SK Úradný vestník Európskej únie L 78/59

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 290/09/COL

z 1. júla 2009

o štátnej pomoci poskytnutej na výcvik pilotov leteckých dopravných spoločností v regióne Troms

(Nórsko)

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (1),

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), a najmä na jej články 61 až 63 a jej protokol 26,

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (3), a najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na článok 1 ods. 2 časti I a článok 7 ods. 2 a ods. 5, články 13 a 14 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,

SO ZRETEĽOM na usmernenia dozorného úradu o uplatňovaní a interpretácii článkov 61 a 62 Dohody o EHP (4), a najmä na kapitoly o náhrade za služby vo verejnom záujme a o štátnych zárukách,

SO ZRETEĽOM na rozhodnutie dozorného úradu č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 o vykonávacích ustanoveniach uvedených v článku 27 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (5),

SO ZRETEĽOM na rozhodnutie dozorného úradu č. 389/06/COL z 13. decembra 2006 o začatí konania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (6),

PO VYZVANÍ zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (7), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I. SKUTOČNOSTI

1. Postup

Listom zo 17. marca 2006 spoločnosť North European Aviation Resources AS (ďalej len „NEAR“ alebo „navrhovateľ“) podala podnet proti poskytnutiu štátnej pomoci Nórskej leteckej akadémii (ďalej len „NLA“) z revidovaného štátneho rozpočtu. Dozorný úrad prijal a zaevidoval tento list 20. marca 2006 (vec č. 366921). Listom z 25. augusta 2006, ktorý dozorný úrad prijal a zaevidoval 28. augusta (vec č. 385471), spoločnosť NEAR podala rozšírený podnet v súvislosti s rôznymi inými prostriedkami poskytnutými akadémii NLA zo zdrojov okresu Troms a obce Målselv.

Listami z 11. apríla 2006 (vec č. 369763) a 7. septembra 2006 (vec č. 385794) dozorný úrad informoval nórske orgány o podnete a rozšírenom podnete a vyzval ich, aby k veci predložili svoje pripomienky.

Po preskúmaní týchto pripomienok dozorný úrad informoval listom z 13. decembra 2006 (vec. č. 401508) nórske orgány o svojom rozhodnutí začať konanie ustanovené v článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde v súvislosti so štátnou pomocou, ktorá bola poskytnutá v prospech oblasti vzdelávania pilotov leteckých dopravných spoločností v okrese Troms (8). Nórska vláda bola vyzvaná, aby predložila svoje pripomienky k uvedenému rozhodnutiu. Nórske orgány predložili svoje pripomienky listom z 15. februára 2007, ktorý dozorný úrad prijal a zaevidoval 19. februára 2007 (vec č. 410248).

Rozhodnutie č. 389/06/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a Dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie. Dozorný úrad vyzval zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky (9).

Dozorný úrad dostal od zúčastnených strán dve skupiny pripomienok. Listom z 10. októbra 2007 (vec č. 446322) ich postúpil nórskym orgánom a dal im príležitosť na vyjadrenie. Nórske orgány predložili svoje pripomienky listom z 13. novembra 2007 (vec č. 451773).

2. Opis navrhovaného opatrenia

2.1. Preskúmané opatrenia

a) Dotácia v prospech NLA

Podľa informácií od nórskej vlády parlament v júni 2005 schválil na výcvik pilotov leteckých dopravných spoločností v regióne Tromsø/Bardufoss dotáciu vo výške 4,5 milióna NOK. Ministerstvo školstva a výskumu pridelilo 8. júla 2005 túto dotáciu priamo NLA.

Ďalších 4,5 milióna NOK sa vyčlenilo v štátnom rozpočte na rok 2006 a opätovne aj v návrhu rozpočtu na rok 2007. Podľa nórskej vlády však bol parlament informovaný o podnete a ďalšie príspevky pre NLA sa pozastavili v závislosti od vyriešenia tejto záležitosti.

b) Financovanie projektu v prospech Norsk Luftfartshøgskole

Okres Troms potvrdil, že rozhodnutím zo 6. júla 2006 schválil financovanie projektu vo výške 1,9 milióna NOK v prospech Norsk Luftfartshøgskole (ďalej len „NLH“), subjektu, ktorý nórske orgány opisujú ako neziskovú nadáciu zriadenú na účely zabezpečenia vzdelávania pilotov na severe Nórska.

c) Úver v prospech NLA od okresu Troms a následné odpustenie jeho splatenia

Okres Troms podľa svojho vyjadrenia poskytol v roku 1999 akadémii NLA úver vo výške 400 000 NOK v súlade s regionálnou schémou úverov, ktorá bola oznámená dozornému úradu a tento úrad ju schválil. Pôvodne sa predpokladalo splatenie úveru pri obvyklej úrokovej sadzbe po uplynutí úvodnej trojročnej lehoty. Po predĺžení lehoty splatnosti úveru okres Troms rozhodnutím zo 6. júla 2006 schválil odpustenie splatenia úveru pod podmienkou, že všetci ostatní veritelia sa budú podieľať na reštrukturalizácii dlhov NLA.

d) Záruka za úver

Okres Troms potvrdil, že poskytol za dlh NLA záruku vo výške 500 000 NOK na obdobie od 1. septembra 2002 do 1. septembra 2012 bez toho, aby od NLA požadoval zaplatenie poplatku za záruku.

e) Úver v prospech NLH od obce Målselv

Obec Målselv uviedla, že na základe rozhodnutia z 19. júla 2006 poskytla akadémii NLA podriadený úver vo výške 1,3 milióna NOK s úrokovou sadzbou 8,5 % p.a. a so splatnosťou celej istiny spolu s úrokom najneskôr na konci roka 2007. Rozhodnutím z 24. apríla 2008 obec Målselv predĺžila lehotu splatnosti do 31. decembra 2008. Nórske orgány potvrdili, že úver bol určený a vyplatený NLH.

