SK Úradný vestník Európskej únie L 29/36

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 205/09/COL

z 8. mája 2009

o schéme dočasnej rekapitalizácie v podstate zdravých bánk s cieľom posilniť finančnú stabilitu a poskytovanie úverov reálnej ekonomike (Nórsko)

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (1),

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), a najmä na jej články 61 až 63 a jej protokol 26,

SO ZRETEĽOM na dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného úradu a Súdneho dvora (3), a najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na článok 1 ods. 3 časti I a článok 4 ods. 3 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (4),

SO ZRETEĽOM na usmernenia Dozorného úradu o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP (5), a najmä kapitoly o rekapitalizácii finančných inštitúcií v súčasnej finančnej kríze: obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a bezpečnostné opatrenia proti neprimeranému narušovaniu hospodárskej súťaže (6),

SO ZRETEĽOM na rozhodnutie č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 o implementácii ustanovení uvedených v článku 27 časti II protokolu 3 (7),

KEĎŽE:

I. SKUTOČNOSTI

1. Postup

28. apríla 2009 nórske orgány notifikovali podľa protokolu 3 časti I článku 1 ods. 3 schému dočasnej rekapitalizácie v podstate zdravých bánk s cieľom posilniť finančnú stabilitu a poskytovanie úverov reálnej ekonomike (vec č. 516522) (8).

2. Cieľ opatrenia pomoci

Nórske orgány vysvetlili, že existuje značná neistota pokiaľ ide o vývoj nórskeho hospodárstva a vývojové trendy úverovej politiky a činnosti bánk. Existuje silná vzájomná závislosť medzi reálnou ekonomikou a finančným systémom. Túžba zredukovať riziká v čase rastúcich strát môže spôsobiť, že banky sprísnia poskytovanie úverov. Vplyv obmedzeného vonkajšieho dopytu na nórske hospodárstvo sa ešte zväčšil sprísnením podmienok poskytovania úverov pre podniky a domácnosti, čo brzdí investície a činnosť v reálnej ekonomike a zosilňuje negatívne účinky všeobecného hospodárskeho poklesu.

Nórske orgány naznačili, že prieskumy úverovej aktivity bánk, ktoré uskutočnila Nórska centrálna banka (Norges Bank) a Úrad pre finančný dohľad (Kredittilsynet) ukazujú, že banky značne sprísnili štandardy na poskytovanie úverov, najmä pri úveroch podnikom. Z prieskumov tiež vyplýva, že pri hodnotení svojich úverových politík banky venujú hlavnú pozornosť ukazovateľom kapitálovej primeranosti. Nórske banky sú v súčasnosti finančne zdravé, ale potrebujú posilniť svoj základný kapitál, aby boli schopné udržať obvyklé poskytovanie úverov.

V decembri 2008 Norges Bank odporučila, aby vláda prijala opatrenia na zlepšenie stability bánk s cieľom zlepšiť poskytovanie úverov reálnej ekonomike. Toto odporúčanie podporil aj Úrad pre finančný dohľad.

Nórske úrady vysvetlili, že väčšie nórske banky majú relatívne nízky podiel základného kapitálu a potrebujú rekapitalizáciu, aby mohli naďalej poskytovať úvery reálnej ekonomike (9). Aj menšie banky s vysokým podielom kapitálu môžu potrebovať ďalší základný kapitál na udržanie alebo zvýšenie úverových aktivít v súlade s účelom notifikovanej schémy. Nórske orgány predpokladajú, že niektoré menšie banky môžu mať obmedzenejšie spôsoby vlastného financovania a dosť úzke portfólio úverov. Preto sú viac vystavené rizikám spojeným s likviditou ako banky so širšou podnikateľskou základňou. Preto dokonca aj v prípade, že pôvodne mali vyšší podiel základného kapitálu, tieto faktory môžu spôsobiť, že ich základný kapitál ľahšie klesne, ako v prípade ostatných bánk. Nórske orgány sa preto domnievajú, že tak situácia v bankovom sektore, ako aj výhľad nórskeho hospodárstva si vyžadujú štátne opatrenie ponúkajúce rekapitalizáciu v podstate zdravých bánk s cieľom nastoliť finančnú stabilitu a podporiť poskytovanie úverov reálnej ekonomike.

Cieľom schémy je vložiť do bánk kapitál triedy 1 (10) s cieľom posilniť banky a zlepšiť ich schopnosť udržať obvyklé činnosti súvisiace s poskytovaním úverov. Táto schéma je otvorená len pre v podstate zdravé banky a podľa nórskych orgánov bola navrhnutá na dosiahnutie účelu zabezpečiť poskytovanie úverov reálnej ekonomike pri súčasnej minimalizácii narušenia hospodárskej súťaže.

