven Erik SVEDMAN predseda Helga JÓNSDÓTTIR členka kolégia

(1) V októbri 2013 sa pôvodný sťažovateľ, spoločnosť tellUs IT AS, zlúčil so spoločnosťou New Mind a vytvorili spoločnosť New Mind | tellUs. Pozri www.newmind.co.uk.

(2) Dokument č. 678002 a prílohy k dokumentom č. 678003 až 678007, 678010 až 678013 a 678017.

(3) Uverejnené v Ú. v. EÚ C 334, 25.9.2014, s. 8 a v dodatku EHP č. 53, 25.9.2014, s. 1.

(4) Dokument č. 720775, spolu s 12 prílohami (dokumenty č. 720776 až 720788).

(5) Dokument č. 726058.

(6) Dokument č. 725167.

(7) Dokument č. 725174.

(8) Dokumenty č. 730559, 730560 a 730561.

(9) Dozorný úrad dostal viacero e-mailov od sťažovateľa a od spoločnosti IN, ktoré mu poskytli doplňujúce informácie. Spoločnosť tellUs poslala e-mail: 1. januára 2015 (dokument č. 734800). Spoločnosť IN poslala e-mailom viaceré dokumenty: č. 742759 (e-mail: zo 16. januára 2015), 744264 (e-mail: z 5. februára 2015), 753927 (e-mail: zo 14. apríla 2015), 754218 (e-mail: zo 17. apríla 2015), 757843 (e-mail: z 20. mája 2015) a 758656 (e-mail: z 29. mája 2015). Zástupcovia dozorného úradu mali 16. apríla 2015 s predstaviteľmi spoločnosti IN konferenčný hovor.

(10) Konkrétne, webové sídlo visitnorway.com v roku 2013 malo 22,5 milióna návštev a 50 miliónov zhliadnutí stránok a v roku 2014 malo 21,3 milióna návštev a 50,3 milióna zhliadnutí stránok. Pozri informácie dostupné na: http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom a v dokumente č. 758656.

(11) V nórčine „Regionalt selskap“.

(12) V nórčine „Destinasjonsselskap“.

(13) Dozorný úrad uvádza opis týchto služieb v oddieloch 2.2 a 2.3.

(14) LOV-2003-12-19-130 (v nórčine „Lov om Innovasjon Norge“), k dispozícii na: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

(15) Oddiel 2 zákona o spoločnosti IN.

(16) Vo všeobecnosti možno povedať, že úlohy, ktoré v súčasnosti vykonáva spoločnosť IN, vykonávali v minulosti ako predchodcovia štyri organizácie: Nórsky fond priemyselného a regionálneho rozvoja (ďalej len „SND“), Nórsky štátny konzultačný úrad pre vynálezcov (ďalej len „SVO“), Nórska rada pre cestovný ruch (ďalej len „NTC“) a Nórska rada pre export (ďalej len „NEC“). V nórčine: „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“, „Statens veiledningskontor pre oppfinnere“, „Norges turistråd“ a „Norges eksportråd“. V roku 2004 boli tieto štyri subjekty zrušené a zlúčené do spoločnosti IN.

(17) List spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688213).

(18) List spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688213).

(19) Pozri dokument „Vládna stratégia cestovného ruchu. Destinácia Nórsko. Národná stratégia pre odvetvie cestovného ruchu“. Nórske ministerstvo obchodu a priemyslu. 10. apríla 2012, s. 44. Tento dokument poslali dozornému úradu ako prílohu 4 (dokument č. 688216) k listu spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688213).

(20) Tamtiež.