2.2. Účel preskúmaných opatrení

a) Dotácia

Podľa nórskej vlády potenciál vojenského letectva na výcvik pilotov pre letectvo mimo ozbrojených síl, ako aj finančná podpora na výcvik pilotov leteckých dopravných spoločností poskytovaná leteckou spoločnosťou SAS za posledné roky klesali. Napadnuté financovanie možno vnímať ako dôsledok týchto zmien. Dotácia sa môže využiť len na zaistenie kontinuity existujúceho výcviku pilotov leteckých dopravných spoločností v akadémii NLA, pričom ide o zachovanie existujúcich kapacít na vzdelávanie pilotov leteckých dopravných spoločností v Nórsku a zabránenie kríze pri nábore pilotov.

b) Financovanie projektu v prospech NLH

Podľa okresu Troms má financovanie projektu za cieľ zaistiť rozvoj a posilnenie existujúcej leteckej kvalifikácie v okrese.

c) Úver v prospech NLA od okresu Troms a následné odpustenie jeho splatenia

Podľa okresu Troms bolo z dôvodu finančnej situácie akadémie NLA nevyhnutné predĺžiť lehotu splatnosti úveru a nakoniec ho úplne odpísať.

d) Záruka za úver

Od vlastníkov NLA sa požadovali záruky pomerne k ich vlastníckemu podielu v súvislosti s úverom na financovanie letového simulátora.

e) Úver v prospech NLH od obce Målselv

Nebol špecifikovaný žiadny zámer.

2.3. Vnútroštátny právny základ pre opatrenie pomoci

Priama dotácia vo výške 4,5 milióna NOK sa poskytuje v kontexte revidovaného štátneho rozpočtu na rok 2005 (kap. 281 položka 1). V tejto rozpočtovej položke je tiež zahrnutých 574 000 NOK na iné účely, ktoré nesúvisia s preskúmanými opatreniami.

Ostatné opatrenia vyplývajú z rozhodnutí regionálnej rady okresu Troms alebo výkonného výboru obce Målselv.

2.4. Príjemcovia pomoci

Akadémia NLA je spoločnosť s ručením obmedzeným registrovaná v Nórsku od roku 1993. Jej majiteľmi boli spoločnosti SAS (60 %), Norsk Luftfartshøgskole (29 %) a iní menší akcionári. V novembri 2006 NLH zvýšila svoju účasť v NLA na 95,65 %. Zvyšných 4,35 % akcií vlastní spoločnosť Hurtigruten AS.

Akadémia NLA, ktorá jediná poskytuje výcvik pilotov pre letecké dopravné spoločnosti v regióne Tromsø/Bardufoss, bola identifikovaná ako jediný možný príjemca parlamentnej dotácie.

Akadémia NLA je tiež osobitným príjemcom (následne odpusteného) úveru a záruky za úver od okresu Troms. Okres Troms tiež poskytol financovanie projektu nadácii Norsk Luftfartshøgskole a obec Målselv tejto nadácii poskytla úver.

Norsk Luftfartshøgskole je nadáciou zaregistrovanou v Nórsku od roku 1997. Jej zakladajúcimi členmi sú Troms fylkeskommune, letecká akadémia SAS a obce Bardu a Målselv. Predmet činnosti tejto neziskovej nadácie je zaregistrovaný ako prenájom nehnuteľností a jej deklarovaným zámerom je zabezpečenie prevádzky vzdelávania pilotov leteckých dopravných spoločností na severe Nórska prostredníctvom rozvoja, iniciovania a koordinácie ponuky na vzdelanie a zabezpečenia potrebných priestorov.

3. Rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania

V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania dozorný úrad dospel k predbežnému záveru, že nemožno vylúčiť existenciu štátnej pomoci a že na základe dostupných informácií existujú pochybnosti o zlučiteľnosti tejto pomoci s plnením Dohody o EHP.

4. Pripomienky nórskych orgánov k rozhodnutiu

Nórske orgány tvrdili, že napadnuté financovanie nepredstavuje štátnu pomoc, pretože výcvik poskytovaný akadémiou NLA nie je ekonomickou činnosťou, a preto sa nemôže posudzovať podľa článku 61 Dohody o EHP. Nórske orgány tiež argumentovali, že aj keby táto činnosť spadala do rozsahu pôsobnosti tohto ustanovenia, napadnuté financovanie by bolo náhradou za poskytovanie všeobecne prospešných služieb v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP.

Nórske orgány tvrdia, že vzdelávanie, aj keď nespadá do rámca národného systému vzdelávania, možno vnímať ako činnosť neekonomickej povahy. Náplň a úroveň kurzu ponúkaného akadémiou NLA sú stanovené vo verejnom právnom akte, nórskom leteckom zákone. Okrem toho sa v súčasnosti skúma možnosť integrovať vzdelávanie pilotov do národného systému vzdelávania. Nórske orgány identifikovali potenciálny problém pri nábore študentov vzhľadom na súčasný trend prenášať bremeno nákladov na vzdelanie na študentov (tradične boli náklady rozdelené medzi letecké spoločnosti a študentov). Náklady na poskytovanie takéhoto vzdelávania sú vysoké a, hoci tento výcvik zabezpečujú súkromní prevádzkovatelia, nezdá sa, že by išlo o ziskovú ekonomickú činnosť (10). Nórske orgány preto tvrdia, že v súlade s judikatúrou ESD napadnuté financovanie jednoducho predstavuje povinnosť, ktorú si štát plní vo vzťahu k svojmu obyvateľstvu v oblasti vzdelávania.

Nórske orgány sa alternatívne domnievajú, že napadnuté financovanie je legálne, ak sa skúma na základe článku 59 ods. 2 Dohody o EHP. Zdôrazňujú, že štát môže sám rozhodnúť ako vymedzí „všeobecne prospešnej služby“, a tvrdia, že toto ponímanie sa vzťahuje na výcvik pilotov, ktorý poskytuje NLA. V tejto súvislosti zdôrazňujú, že špecifický výcvik, ktorý ponúka NLA a ktorý je jediným integrovaným programom pre pilotov leteckých dopravných spoločností poskytovaný v Nórsku, hrá kľúčovú úlohu pri nábore pilotov pre nórsky trh. Preto podpora výcviku pilotov v akadémii NLA je záležitosťou národnej stratégie vzdelávania priamo súvisiacou s dlhodobým prínosom pre obyvateľstvo, a nie je diskriminačná, keďže v Nórsku nie je žiadny iný poskytovateľ integrovaného vzdelávania.