V rámci schémy rekapitalizácie bol zriadený Štátny fond financií (Statens finansfond) (11) za účelom dočasne poskytovať nórskym bankám kapitál triedy 1 (12): k nadobudnutiu buď hybridných cenných papierov, alebo prioritných kapitálových nástrojov fondom má dôjsť na základe žiadostí jednotlivých bánk. Podmienky má upraviť zmluva medzi fondom a každou individuálnou bankou, v ktorej budú stanovené presné spôsoby rekapitalizácie (napr. nominálna hodnota, výška, odmena a stimuly pre ukončenie účasti na schéme).

3. Vnútroštátny právny základ pre opatrenie pomoci

Lov 6. mars 2009 nr. 12 om Statens finansfond je vnútroštátny právny základ, na základe ktorého je zriadený fond. Bude prijaté aj vykonávajúce nariadenie týkajúce sa fondu a jeho činností (13).

4. Rozpočet a trvanie

V roku 2008 Norges bank uskutočnila makroekonomický stresový test šiestich najväčších nórskych bánk. V rámci testu sa simuloval negatívny scenár, ktorého výsledkom bolo, že banky by zaznamenali straty vo výške v priemere 2,3 % svojich rizikovo vážených aktív. Na základe tohto testu Norges Bank odhadla potrebu rekapitalizácie desiatich najväčších bánk na 34 mld. NOK. V súlade s výsledkami tohto testu bol do fondu pridelených dostatok zdrojov (50 mld. NOK, približne 5,1 mld. EUR).

Schéma bude dočasná a predpokladá sa, že pravidlá nadobudnú účinnosť v máji 2009, so šesťmesačným obdobím na to, aby fond uzatvoril zmluvy s bankami, ktoré požiadajú o rekapitalizáciu. Posledný termín na podanie žiadostí fondu bude stanovený na 6 týždňov pred uplynutím tohto 6-mesačného obdobia s cieľom nechať fondu čas na uzatvorenie zmlúv s bankami, ktoré podali žiadosť, pred skončením šesťmesačného obdobia v novembri 2009. V rámci tohto obdobia nórske orgány zhodnotia, či toto opatrenie bude potrebné na dlhšie obdobie, ak áno, v takom prípade sa schéma bude opäť notifikovať.

5. Schéma rekapitalizácie

5.1. Príjemcovia

Nórske orgány vysvetlili, že na poskytnutie pomoci v rámci notifikovanej schémy sú oprávnené len nórske banky, ktoré sú finančne zdravé.

Nórsky Úrad pre finančný dohľad bude vykonávať funkciu „strážcu brány“ a určí, či je banka oprávnená na poskytnutie pomoci v rámci schémy (14). Ako súčasť pravidelných funkcií dohľadu prijíma Úrad pre finančný dohľad od každej banky informácie o úverovom portfóliu a ostatných položkách súvahy, obchodné plány a vlastné hodnotenie budúcich rizikových faktorov. Keď banka požiada fond o kapitálovú injekciu, od Úradu pre finančný dohľad sa bude vyžadovať, aby zhodnotil oprávnenosť banky na poskytnutie pomoci v rámci schémy. Podľa oddielu 2 nariadenia sa testom zisťuje, či „banka spĺňa požiadavku na podiel kapitálu triedy 1 s dostatočnou maržou aj po zohľadnení pravdepodobného vývoja v blízkej budúcnosti.“ Podľa nórskych orgánov Úrad pre finančný dohľad bude predpokladať, že táto požiadavka je splnená, ak príslušná banka má podiel základného kapitálu na úrovni 6 % alebo vyššej, t. j. 2 percentuálne body nad minimálnou regulačnou požiadavkou. Úrad pre finančný dohľad bude v každom prípade vychádzať zo svojej analýzy aktuálnych informácií berúc do úvahy rozličné úrovne vystavenia sa riziku, kvalitu aktív a perspektívy podnikateľskej činnosti, ako aj formálne ukazovatele kapitálovej primeranosti s cieľom zistiť, či je banka v podstate zdravá aj z hľadiska pravdepodobného vývoja v blízkej budúcnosti.

5.2. Maximálne navýšenie kapitálu

Predpokladajú sa nasledujúce maximálne limity pre zvýšenie podielu základného kapitálu prostredníctvom kapitálových injekcií z fondu:

a) banka s podielom základného kapitálu pod 7 % sa môže rekapitalizovať tak, aby podiel základného kapitálu dosiahol maximálne 10 %;

b) banka s podielom základného kapitálu od 7 % do 10 % sa môže rekapitalizovať najviac o 3 percentuálne body, podiel základného kapitálu však nesmie prekročiť 12 %;

c) banka s podielom základného kapitálu nad 10 % sa môže rekapitalizovať maximálne o 2 percentuálne body (15).