(21) Napríklad v obchodnom profile spoločnosti Visit Trondheim (Navštívte Trondheim) AS (subjekt RTB) je uvedené, že zámerom spoločnosti nie je prinášať akcionárom priamy hospodársky úžitok (voľný preklad). V nórčine: „Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte“ (dodatočne zvýraznené kurzívou). Pozri informácie verejne dostupné v centrálnom koordinačnom registri pre právnické osoby, ktorý je súčasťou registrov Brønnøysund. Odkaz je k dispozícii na: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

Pokiaľ ide o spoločnosť Visit Sørlandet (Navštívte Sørlandet) AS (subjekt DMO), uvádza sa, že činnosti spoločnosti nie sú zamerané na prinášanie zisku akcionárom. V nórčine: „Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet. Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte . Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap“ (dodatočne zvýraznené kurzívou). Pozri obchodný profil spoločnosti dostupný v centrálnom koordinačnom registri pre právnické osoby, ktorý je súčasťou registrov Brønnøysund, na: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

(22) Vymedzený je ako „systém, ktorým sa spája a distribuuje komplexný rad produktov cestovného ruchu prostredníctvom rôznych kanálov a platforiem, vo všeobecnosti zameraný na konkrétny región a na podporu činností organizácie destinačného manažmentu v rámci tohto regiónu. Systém DMS je pokusom využiť zákaznícky orientovaný prístup s cieľom riadiť a vykonávať marketing destinácie ako uceleného subjektu, spravidla pritom poskytovať rozsiahle informácie týkajúce sa danej destinácie, rezervácie v reálnom čase, nástroje destinačného manažmentu a venovať osobitnú pozornosť podpore malých a nezávislých dodávateľov v cestovnom ruchu“. Vymedzenie pojmu „DMS“ je k dispozícii na http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

(23) Koncepcia spoločností destinačného manažmentu (DMC) je pojem používaný v odvetví cestovného ruchu pre spoločnosti, ktoré v rámci odborných služieb ponúkajú miestne znalosti, skúsenosti a zdroje, ktoré sa špecializujú na navrhovanie a vykonávanie podujatí, aktivít, výletných služieb, dopravy atď. Vo všeobecnosti sa týmto pojmom označujú obchodné spoločnosti poskytujúce odborné služby v cestovnom ruchu.

(24) List spoločnosti IN z 20. decembra 2013 (dokument č. 694258). Národné združenie cestovného ruchu, ktoré bolo spoločným orgánom štátnych, obecných a súkromných zainteresovaných strán v odvetví cestovného ruchu, bolo zriadené v roku 1903 a pracovalo až do roku 1984. Odvtedy v marketingovej činnosti Národného združenia cestovného ruchu pokračovala nadácia NORTRA, ktorá bola v roku 1999 premenovaná na NTC. Od roku 2004 úlohy NTC vykonáva spoločnosť IN v nadväznosti na zlúčenie týchto dvoch subjektov. Ďalšie informácie o subjektoch, ktoré boli tradične poverené úlohou propagovať Nórsko ako dovolenkovú destináciu, poskytla spoločnosť IN aj v liste z 20. decembra 2013 (dokument č. 694258).

(25) Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Strana 14. Dostupné na: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf.

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Dostupné na: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf.

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Dostupné na: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf.

(26) Pozri dokument „Vládna stratégia cestovného ruchu. Cenné skúsenosti. Národná stratégia pre odvetvie cestovného ruchu“. Nórske ministerstvo obchodu a priemyslu. 18. decembra 2007. Príloha 1 (dokument č. 688214) k listu spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688213).

(27) Tamtiež, podtitul 7.5. „Visitnorway.com“, strana 68.

(28) Pozri dokument „Vládna stratégia cestovného ruchu. Destinácia Nórsko. Národná stratégia pre odvetvie cestovného ruchu“. Nórske ministerstvo obchodu a priemyslu. 10. apríla 2012. Príloha 4 (dokument č. 688216) k listu spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688213). Dostupné na: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf.

(29) Ďalšie informácie nájdete v projektovom pláne ministerstva obchodu, priemyslu a rybolovu pre novú štruktúru vnútroštátneho cestovného ruchu (verzia 1.2 z 20. júna 2013): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf.

(30) Pozri poznámku pod čiarou 25.

(31) V liste ministerstva o rozpočte z roku 2014 sa uvádza, že: „spoločnosť Innovation Norway ďalej rozvíja vnútroštátny portál pre cestovný ruch na webovom sídle visitnorway.com […]“.

(32) List spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688213).

(33) List spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688213).

(34) Na rozdiel od databázových služieb spoločnosti IN, riešenie spoločnosti New Mind | tellUs sa ponúka všetkým podnikom pôsobiacim v odvetví cestovného ruchu (nielen subjektom RTB a DMO) a informácie vložené do databázy sa súbežne distribuujú do viacerých rôznych mediálnych kanálov.