Nórske orgány tvrdia, že prvá podmienka podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP, ktorá sa týka poverenia, je splnená konkrétnym vyčlenením rozpočtu „na výcvik pilotov leteckých dopravných spoločností v regióne Troms/Bardufoss“ v spojení s nórskym leteckým zákonom. Nórske orgány tiež tvrdia, že druhá podmienka zahŕňa kontrolu „zjavnej chyby“ v protiklade k „primeranému vzťahu medzi cieľom a použitými prostriedkami“. Tvrdia, že výnimka sa uplatňuje, ak je to nevyhnutné, aby podnik mohol plniť svoje úlohy za prijateľných finančných podmienok (11). Nórske orgány vylučujú možnosť nadmernej náhrady, pričom poznamenávajú, že poskytnutie 4,5 milióna NOK pokrýva len 20 % nákladov na program pre pilotov leteckých dopravných spoločností.

Nórske orgány zdôrazňujú, že požiadavka podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP, aby obchod nebol ovplyvnený „do takej miery, ktorá by bola v rozpore so záujmami zmluvných strán“, je menej prísna ako kritérium vplyvu na obchod na účely zistenia existencie pomoci podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Uvádzajú porovnanie, na ktoré odkazuje Súdny dvor vo svojej judikatúre (12), a domnievajú sa, že bremeno dokazovania v tejto záležitosti leží na dozornom úrade (13).

Okres Troms si myslí, že zabezpečenie riadneho vzdelávania pilotov leteckých dopravných spoločností predstavuje dôležitú úlohu s celoštátnym významom. Považuje svoju účasť na finančnej reštrukturalizácii akadémie NLA, tak priamu (záruka za úver a odpustenie dlhu), ako aj nepriamu (ako vlastník NLH), za bežnú trhovú prax a podčiarkuje, že jeho podiel bol podmienený účasťou ostatných veriteľov na reštrukturalizácii dlhu (14).

Okres Troms vysvetlil, že záruka zabezpečuje úver na financovanie letového simulátora. Od posledných vlastníkov NLA sa požadovalo, aby ručili za úver, s cieľom predísť platbe vopred. Záruka od okresu Troms predstavuje 12,27 % výšky úveru. Okres Troms zdôrazňuje, že vzťah medzi akadémiou NLA a okresom má povahu vzťahu medzi materskou a dcérskou spoločnosťou. Taktiež uvádza, že akýkoľvek poplatok za záruku, ak by sa požadoval, by neprekročil de minimis hranicu pomoci.

Obec Målselv zdôrazňuje, že finančné problémy, ktoré mala NLA v čase poskytnutia úveru, sa považovali za dočasné a obec sa ako zúčastnená strana podieľala na prebiehajúcom refinančnom procese. Obec tvrdí, že pokiaľ boli riziká v čase, keď sa rozhodovalo o udelení úveru, primerane a objektívne zhodnotené, dozorný úrad by mal upustiť od preskúmavania stanovenej úrovne úroku, kým sa neukáže, že objektívne nebolo možné v dobrej viere logicky očakávať, že by súkromný investor poskytol úver za okolností, aké boli v tomto prípade.

5. Pripomienky predložené zainteresovanými tretími stranami

Listom z 3. mája 2007, ktorý dozorný úrad prijal a zaevidoval v rovnaký deň (vec č. 420011), spoločnosť Rørosfly AS predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Podporuje podnet a zdôrazňuje konkurenčnú výhodu, ktorú predstavuje verejná podpora len jednej leteckej školy.

Listom zo 4. mája 2007, ktorý dozorný úrad prijal a zaevidoval v rovnaký deň (vec č. 420422), navrhovateľ predložil pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Na úvod navrhovateľ vyvracia opis systému vzdelávania pilotov, ktorý predložili nórske orgány, a trvá na tom, že on aj NLA majú rovnakú licenciu (udelenú nórskym úradom civilného letectva) a obaja poskytujú v Nórsku integrované vzdelávanie pre pilotov leteckých dopravných spoločností (15).

V súvislosti s argumentom, že NLA nevykonáva ekonomickú činnosť, navrhovateľ pripomína rozsah pojmu „podnik“, pričom odporúča preskúmať, či subjekt vykonáva činnosť ekonomickej povahy, vrátane ponúkania tovarov a služieb na trhu, ktorú by mohol, aspoň v princípe, vykonávať súkromný podnik so zámerom dosiahnuť zisk (16). Podľa názoru navrhovateľa akadémia NLA vykonáva typickú komerčnú činnosť so zrejmým ekonomickým zámerom. Na podporu tohto stanoviska sa navrhovateľ odvoláva na rozsiahlu reklamnú kampaň akadémie NLA, aká je charakteristická pre účastníkov trhu. NEAR sa tiež odvoláva na nárast počtu svojich nových študentov po zrušení NLA ako na názorný príklad konkurenčného vzťahu medzi rôznymi leteckými školami.

Pokiaľ ide o uplatnenie článku 59 ods. 2 Dohody o EHP, navrhovateľ spochybňuje presný obsah všeobecne prospešnej služby, na ktorý sa odvolávajú nórske orgány. Všetky letecké školy v Nórsku musia spĺňať rovnaké vnútroštátne aj medzinárodné pravidlá. Z toho dôvodu činnosť NLA ako celok nemožno považovať za všeobecne prospešnú službu; NLA musí poskytovať niečo „navyše“ v porovnaní s ostatnými školami. Navrhovateľ ako jediný prvok ponúkaný akadémiou NLA „navyše“ identifikuje poskytovanie celého výcviku v Nórsku. Zatiaľ čo je pre všeobecne prospešnú službu charakteristické, že sa neposkytuje bez verejnej intervencie, NEAR ponúka integrované vzdelávanie pilotov s výcvikom výlučne v Nórsku (za nižšiu cenu ako výcvik ponúkaný akadémiou NLA). Navrhovateľ preto konštatuje, že klasifikovanie dotknutej služby ako všeobecne prospešnej služby je zjavne chybné. V každom prípade navrhovateľ argumentuje, že podmienky ustanovené v článku 59 ods. 2 Dohody o EHP nie sú splnené. Navrhovateľ namieta voči vyhláseniu nórskych orgánov, že poverenie oficiálnym aktom sa uskutočnilo prostredníctvom nórskeho leteckého zákona a vyčlenením prostriedkov z rozpočtu. Okrem toho sa, s odvolaním na usmernenia o štátnej pomoci pri náhradách za služby vo verejnom záujme, v žiadnom oficiálnom právnom akte nešpecifikuje ani presná povaha všeobecne prospešnej služby ani parametre na výpočet, kontrolu a preskúmanie takejto náhrady. V tejto súvislosti navrhovateľ poznamenáva, že nórske orgány nezdokumentovali náklady vzťahujúce sa na žiadnu všeobecne prospešnú službu (t. j. náklady v súvislosti s potenciálnou „povinnosťou“ uskutočniť všetky lekcie lietania v Nórsku). Navrhovateľ uvádza, že rovnaký výcvik mohla NEAR ponúknuť za nižšiu cenu (17).