Banky, ktoré budú mať po štátnej kapitálovej injekcii podiel základného kapitálu vyšší ako 12 %, zdokumentujú svoju potrebu kapitálového vkladu a fond posúdi prípad z hľadiska situácie banky a na základe toho, ako možno stimulovať poskytovanie úverov reálnej ekonomike.

Podobne musí žiadosť o zvýšenie základného kapitálu o viac ako 2 percentuálne body obsahovať príslušnú dokumentáciu odôvodňujúcu potrebu takejto veľkej kapitálovej injekcie.

Fond rozhodne o skutočnej sume, ktorá sa pridelí na základe hodnotenia rozličných rizikových faktorov, obchodných plánov a vyhliadok. Nórske orgány vysvetlili, že ak sa fond na základe poskytnutých dôkazov nepresvedčí o potrebe akejkoľvek pomoci v rámci schémy, žiadosť zamietne. Banky zaradené do najvyššej rizikovej kategórie, ktoré požiadajú o kapitálové navýšenie o viac ako 2 percentuálne body, sa podrobia osobitnému preskúmaniu.

V prípadoch, keď rekapitalizácia bude zodpovedať viac ako 2 % podielu základného kapitálu, nahlási sa Dozornému úradu.

5.3. Stanovenie rizikovej triedy

Fond pridelí každej banke jednu z troch rizikových tried na základe objektívnych kritérií (16). Rizikové triedy rozhodnú o hodnote kupónu, ktorá sa bude musieť zaplatiť za kapitálovú injekciu fondu a zostane pevne stanovená počas trvania zmluvy medzi bankou a fondom.

V nariadení sa stanovuje, že banky s externým ratingom od schválenej ratingovej agentúry hodnotiacej úvery sa zaradia do rizikových tried takto:

Riziková trieda 1 2 3 Rating AA– alebo lepší od A– do A+ BBB+ alebo nižší

Nórske orgány vysvetlili, že iba niekoľko nórskych bánk má rating stanovený medzinárodnými ratingovými agentúrami. Ostatné banky sú však pravidelne hodnotené najväčšími nórskymi bankami. Banky, ktoré nie sú hodnotené schválenou ratingovou agentúrou, sa budú hodnotiť podľa zásad podobných tým, ktoré uplatňujú oficiálne ratingové agentúry hodnotiace úvery (17).

Nórske orgány odhadujú, že len veľmi málo nórskych bánk bude patriť do rizikovej triedy 1, niekoľko bánk bude patriť do rizikovej triedy 2 a väčšina bánk bude patriť do rizikovej triedy 3 (približne tri štvrtiny všetkých nórskych bánk).

5.4. Nástroje rekapitalizácie

Právne predpisy ustanovujú dva alternatívne kapitálové nástroje, hybridné zabezpečenie triedy 1 („fondsobligasjon“) a prioritný kapitálový nástroj triedy 1 („preferansekapitalinstrument“). Obidva nástroje sa posudzujú ako kapitál triedy 1 a nie sú s nimi spojené hlasovacie práva. S týmito nástrojmi je spojené prednostné právo na nekumulatívnu pohľadávku na ročné úroky, ktoré sú podmienené dosiahnutím zisku a ukazovateľom kapitálovej primeranosti vždy najmenej o 0,2 % vyšším ako je minimálny ukazovateľ kapitálovej primeranosti. Úrok sa vykazuje dovtedy, kým nebude v plnom rozsahu vyplatený alebo kým sa nevyčerpá zisk.

Cena za rekapitalizáciu sa stanoví individuálne pre každú banku na základe platnej úrokovej sadzby. Okrem toho sa k cene pripočíta aj prirážka závisiaca od rizikovej kategórie banky a typu zvoleného nástroja.

Nórske orgány sa domnievajú, že systém, za pomoci ktorého sa vypočíta sadzba odmeny pre každú banku a pre každý nástroj, zodpovedá metodike prijatej Európskou centrálnou bankou (18) v jej odporúčaní z 20. novembra 2008 (19), a preto spĺňa usmernenia o rekapitalizácii.