(35) Spoločnosť IN vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775) vysvetlila, že všetkým subjektom RTB a DMO ponúka tú istú dohodu (existuje vzor dohody, ktorého kópiu poslali dozornému úradu). Viaceré subjekty RTB a DMO však nemajú záujem o podpis dohody o prémiovom partnerstve vzhľadom na obmedzenia stanovené spoločnosťou IN. Napríklad: i) mnohé subjekty DMO považujú profilovanie svojho regiónu v spoločnom, národnom rámci webového sídla visitnorway.com za neprijateľné, ii) editor spoločnosti IN môže zastaviť alebo zmeniť obsah, ktorý prémiový partner uverejnil na jej stránke, ak existuje konflikt záujmov alebo ak obsah nezodpovedá profilu webového sídla visitnorway.com, iii) ak subjekt DMO ukončí prevádzku svojich vlastných webových sídiel, stráca svoj názov domény atď.

(36) Subjekt RTB bol zriadený v roku 2010 ako regionálny podnik pre oblasti Vest-Agder a Aust-Agder. Vlastníkmi spoločnosti sú krajské a miestne orgány a niektoré súkromné spoločnosti, ako napríklad Color Line, Fjord Line, Amusement Park atď. Pozri dokument „Vládna stratégia cestovného ruchu. Destinácia Nórsko. Národná stratégia pre odvetvie cestovného ruchu“. Pozri poznámku pod čiarou 19. Ďalšie informácie o spoločnosti sú dostupné v centrálnom koordinačnom registri pre právnické osoby, ktorý je súčasťou registrov Brønnøysund na http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

(37) Spoločnosť Visit Trondheim AS bola založená v roku 1989 s cieľom rozvíjať odvetvie cestovného ruchu v oblasti Trondheimu. Jej akcionármi sú spoločnosti: Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) a ďalšie (73,11 %).

Podľa obchodného profilu spoločnosti: „Visit Trondheim je spoločnosť cestovnej destinácie pre organizácie, inštitúcie, spoločnosti a vládne ministerstvá, ktoré majú záujmy spojené s odvetvím cestovného ruchu v Trondheime a v regióne Trondheim. Rozvoj cestovnej destinácie sa dosiahne v koordinácii s rozvojom komunity, podnikania a cestovného ruchu. Spoločnosť Visit Trondheim definuje a zabezpečuje hostiteľské služby a marketing profilu, a tiež predáva, uvádza na trh a prispieva k rozvoju Trondheimu a regiónu Trondheim ako turistickej destinácie, destinácie pre konferencie, kultúru a podujatia. Spoločnosť Visit Trondheim zabezpečuje, aby všetky zúčastnené strany ťahali za jeden povraz a aby tak Trondheim dosiahol želanú pozíciu cestovnej destinácie, ako aj splnenie ambícií, pokiaľ ide o príťažlivosť a reputáciu. Nie je cieľom spoločnosti, aby prinášala svojím vlastníkom priamy hospodársky zisk. Pri likvidácii spoločnosti pôjdu všetky zisky do predmetu podnikania spoločnosti“ (voľný preklad). Ďalšie informácie o spoločnosti sú dostupné v centrálnom koordinačnom registri pre právnické osoby, ktorý je súčasťou registrov Brønnøysund: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

(38) URL je skratka pre jednotné označenie zdroja (Uniform Resource Locator). URL je formátovaný textový reťazec, ktorý používajú webové prehliadače, e-mailoví klienti a ďalší softvér na identifikáciu sieťových zdrojov na internete.

(39) List spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688213).

(40) Druhý list spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688215). Pozri aj odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775).

(41) Na obrázku 2 označené ako „Špecifické pre DMO“.

(42) Na obrázku 2 označené ako „Nová štruktúra“.

(43) Na obrázku 2 označené ako „Štandardná prezentácia“.

(44) Na obrázku 2 označené ako „Všeobecný marketing“.

(45) Podľa sťažovateľa: „ponúkanie služieb infraštruktúry IT platformy pre odvetvie cestovného ruchu nebolo doposiaľ súčasťou činnosti spoločnosti IN“. Sťažnosť (dokument č. 678002), s. 8.