Navrhovateľ sa nakoniec vyjadruje k „zásade trhového investora“. Uvádza sa, že NLA mala finančné problémy minimálne odkedy sa SAS v roku 2005 rozhodla ukončiť svoju podporu a že v čase „investovania“ nemali nórske orgány žiadne podklady, aby mohli očakávať primeranú návratnosť investovaného kapitálu. Pokiaľ ide o skutočnosť, že orgány mali vlastnícky podiel v NLA, navrhovateľ sa odvoláva na judikatúru ESD a tvrdí, že v rozpore s judikatúrou tieto investície neboli len všeobecné, ale že do úvahy sa zobrali sociálne, regionálne a odvetvové faktory. Navrhovateľ konkrétne tvrdí, že Norsk Luftfartshøgskole treba považovať za podnik v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP a že dotácia vo výške 1,9 milióna NOK uvedenému subjektu predstavuje hospodársku výhodu, ktorá môže ohroziť hospodársku súťaž. Okrem toho, keďže nadácia nie je zisková organizácia, ťažko možno povedať, že investície sú v súlade so zásadou trhového investora. Navrhovateľ opätovne uvádza skôr uvedené skutočnosti a konštatuje, že Norsk Luftfartshøgskole nie je poverená záväzkom služby vo verejnom záujme podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP a že ani pridelená čiastka nesúvisí s nákladmi na akúkoľvek prípadnú všeobecne prospešnú službu.

Navrhovateľ v pripomienkach nórskych orgánov k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania identifikuje ďalšie dve potenciálne zložky pomoci: NLH na určitý čas odpustila NLA platbu nájomného za internáty pre študentov a znížila výšku platieb za prenájom hangáru a administratívnych priestorov. Navrhovateľ sa domnieva, že tieto kroky nebolo možné vykonať v súlade so zásadou trhového investora, a preto predstavujú štátnu pomoc od NLH v prospech NLA.

Pokiaľ ide o odpustenie splatenia úveru (18), navrhovateľ tvrdí, že nestačí preukázať, že súkromní investori taktiež odpustili splatenie dlhu, a naďalej namieta, že odpustenie splatenia úveru sa rovná štátnej pomoci, čo nie je v súlade so zásadou trhového investora. Navrhovateľ najmä poznamenáva, že okres nepredložil žiadny dôkaz o reštrukturalizačnom pláne, ktorý by viedol k primeranej návratnosti investícií.

V súvislosti so zárukou za úver navrhovateľ namieta proti vyhláseniu nórskych orgánov, že materské spoločnosti nezvyknú účtovať poplatok za záruku za úver svojim dcérskym spoločnostiam a odvoláva sa na časti 3-8 a 3-9 nórskeho zákona o spoločnostiach s ručením obmedzeným na podporu svojej námietky, že platí opak.

Konečne, pokiaľ ide o úrokovú sadzbu za úver 8,5 % účtovanú obcou Målselv, navrhovateľ opakuje úvahy o zásade trhového investora a konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu NLA úroková sadzba nezohľadňuje riziko spojené s úverom a mala by sa klasifikovať ako grant/dotácia, ktorú by súkromný investor neposkytol.

6. Pripomienky nórskych orgánov k týmto tvrdeniam

Nórske orgány odpovedali na pripomienky predložené spoločnosťou Rørosfly a navrhovateľom, pričom zdôraznili, po prvé, že NLA už ako právny subjekt neexistuje, a po druhé, keďže NEAR aktívne nepodporuje študentov, aby absolvovali celý výcvik v Nórsku, pomoc pre NLA vnímali ako najlepší spôsob podpory pre letecké vzdelávanie v Nórsku.

II. POSÚDENIE

1. Rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia

Nórske orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania opisujú vzťah medzi NLH a NLA a uvádzajú, že vzhľadom na finančné problémy, ktoré mala NLA, NLH dočasne pozastavila splatnosť nájomného za internáty, ktoré prenajímala akadémii NLA, a znížila platby, ktoré jej NLA dlžila za prenájom hangáru a administratívnych priestorov.

Navrhovateľ upozorňuje na toto konanie ako na ďalšie dva príklady štátnej pomoci v prospech NLA, zatiaľ čo orgány trvajú na tom, že takéto konanie bolo za daných okolností normálne. Tieto opatrenia neboli súčasťou rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

Okrem toho na základe informácií poskytnutých nórskymi orgánmi o príjemcovi úveru od obce Målselv, dané opatrenie už nezodpovedá opisu v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Nórske orgány tiež potvrdili, že tento úver a prostriedky na financovanie projektu vyčlenené pre NLH od okresu Troms sa previedli v prospech NLA „na služby potrebné na uskutočnenie rozvojového projektu“. Tento prevod prostriedkov sa však rovnako neuviedol v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

Čo sa týka zmeny príjemcu úveru od obce Målselv, dozorný úrad sa domnieva, že napadnuté opatrenie, teda prostriedky od obce za prednostnú sadzbu, možno stotožniť s opatrením opísaným v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, a preto posúdi toto opatrenie radšej vo vzťahu k novému príjemcovi než k NLA. Pokiaľ však ide o ostatné vznesené námietky, dozornému úradu sa nezdá jednoznačné, že nie je možné spochybniť súlad týchto rôznych opatrení s pravidlami štátnej pomoci. Preto nemožno tieto opatrenia uzavrieť a nebudú sa v tomto rozhodnutí ďalej posudzovať. Rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia sa teda vzťahuje len na opatrenia opísané v časti I-2.1a) až e).

2. Existencia štátnej pomoci v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP

Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s uplatňovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

Skôr ako sa pozornosť sústredí na tieto kritériá, treba sa predbežne vyjadriť k povahe činnosti vykonávanej akadémiou NLA, konkrétne k poskytovaniu výcviku pre pilotov leteckých dopravných spoločností.