(46) Podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, náhrada za služby, ktorá spĺňa štyri kritériá stanovené v odsekoch 89 až 93 tohto rozsudku, neznamená štátnu pomoc.

(47) Podrobnejšie informácie o sťažnosti nájdete v rozhodnutí o začatí konania zmienenom v odôvodnení 2.

(48) E-mail z 15. novembra 2013 (dokument č. 690346).

(49) Podrobnejšie informácie nájdete v odôvodneniach 61 a 62 rozhodnutia o začatí konania.

(50) Podrobnejšie informácie nájdete v odôvodneniach 115 až 126 rozhodnutia o začatí konania.

(51) Ďalšie informácie o odôvodnení dozorného úradu týkajúceho sa zlučiteľnosti nájdete v odôvodneniach 129 až 137 rozhodnutia o začatí konania.

(52) Doplňujúce informácie od sťažovateľa (e-mail: sťažovateľa z 13. januára 2015 (dokument č. 734800)).

(53) Odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775).

(54) Tamtiež.

(55) Nórske orgány poslali dozornému úradu ako prílohu 2 k svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720777) anglický preklad dokumentu „Preskúmanie alokácie prostriedkov na rozvoj podnikania a administratívy v spoločnosti IN“ (kapitola 2421, položka 70). Nákladový model je založený na počte hodín, ktoré spoločnosť IN strávila poskytovaním platených služieb.

(56) Nórske orgány netvrdia, že nejde o štátnu pomoc v dôsledku uplatnenia podmienok rozsudku vo veci Altmark, ale skôr v dôsledku uplatnenia ducha rozhodnutia o SVHZ, aby sa dospelo k záveru o zlučiteľnosti údajných opatrení štátnej pomoci.

(57) Rozhodnutie Komisie 2012/21/EÚ z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3).

(58) Nórske orgány vysvetlili, že webové sídlo visitnorway.com ponúka všeobecné informácie a informácie o produktoch. Všeobecné informácie sa vzťahujú na informácie verejného záujmu, ako sú správy týkajúce sa polárnej žiary atď. Informácie o produktoch sa vzťahujú na konkrétne komerčné aktivity, napr. hotely, aktivity v oblasti cestovného ruchu atď. Pozri odôvodnenie 48.

(59) Príloha I k listu spoločnosti IN z 24. novembra 2014. Pripomienky k poznámkam spoločnosti New Mind | tellUs (dokument č. 730560).

(60) Doplňujúce informácie od sťažovateľa. E-mail sťažovateľa z 13. januára 2015 (dokument č. 734800).

(61) Odpoveď nórskych orgánov na e-mail: sťažovateľa z 13. januára 2015 nájdete v poznámke pod čiarou (dokument č. 742759).

(62) Rozsudky vo veciach Belgicko/Komisia (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, bod 25 a France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV a T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, bod 186.

(63) Rozsudky vo veciach Höfner a Elser/Macroton, C-41/90, EU:C:2011:732, body 21 – 23; Pavlov a ďalší, C-180/98 až C-184/98, EU:C:2000:428 a vec E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund, Zb. EZVO 2008, s. 62, bod 78.

(64) Rozsudok vo veci Ministero dell'Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, bod 108.

(65) Rozsudok vo veci Banco Exterior de España, C-37/92, EU:C:1993:836, bod 11.

(66) Hospodárske a nehospodárske činnosti môžu koexistovať v rámci toho istého odvetvia a niekedy ich môže poskytovať tá istá organizácia. V tomto scenári sa subjekt pokladá za podnik len pokiaľ ide o jeho hospodárske činnosti. Pozri rozsudok vo veci Komisia/Taliansko, C-118/85, EU:C:1987:283, bod 7. Pozri tiež rozhodnutie Komisie z 2. marca 2005 o schéme pomoci ktorú realizovalo Taliansko na reštrukturalizáciu inštitúcií odborného vzdelávania (Ú. v. EÚ L 81, 18.3.2006, s. 25), odôvodnenie 43.