Zdalo by sa, že v oblasti poskytovania takýchto služieb existuje konkurenčný trh, pričom náklady na ich poskytovanie nie sú zanedbateľné. Skutočnosť, že služba zahŕňa aspekt vzdelávania, sama o sebe nemení ekonomický charakter činnosti. Naopak, mohlo by sa zdať, že judikatúra, na ktorú sa odvoláva nórska vláda, podporuje názor, že zatiaľ čo kurzy poskytované v rámci národného systému vzdelávania nepredstavujú služby v zmysle článku 50 Zmluvy o ES (19), kurzy, ktoré sa v zásade financujú zo súkromných zdrojov, najmä študentov alebo ich rodičov, spadajú do rozsahu pôsobnosti uvedeného článku (20). Okrem toho toto zdôvodnenie, ktoré sa vzťahuje na pojem „služba“ v zmysle článku 49 Zmluvy o ES a článku 36 Dohody o EHP, možno preniesť do oblasti štátnej pomoci a na otázku, či má činnosť ekonomický charakter, a teda ju podnik vykonáva v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP (21). Nediskutovalo sa o tom, ani informácie v tejto veci nepodporujú záver, že by výcvik v akadémii NLA nebol v zásade financovaný zo súkromných zdrojov. Dozorný úrad preto konštatuje, že výcvik pilotov leteckých dopravných spoločností poskytovaný akadémiou NLA skôr, ako išla do konkurzu, bol ekonomickou činnosťou a že NLA je podnikom na účely článku 61 Dohody o EHP.

2.1. Existencia štátnych zdrojov

Opatrenie pomoci musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov.

Napadnuté financovanie pozostáva z priamej dotácie vyčlenenej v kontexte revidovaného štátneho rozpočtu alebo z peňažných prostriedkov alebo preddavkov poskytnutých miestnymi orgánmi. Je teda zjavné, že napadnuté financovanie bolo v celom rozsahu poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov.

2.2. Uprednostnenie určitých podnikov alebo výroby určitých druhov tovaru

Po prvé, opatrenie pomoci musí príjemcovi prinášať výhody, ktoré ho oslobodzujú od nákladov, ktoré bežne znáša zo svojho rozpočtu. Podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa však posudzujú len také prevody zdrojov, ktoré zvýhodňujú podniky. Preto skôr, ako sa pozornosť sústredí na konkrétne posudzované opatrenia, treba zvážiť, či príjemcovia financovania sú podnikom v zmysle uvedeného ustanovenia.

Ako sa poznamenáva skôr v texte, NLA je zjavne podnikom a skutočnosť, že zabezpečuje vzdelávanie, v tomto prípade nemení uvedený záver.

Zdalo by sa však, že NLH nevykonáva žiadnu formu ekonomickej činnosti v súvislosti s aktivitami, na ktoré dostáva finančné prostriedky. V súlade s ustálenou judikatúrou ide o činnosť pozostávajúcu z poskytovania tovarov a služieb na príslušnom trhu, čo je charakteristickou črtou ekonomickej činnosti (22). Dozornému úradu neboli predložené žiadne informácie, z ktorých by vyplývalo, že zabezpečovanie výcviku pilotov leteckých dopravných spoločností na severe Nórska možno takto vymedziť. Avšak v súlade s ustálenou judikatúrou je možné za služby v zmysle Dohody o EHP považovať len služby, ktoré sa obvykle poskytujú za odplatu (23). Nielenže NLH nie je platená za to, čo robí, ale aj financovanie, ktoré poskytuje v súlade so zámerom zabezpečiť prevádzku výcviku pilotov leteckých dopravných spoločností na severe Nórska, sa viac podobá na sociálne ciele identifikované Súdnym dvorom EZVO vo veci Private Barnehagers, v ktorej súd dospel k záveru, že nórsky štát sa nechcel podieľať na ziskovej činnosti, len si plnil svoje povinnosti voči svojmu obyvateľstvu v oblasti sociálnej starostlivosti, kultúry a vzdelávania (24). Financovanie, ktoré okres Troms poskytol NLH, sa viac podobá na interný prevod zdrojov, a teda je vyčlenené na podporu vzdelávania pilotov leteckých dopravných spoločností v danej zemepisnej oblasti, za ktorú zodpovedá tento okres, ako na platbu za poskytnuté služby. Ďalšie prideľovanie takýchto zdrojov podnikom ako NLA, ktoré sa podieľajú na ekonomickej činnosti zameranej na poskytovanie výcviku pre pilotov leteckých dopravných spoločností, môže naozaj predstavovať štátnu pomoc, nespadá však do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, ako sa uvádza v časti II-1. Čo sa týka úvodného pridelenia prostriedkov v prospech NLH, dozorný úrad konštatuje, že minimálne v čase poskytnutia zdrojov nebolo možné samotnú NLH považovať za príjemcu pomoci a dve opatrenia, v súvislosti s ktorými bola NLH príjemcom pomoci, netreba ďalej posudzovať. Dozorný úrad preto posúdi len existenciu výhody v súvislosti s opatreniami, pri ktorých bola príjemcom pomoci NLA, konkrétne:

— priamu dotáciu vo výške 4,5 milióna NOK zo štátneho rozpočtu,

— úver od okresu Troms a následné odpustenie jeho splatenia,

— záruku za úver od okresu Troms bez poplatku za záruku.

Priama dotácia zameraná na zmiernenie prevádzkových nákladov jednoznačne spĺňa túto podmienku.

Podľa nórskych orgánov bol úver od okresu Troms poskytnutý v rámci regionálnej schémy úverov, ktorá bola oznámená dozornému úradu a schválená týmto úradom v roku 1999. Odpustenie splácania úveru taktiež zmierňuje finančné zaťaženie, ktoré by inak príjemca pomoci musel znášať. V zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP však pre príjemcu pomoci nemôže vyplynúť žiadna výhoda, ak sa daná činnosť riadi bežnými trhovými princípmi. Podľa informácií, ktoré poskytli nórske orgány, boli na konci roka 2005 dlhodobými nezabezpečenými veriteľmi NLA tieto subjekty: Sparebanken Finans Nord-Norge AS (2 877 000 NOK), okres Troms (400 000 NOK), Indre Troms Samvirkelag BA (200 000 NOK) a Eriksen Eiendom (200 000 NOK). Nórske orgány potvrdili, že dva posledné menované subjekty, ktoré sa považujú za súkromných investorov, schválili odpustenie splácania úverov, ktoré poskytli NLA, zatiaľ čo Sparebanken Finans Nord-Norge umožnila odloženie splátok istiny do druhého polroka 2006, nezmenila však splátky úroku. Keďže štátne orgány musia pristupovať k svojim dlžníkom rovnako ako súkromní veritelia, dozorný úrad sa domnieva, že keďže súkromní účastníci trhu taktiež odpustili NLA splatenie dlžného úveru, rovnaký postup zo strany okresu Troms nepredstavuje štátnu pomoc.