(67) Dostupné na: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_ oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1

(68) Pozri rozsudok vo veci Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)/Komisia, C-205/03, EU:C:2006:453, bod 26.

(69) Stanovisko AG vo veci Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)/Komisia, C-205/03, EU:C:2005:666, bod 31.

(70) Pozri rozsudky vo veci Pavel Pavlov a ďalší, C-180/98 až C-184/98, EU:C:2000:428, bod 76 a vo veci Ambulanz Glöckner, C-475/99, EU:C:2001:577, bod 20.

(71) Vec E-6/98, Nórsko/ESA, Zb. 1998, s. 242, bod 34. Pozri tiež rozsudky vo veciach Komisia a Španielsko/Vláda Gibraltáru a Spojené kráľovstvo, C-106/09 a C-107/09, EU:C:2011:732 a Francúzsko/Komisia, C-241/94, EU:C:1996:353, body 19 a 20.

(72) Rozsudok vo veciach Ladbroke Racing/Komisia, T-67/94, EU:T:1998:7, bod 52 a SIC/Komisia, T-46/97, EU:T:2000:123, bod 83.

(73) Rozsudok vo veci Chronopost SA/Komisia, C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, EU:C:2003:388, bod 40.

(74) Pozri napríklad rozhodnutia dozorného úradu č. 84/15/COL, pokiaľ ide o údajné krížové dotovanie námorných kurzov poskytovaných spoločnosťou Redningsselskapet a Univerzitou Tromsø (Ú. v. EÚ C 193, 11.6.2015, s. 9), k dispozícii na: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); č. 142/03/COL, pokiaľ ide o reorganizáciu a prevod verejných prostriedkov Inštitútu pre výskum práce (Ú. v. EÚ C 248, 16.10.2003, s. 6); č. 343/09/COL o prevodoch majetku uskutočnených samosprávnou obce Time, týkajúcich sa nehnuteľností číslo 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2011, s. 72); č. 496/13/COL, pokiaľ ide o financovanie koncertnej haly a konferenčného centra Harpa (Ú. v. EÚ L 172, 12.6.2014, s. 36), odôvodnenie 56 a tam citované rozhodnutia a č. 174/13/COL, pokiaľ ide o financovanie subjektov zabezpečujúcich zber komunálneho odpadu (Ú. v. EÚ C 263, 12.9.2013, s. 5). V rovnakom duchu sa v usmernení o štátnej pomoci na výskum, vývoj a inovácie uvádza: „Ak ten istý subjekt vykonáva činnosti hospodárskej aj nehospodárskej povahy, verejné financovanie nehospodárskych činností nebude patriť do rozsahu pôsobnosti článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak tieto dva druhy činností a ich náklady, financovanie a príjmy možno jasne oddeliť, aby sa účinne zabránilo krížovej dotácii hospodárskej činnosti. Dokladom o správnej alokácii nákladov, financovania a príjmov môžu byť ročné účtovné závierky príslušného subjektu“ (bod 18, dodatočne zvýraznené kurzívou).

(75) Tieto podmienky sú stanovené v smernici o transparentnosti (smernica Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17), začlenenej do Dohody o EHP rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 55/2007 z 8. júna 2007 (Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2007, s. 15 a dodatok EHP č. 48, 11.10.2007, s. 12).

(76) Rozsudok vo veci Chronopost SA/Komisia, C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, EU:C:2003:388, bod 40.

(77) Odkazuje sa na grafické zobrazenie zahrnuté v liste spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688215).

(78) Dozorný úrad konštatuje, že vývojové náklady boli zohľadnené v rámci rozpočtu spoločnosti IN na rok 2013, teda rok, v ktorom sa náklady vyskytli. Ďalšie podrobnosti nájdete v odôvodneniach 113 až 115.

(79) Odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775).

(80) Príloha k e-mailu spoločnosti IN dozornému úradu zo 14. apríla 2015 (dokument č. 753927).

(81) Príloha 2 k e-mailu spoločnosti IN zo 14. apríla 2015 (dokument č. 753927).

(82) Príloha 3 k odpovedi spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720778).

(83) Kapitalizované náklady sa považujú za súčasť dlhodobého majetku v súvahe spoločnosti, namiesto toho, aby boli účtované ako náklady vzniknuté v danom období. V dôsledku toho nekapitalizované náklady predstavujú náklady iba v roku, keď boli realizované.

(84) Kópiu štandardu NRS 19 poslali dozornému úradu ako prílohu II k listu z 24. novembra 2014 (dokument č. 730560).

(85) Podľa judikatúry opatrenie, ktoré je potenciálne dostupné všetkým podnikom, nie je selektívne. Pozri okrem iného rozsudok vo veci Nemecko/Komisia, C-156/98, EU:C:2000:467, bod 22.

(86) Dozorný úrad konštatuje, že táto metodika sa konzistentne uplatňovala na všetky dohody o prémiovom partnerstve od roku 2013 vrátane dohôd týkajúcich sa prvých dvoch pilotných projektov, t. j. VisitSØrlandet a VisitTrondheim. V prílohe 4 k odpovedi na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720779) spoločnosť IN poskytla dozornému úradu kópie všetkých uzavretých dohôd o prémiovom partnerstve.

(87) Model hodinových úplných nákladov sa líši od základného modelu nákladov, v rámci ktorého je možné niektoré spoločné náklady odpočítať od celkových nákladov. Tento model spoločnosť IN v rámci dohôd o partnerstve neuplatňovala. Spoločnosť IN vysvetlila, že od vydania usmernení pre platby používateľa v roku 2011 tento model nepoužívajú. Metodiku úplných nákladov používa spoločnosť IN na všetky služby, ak tú istú službu môžu poskytovať súkromní aktéri (dokument č. 720775, odpoveď na rozhodnutie o začatí konania).

(88) Vopred sa tiež stanoví percentuálny podiel času zamestnancov vynaloženého na projekt (dokument č. 720778, príloha 3 k odpovedi spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania).

(89) Dozorný úrad konštatuje, že v roku 2013 boli podpísané len pilotné projekty.

(90) List spoločnosti IN z 24. novembra 2014 (dokument č. 730560).

(91) V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775) spoločnosť IN podrobnejšie vysvetľuje, že subjekty RTB a DMO boli zapojené do projektu novej štruktúry od roku 2013. Subjekty RTB a DMO investovali aj svoj čas a zdroje. Ich priame zapojenie a účasť na projekte odôvodňujú nižšiu hodinovú sadzbu v porovnaní so všeobecnou hodinovou sadzbou, ktorú vypočítala spoločnosť IN. Úplný zoznam dodatočných nákladov na pilotné projekty bol dozornému úradu predložený ako príloha 6 k odpovedi spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720781).

(92) Túto metodiku tvorby cien používajú aj iné súkromné spoločností pôsobiace na trhu. Informácie týkajúce sa tejto metódy alokácie nákladov nájdete na: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html alebo http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Túto metodiku používa napríklad spoločnosť Google v prípade niektorých svojich služieb (informácie dostupné na https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

(93) Odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775).

(94) E-mail: spoločnosti IN dozornému úradu zo 14. apríla 2015 (dokument č. 753927).

(95) E-mail: spoločnosti IN dozornému úradu z 20. mája 2015 (dokument č. 757843). Kópia účtu bola predložená dozornému úradu ako príloha k listu spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688215) a príloha 3 k odpovedi spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720778).

(96) E-mail: spoločnosti IN dozornému úradu z 20. mája 2015 (dokument č. 757843).

(97) Odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775). Pozri tiež e-mail: spoločnosti IN zo 14. apríla 2015 (dokument č. 753927).

(98) Rozsudok vo veci EPAC/Komisia, T-204/97 a T-270/97, EU:T:2000:148, bod 122.

(99) Rozsudok vo veci Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia, (West-LB) T-228/99 a T-233/99, EU:T:2006:405, bod 207.

(100) Rozsudok vo veci West-LB, pozri vyššie, bod 314 a vo veci Taliansko/Komisia (Eni-Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, bod 22.

(101) Rozsudok vo veci Chronopost SA/Komisia, C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, EU:C:2003:388, bod 40.