V časti 2.1 usmernení o štátnej pomoci pre štátne záruky sa ustanovuje, že štátne záruky predstavujú výhodu pre dlžníka a odčerpávajú štátne zdroje, ak sa za poskytnutie záruky neplatí poplatok. Preto by sa mohlo zdať, že záruka, ktorú okres Troms poskytol NLA, predstavovala výhodu pre NLA, teda zvýhodňovala tento podnik v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Po druhé, opatrenie pomoci musí byť selektívne v tom zmysle, že uprednostňuje „určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Skúmané opatrenia boli určené konkrétne pre NLA, boli teda jednoznačne selektívne.

2.3. Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami

Aby opatrenia predstavovali štátnu pomoc, musia narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami. Na základe skutočnosti, že NLA priamo konkuruje iným inštitúciám v Nórsku a v Európe, ktoré ponúkajú výcvik pilotov leteckých dopraných spoločností v súlade so spoločnými európskymi pravidlami (preukaz spôsobilosti členov letovej posádky Združených leteckých úradov, JAA-FCL), by sa mohlo zdať, že financovanie posilňuje pozíciu príjemcu pomoci a môže teda narušiť hospodársku súťaž medzi rôznymi takýmito školami a ovplyvniť obchod medzi štátmi, v ktorých sa tieto školy nachádzajú.

2.4. Záver

Na základe uvedených úvah dozorný úrad konštatuje, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP:

— financovanie projektu v prospech NLH od okresu Troms [I-2.1b)],

— odpustenie splatenia úveru od okresu Troms v prospech NLA [I-2.1c)] a

— úver v prospech NLH od obce Målselv [I-2.1e)] a

že tieto opatrenia poskytnuté v prospech NLA predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP:

— priamu dotácia vo výške 4,5 milióna NOK zo štátneho rozpočtu [I-2.1a)] a

— záruku za úver poskytnutú okresom Troms bez zaplatenia poplatku za záruku [I-2.1d)].

3. Procesné požiadavky

Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde „Dozorný úrad EZVO musí byť v dostatočnom čase informovaný o akýchkoľvek plánoch v súvislosti s poskytnutím alebo zmenou pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky (…). Členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ konanie neviedlo ku konečnému rozhodnutiu.“

Nórske orgány neoznámili dozornému úradu uvedené opatrenia pomoci. Dozorný úrad preto konštatuje, že vo vzťahu k opatreniam identifikovaným ako pomoc [konkrétne priama dotácia a záruka za úver opísané v častiach I-2.1a) a d)] nórske orgány nedodržali svoje záväzky podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde. Poskytnutá pomoc preto predstavuje „protiprávnu pomoc“ v zmysle článku 1 písm. f) časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

4. Zlučiteľnosť pomoci

4.1. Posúdenie podľa článku 61 Dohody o EHP

Na tento prípad nie je možné uplatniť žiadnu zo situácií opísaných v článku 61 ods. 2 Dohody o EHP.

Daný región nespadá do rozsahu pôsobnosti článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP a písmena b) článku 61 ods. 3 Dohody o EHP.

Nezdá sa, že by napadnuté financovanie priamo podporovalo horizontálne ciele Spoločenstva v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ako je výskum a vývoj, zamestnanosť, životné prostredie atď. Nórske orgány sa však na túto výnimku neodvolávali. Dozorný úrad sa preto domnieva, že napadnuté financovanie nemožno považovať za zlučiteľné s plnením Dohody o EHP v zmysle uvedeného odseku.

4.2. Posúdenie podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP

Podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP „podniky poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu … podliehajú pravidlám tejto dohody, najmä pravidlám hospodárskej súťaže, za predpokladu, že uplatňovanie týchto pravidiel neznemožňuje právne alebo fakticky plniť určité úlohy, ktoré im boli zverené. Rozvoj obchodu nesmie byť ovplyvnený do takej miery, že by to bolo v rozpore so záujmami zmluvných strán“.

Uplatňovanie tohto ustanovenia sa zaviedlo v usmerneniach o štátnej pomoci pre náhrady za služby vo verejnom záujme, v ktorých bode 25 sa ustanovuje, že usmernenia sa budú uplatňovať na posudzovanie neoznámenej pomoci, ktorá bola poskytnutá po prijatí týchto usmernení. V ostatných prípadoch sa budú uplatňovať ustanovenia platné v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Dve posudzované opatrenia sa datujú do obdobia pred prijatím týchto usmernení (20. december 2005).

Pred zavedením príslušnej kapitoly usmernení o štátnej pomoci, kedysi nazývanej kapitola 18C (teraz jednoducho kapitola o náhrade za služby vo verejnom záujme), neexistovali žiadne konkrétne pravidlá o náhrade za služby vo verejnom záujme. Dozorný úrad však považuje za primerané vychádzať pri posudzovaní skorších opatrení zo správy Komisie o službách všeobecného záujmu v Európe (25) interpretovanej spolu s judikatúrou Súdneho dvora platnou pred udelením pomoci.

Okrem toho dozorný úrad konštatuje, že obsahom kapitoly 18C usmernení o štátnej pomoci sa zásadne nezmenilo východisko posudzovania, vyjasnilo sa však, čo sa požaduje na splnenie rôznych kritérií obsiahnutých v článku 59 ods. 2 Dohody o EHP.

Zlučiteľnosť uvedených dvoch opatrení sa preto bude posudzovať na základe nasledovných (kumulatívnych) zásad, pričom sa riadne zohľadní čas opatrení a vezme sa do úvahy fakt, že článok 59 ods. 2 Dohody o EHP zakladá výnimku a ako taký sa musí vykladať reštriktívne:

— príslušná služba musí byť „všeobecne prospešnou službou“ a musí tak byť aj jasne vymedzená,

— príslušný podnik musí byť oficiálne poverený poskytovaním takej služby,

— uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže by bránilo výkonu určitých úloh, ktorými bol príslušný podnik poverený, a

— rozvoj obchodu nesmie byť ovplyvnený v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so záujmami zmluvných strán.

Členské štáty EZVO majú značnú voľnosť pri určovaní úrovne všeobecne prospešných služieb a v prípade potreby môžu zaviesť záväzky služby vo verejnom záujme, aby zaistili takúto úroveň. Vymedzenie toho, čo štát považuje za všeobecne prospešné služby podlieha len kontrole zjavných chýb. Aby sa však v každom prípade mohla uplatniť výnimka podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP, poslanie poskytovať služby vo verejnom záujme musí byť jasne vymedzené.

V tejto súvislosti z judikatúry vyplýva, že pojem „všeobecne prospešnej služby“ zahŕňa služby, ktoré majú osobitný charakter v porovnaní s hospodárskym záujmom ekonomickej činnosti vo všeobecnosti (26). Jednou takou osobitnou črtou môže byť situácia, keď sa štátne orgány domnievajú, že služby musia byť poskytované aj vtedy, ak by na to trh nemal dostatočné stimuly (27). Preto, ak sa niektoré služby považujú za všeobecne prospešné a trhové sily nevedú k uspokojivému poskytovaniu takýchto služieb, príslušný štát môže na zaistenie potrebnej úrovne poskytovaných služieb ustanoviť konkrétne záväzky služby vo verejnom záujme.

Pokiaľ ide o priamu dotáciu vo výške 4,5 milióna NOK, dozorný úrad zaznamenal, že v štátnom rozpočte na rok 2005 sa vyčlenila položka na financovanie „výcviku pilotov leteckých dopravných spoločností v regióne Tromsø/Bardufoss“. Dozorný úrad sa domnieva, že to nepredstavuje jednoznačný výklad poslania poskytovať služby vo verejnom záujme. Okrem toho, ak by sa malo argumentovať, že osobitnou charakteristikou je to, že sa celý kurz uskutočňuje v Nórsku a že to je prvok „všeobecnej prospešnosti“ danej služby, dozorný úrad poznamenáva, že nič v rozpočte ani v iných dokumentoch predložených dozornému úradu nepodmieňuje dotáciu splnením takejto charakteristiky.

Dozorný úrad sa preto domnieva, že v tomto prípade výklad pojmu všeobecne prospešná služba vedie k zjavnej chybe. Preto podmienky na uplatnenie článku 59 ods. 2 Dohody o EHP (t. j. že podnik poskytuje všeobecne prospešné služby) nie sú v tomto prípade splnené.

Konečne, čo sa týka opatrenia identifikovaného v časti I-2.1d), dozorný úrad sa domnieva, že záruka za určitú čiastku dlhu, definovaná vo všeobecnosti, nemôže zabezpečiť plnenie určitej všeobecne prospešnej úlohy, a že toto opatrenie preto nemožno posudzovať podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP.

Aj za predpokladu, že by daná služba bola náležite vymedzená, aby bolo možné uplatniť výnimku podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP, poslaním poskytovať služby vo verejnom záujme musí byť subjekt osobitne poverený prostredníctvom aktu verejného orgánu. Podľa dozorného úradu sa môže zdať, že obe preskúmané opatrenia poskytujú NLA finančnú výhodu bez toho, aby boli spojené s poverením na poslanie poskytovať služby vo verejnom záujme ako odplatu za financovanie. Pokiaľ ide o argument nórskych orgánov založený na praxi Komisie, dozorný úrad sa domnieva, že z rozhodnutí tejto inštitúcie nevyplýva, že samotné prijímanie financovania od štátu predstavuje poverenie, pokiaľ neexistuje žiaden opis poslania poskytovať služby vo verejnom záujme ani podmienky, za akých má byť toto poslanie zabezpečené (28). V tejto súvislosti dozorný úrad opäť poukazuje na skutočnosť, že ak osobitnou charakteristikou výcviku poskytovaného akadémiou NLA je to, že celý výcvik prebieha v Nórsku, a že to je prvok „všeobecnej prospešnosti“ služby, nič v rozpočte alebo v iných dokumentoch predložených dozornému úradu nepodmieňuje dotáciu splnením takejto charakteristiky.

Takže, ak by aj bolo zrejmé, že nórske orgány uvažovali o osobitnom poslaní poskytovať služby vo verejnom záujme, keď rozhodovali o poskytnutí financií pre oblasť vzdelávania pilotov leteckých dopravných spoločností, dozorný úrad nenašiel žiaden dôkaz toho, že by NLA bola osobitne poverená takýmto poslaním. Z toho dôvodu na danú situáciu nemožno uplatniť článok 59 ods. 2 Dohody o EHP.

Posledné dva body článku 59 ods. 2 Dohody o EHP spoločne predstavujú posúdenie proporcionality. Pri uvažovaní o tom, či prijaté opatrenia presahujú rámec toho, čo je nevyhnutné na zabezpečenie efektívneho plnenia poslania poskytovať služby vo verejnom záujme, dozorný úrad poznamenáva, po prvé, že pri absencii akýchkoľvek podmienok financovania je nevyhnutnosť tohto financovania otázna a, po druhé, zdá sa, že nebolo vykonané žiadne objektívne posúdenie toho, do akej miery by bolo financovanie potrebné. Dozorný úrad preto konštatuje, že aj v prípade splnenia ostatných kritérií nie je v tomto prípade splnený tento aspekt článku 59 ods. 2 Dohody o EHP.

4.3. Záver

Dozorný úrad dospel k záveru, že ani priama dotácia [I-2.1a)], ani záruka za úver [I-2.1d)] nespĺňajú podmienky na uplatnenie článku 59 ods. 2 Dohody o EHP a že obe opatrenia sú teda nezlučiteľné s plnením Dohody o EHP.

5. Záver

Dozorný úrad zistil, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP:

— financovanie projektu od okresu Troms [I-2.1b)],

— odpustenie splatenia úveru od okresu Troms [I-2.1c)] a

— úver od obce Målselv [I-2.1e)].

Dozorný úrad konštatuje, že nórske orgány protiprávne implementovali tieto opatrenia:

— priamu dotáciu vo výške 4,5 milióna NOK zo štátneho rozpočtu [I-2.1a)] a

— záruku za úver poskytnutú okresom Troms bez zaplatenia poplatku za záruku [I-2.1d)] a

porušili článok 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

Opísané opatrenia pomoci nespĺňajú podmienky na uplatnenie článku 59 ods. 2 Dohody o EHP, a teda nie sú zlučiteľné s plnením Dohody o EHP.