(102) Oddiel 1 ods. 2 výrobných usmernení, v ktorom je stanovené, že „táto kapitola je v prvom rade zameraná, na jednej strane, na akt uvedený v bode 1 prílohy XV k Dohode o EHP, ďalej len „smernica o transparentnosti“, a na druhej strane, rozvíja zásadu, že ak štát poskytne spoločnosti finančné prostriedky za podmienok, ktoré by neboli uplatniteľné pre investora v bežných podmienkach trhového hospodárstva, robí tak v rozpore so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, a bola poskytnutá štátna pomoc“. Výrobné usmernenia sú dostupné na: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (Ú. v. ES L 274, 26.10.2000 dodatok EHP č. 48 z toho istého dňa).

(103) Tamtiež, bod 1 pod názvom „Použiteľnosť zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve“.

(104) Odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775).

(105) Je to v súlade so stanoveným mandátom týkajúcim sa verejných služieb. Napríklad v usmerneniach pre vysielanie sa dozorný úrad domnieva, že nie je opodstatnené pri poskytovaní verejných služieb požadovať zisk. Naopak, pokiaľ ide o hospodárske činnosti, prvok zisku, ktorý predstavuje spravodlivú odmenu za kapitál pri zohľadnení rizika, je primeraný. Pozri bod 72 usmernení.

(106) Spoločnosť IN poskytuje prostredníctvom platformy visitnorway.com nehospodárske a hospodárske služby. Celková prevádzka platformy neposkytuje nevyhnutne zisk. Rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia je však obmedzený na zisťovanie, či spoločnosť IN dosahuje primeraný zisk z hospodárskej služieb. Údaje týkajúce sa poskytovania nehospodárskych služieb nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci.

(107) Príloha 3 k odpovedi spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720778). Dozornému úradu boli poslané podrobné hárky programu Excel týkajúce sa nákladov a hospodárskeho modelu alokácie nákladov v rámci dohôd o prémiovom partnerstve (dokument č. 727330).

(108) Odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775).

(109) List spoločnosti IN z 24. novembra 2014 (dokument č. 730560).

(110) Rozsudok vo veci Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, bod 70. Podľa Súdneho dvora „je potrebné vychádzať z kontextu času, kedy bolo opatrenie finančnej pomoci prijaté, aby bolo možné posúdiť hospodársku racionálnosť správania štátu, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii“ (bod 71).

(111) Dokument č. 720781.

(112) Judikatúra pripúšťa, že verejné spoločnosti sa môžu zamerať na dlhodobú maximalizáciu zisku. Pozri rozsudky vo veciach Taliansko/Komisia (Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, bod 22; Taliansko/Komisia (ALFA-FIAT), C-305/89, EU:C:1991:142, bod 20 a Ciudad de la Luz/Komisia, T-319/12 a T-321/12, EU:T:2014:604, bod 41.

(113) Všeobecný súd zdôraznil potrebu, aby verejné podniky preukazovali hospodársku racionálnosť svojich projektov. Pozri rozsudok vo veci Corsica Ferries, T-565/08, EU:T:2012:415, bod 84.

(114) Rozsudok vo veci van der Kooy BV, 67/85, 68/85 a 70/85, EU:C:1988:38, body 29 a 30 a vo veci Belgicko/Komisia, C-56/93, EU:C:1996:64, bod 10.

(115) V rozhodnutí vo veci SFMI-Chronopost Komisia dospela k záveru, že nebolo neobvyklé, keď počas obdobia rozbehu platby nového podniku za logistickú a obchodnú pomoc poskytovanú materskou spoločnosťou pokrývali iba variabilné náklady. (rozhodnutie Komisie 98/365/ES z 1. októbra 1997 o pomoci údajne poskytnutej Francúzskom v prospech spoločnosti SFMI -Chronopost (Ú. v. ES L 164, 9.6.1998, s. 37).

(116) List spoločnosti IN z 24. novembra 2014 (dokument č. 730560).

(117) Pozri odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775).

(118) List spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 688215) a odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775).

(119) Príloha 7 k odpovedi spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720782).

(120) Odpoveď spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720775).

(121) Príloha 7 k odpovedi spoločnosti IN na rozhodnutie o začatí konania (dokument č. 720782).

(122) List spoločnosti IN z 28. októbra 2013 (dokument č. 68821