Z článku 14 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde vyplýva, že dozorný úrad rozhodne, že protiprávnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s pravidlami štátnej pomoci podľa Dohody o EHP, musia príjemcovia pomoci vrátiť,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Financovanie projektu poskytnuté nadácii NLH okresom Troms a úver poskytnutý tomuto subjektu obcou Målselv spolu s odpustením splatenia úveru od okresu Troms, ktoré tento okres umožnil akadémii NLA, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Článok 2

Priama dotácia vo výške 4,5 milióna NOK zo štátneho rozpočtu a záruka za úver poskytnuté okresom Troms predstavujú štátnu pomoc v prospech NLA, ktorá nie je zlučiteľná s plnením Dohody o EHP v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Článok 3

Nórske orgány podniknú všetky potrebné opatrenia, aby vymohli vrátenie pomoci uvedenej v článku 2, ktorá bola protiprávne poskytnutá v prospech NLA.

Článok 4

Vrátenie štátnej pomoci sa vykoná bezodkladne podľa postupov stanovených vnútroštátnou právnou úpravou, pokiaľ tieto postupy umožnia okamžitý a účinný výkon rozhodnutia. Sumy, ktoré majú byť vrátené, zahŕňajú úroky a zložené úroky odo dňa poskytnutia pomoci v prospech NLA až do dňa jej vrátenia. Úroky sa vypočítajú na základe článku 9 rozhodnutia č. 195/04/COL.

Článok 5

Nórske orgány do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia upovedomia Dozorný úrad EZVO o opatreniach, ktoré prijali podľa tohto rozhodnutia.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

Článok 7

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 1. júla 2009 Za Dozorný úrad EZVO Per SANDERUD predseda Kristján A. STEFÁNSSON člen kolégia

(1) Ďalej len „dozorný úrad“.

(2) Ďalej len „Dohoda o EHP“.

(3) Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

(4) Usmernenia o uplatňovaní a interpretácii článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ktoré prijal a vydal Dozorný úrad EZVO 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „Ú. v. ES/EÚ“) ES L 231, 3.9.1994, s. 1, a v dodatku EHP č. 32, 3.9.1994. Tieto usmernenia boli naposledy zmenené a doplnené 25. apríla 2007. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“.

(5) Ú. v. EÚ L 139, 25.5.2006, s. 37, a dodatok EHP č. 26, 25.5.2006, s. 1.

(6) Ďalej len „rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania“.

(7) Ú. v. EÚ C 77, 5.4.2007, s. 35, a dodatok EHP č. 17, 5.4.2007, s.16.

(8) Podrobnejšie informácie o korešpondencii medzi nórskymi orgánmi a dozorným úradom sa nachádzajú v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

(9) Porovnaj poznámku pod čiarou 7.

(10) Nórske orgány sa na podporu tohto tvrdenia zrejme odvolávajú na konanie týkajúce sa likvidácie, ktoré začala rada NLA.

(11) Skutočnosť, že NLA je v súčasnosti v konkurznom konaní, sa využíva na podporu tohto tvrdenia.

(12) Vec 202/88, Komisia/Francúzsko (Koncové telekomunikačné zariadenia), Zb. 1991, s. I-1223, bod 12.

(13) Nórske orgány na podporu tohto tvrdenia citujú vec C-159/94, Komisia/Francúzsko, Zb. 1997, s. I-5815, body 112 a 113.

(14) Okres Troms predložil dôkazy, že ďalšie dve súkromné spoločnosti, každá s úverovou pohľadávkou vo výške 200 000 NOK, tiež akadémii NLA v rámci reštrukturalizácie odpustili dlh.

(15) Navrhovateľ uvádza, že študenti NEAR majú možnosť absolvovať celý výcvik v Nórsku, väčšina študentov si však volí ponúkané študijné pobyty v zahraničí. Rozdielom je, že akadémia NLA neponúka takéto zahraničné pobyty, takže všetci jej študenti absolvujú výcvik výlučne v Nórsku.

(16) Navrhovateľ sa v tejto súvislosti odvoláva na veci C-41/90, Höfner, Zb. 1991, s. I-1979 a C-244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurance, Zb. 1995, s. I-4013. Na druhej strane čisto sociálne poslanie subjektu vo veci C-159/91, Poucet et Pistre, Zb. 1993, s. I-637 sa použilo ako príklad klasifikácie inej ako podnik.

(17) Na základe odhadovaných nákladov na výcvik študentov v NLA vo výške 937 500 NOK navrhovateľ tvrdí, že NLA mala nadmerné náhrady, keďže náklady na výcvik v NEAR a výlučne v Nórsku predstavujú 512 000 NOK.

(18) Navrhovateľ poznamenáva, že okres nemal pripomienky k pôvodnému poskytnutiu úveru ani k odloženiu splátok v roku 2003. Trvá na svojej námietke, že tieto kroky taktiež predstavujú štátnu pomoc.

(19) Článok 37 Dohody o EHP je formulovaný rovnakým spôsobom.

(20) Pozri vec C-109/92, Wirth, Zb. 1993, s. I-6447, body 14-17. Súd EZVO nedávno potvrdil tento názor vo veci E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund, rozsudok z 21. februára 2008 zatiaľ neuverejnený v zbierke, body 80 a nasl.

(21) Vec E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, citovaná vyššie, bod 80.

(22) Vec C-205/03, P FENIN, Zb. 2006, s. I-6295, bod 25.

(23) Vec E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, uvedená vyššie, bod 81.

(24) Vec E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, uvedená vyššie, bod 83.

(25) Ú. v. ES C 17, 19.1.2001, s. 4.

(26) Pozri napríklad vec C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, Zb. 1991, s. I-5889, bod 28.

(27) Pozri napríklad správu Komisie o službách všeobecného záujmu v Európe citovanú v poznámke pod čiarou č. 25, bod 14.

(28) V rozhodnutí Komisie 2006/225/ES z 2. marca 2005 o schéme pomoci, ktorú realizovalo Taliansko na reštrukturalizáciu inštitúcií odborného vzdelávania (Ú. v. EÚ L 81, 18.3.2006, s. 25), sa výslovne uvádza, že príslušné inštitúcie „zabezpečovali inštitucionálne vzdelávacie služby so sociálnym cieľom, … ktoré boli súčasťou systému verejného vzdelávania“ (bod 48), a že preto im bolo „zverené poslanie verejnej služby v rámci príslušných národných a regionálnych noriem prostredníctvom záväzných aktov“ (bod 57).