Nórske orgány vysvetlili, že aktíva nórskych bánk predstavujú vo veľkej miere aktíva s pohyblivým úročením. Na účely minimalizácie rizika spojeného s úrokovou mierou sa banky vo všeobecnosti pokúsia zabezpečiť, aby na obidvoch stranách súvahy mali zmluvy súvisiace s úrokovou mierou s rovnakými splatnosťami. Zabezpečenie rovnakých splatností si preto vyžaduje, aby nórske banky mali väčšinou pasíva s pohyblivou úrokovou sadzbou. Nórske orgány za daných okolností navrhli, aby odmena za rekapitalizáciu vychádzala buď z výnosov z krátkodobých 6-mesačných štátnych certifikátov alebo z 5-ročných štátnych dlhopisov.

Podľa vysvetlení nórskych orgánov, náklady na rekapitalizáciu bánk za päťročné obdobie budú rovnaké bez ohľadu na to, ktorú možnosť si banka vyberie. Ilustrujú to porovnaním čistých súčasných nákladov na rekapitalizáciu bánk použitím možnosti založenej na výnosoch z 5-ročných štátnych dlhopisov s čistými súčasnými nákladmi na rekapitalizáciu bánk použitím možnosti založenej na výnosoch zo 6-mesačných štátnych certifikátov za obdobie piatich rokov (20).

Nórske orgány sa preto domnievajú, že dokonca hoci sú v súčasnosti výnosy zo 6-mesačných štátnych certifikátov nižšie ako výnosy z 5-ročných štátnych dlhopisov, náklady na rekapitalizáciu bánk za päťročné obdobie budú rovnaké bez ohľadu na to, ktorá možnosť sa zvolí.

5.4.1. Hybridné zabezpečenie triedy 1

Hybridné zabezpečenie triedy 1 pokryje straty z kmeňových akcií (prednostne pokiaľ ide o pokrytie strát). Má podobu vypovedateľného trvalého štátneho dlhopisu s pevným kupónom stanoveným podľa úrokovej sadzby nórskych štátnych dlhopisov s týmito prirážkami:

— 5,0 % pre banky v rizikovej triede 1,

— 5,5 % pre banky v rizikovej triede 2,

— 6,0 % pre banky v rizikovej triede 3 (21).

V súlade s odporúčaním ECB, minimálna prirážka sa vypočíta ako 5-ročné marže podriadeného dlhu CDS vydávajúcej banky za referenčné obdobie od 1. januára 2007 do 31. augusta 2008 plus 200 bázických bodov na prevádzkové náklady plus ďalších 100 bázických bodov zohľadňujúcich nadradenosť hybridného zabezpečenia vo vzťahu k podriadenému dlhu. Zisková prirážka sa potom uplatní na rizikové triedy 2 a 3.

Nórske orgány naznačili, že Norges Bank odhaduje priemernú maržu kontraktov na podriadené CDS banky DnB NOR (22), jedinej banky, s ktorej kontraktami na CDS sa obchoduje, na 100 bázických bodov za obdobie od 1. januára 2007 do 31. augusta 2008 (23).

Na účely stimulácie splatenia sa kupón po štvrtom a piatom roku zvýši o 1 percentuálny bod. Nástroj si ponechá tento vyšší pevne stanovený kupón až do jeho splatenia. Splatenie je podmienené udelením povolenia Úradu pre finančný dohľad, ktorý musí overiť, či po splatení budú aj naďalej splnené požiadavky kapitálovej primeranosti.

5.4.2. Prioritný kapitálový nástroj triedy 1

Prioritný kapitálový nástroj 1 triedy bude mať rovnocenné postavenie (súčasne pokryje straty) ako kmeňové akcie. Je možné ho odvolať po 3 rokoch. Je navrhnutý ako povinný konvertibilný nástroj a po piatich rokoch sa zmení na kmeňové akcie, pokiaľ nebude splatený alebo sa neprevedie na akcie pred uvedeným dátumom. Tento nástroj má pevne stanovený kupón určený podľa úrokovej sadzby nórskych štátnych dlhopisov s týmito prirážkami:

— 6,0 % pre banky v rizikovej triede 1,

— 6,5 % pre banky v rizikovej triede 2,

— 7,0 % pre banky v rizikovej triede 3 (24).

V súlade s odporúčaním ECB minimálna prirážka je stanovená vo výške 600 bázických bodov (500 bázických bodov riziková prémia za akciové riziko a 100 bázických bodov na krytie prevádzkových nákladov). Zisková prirážka sa uplatní na banky zaradené do rizikových tried 2 a 3.

Ako je uvedené vyššie, tento nástroj sa môže vrátiť po troch rokoch. Spôsob výpočtu hodnoty splatenia sa vymedzí v zmluve s bankou a hodnota nemôže byť nižšia ako nominálna hodnota (25). K predčasnému splateniu možno napríklad stimulovať tým, že sa v zmluve uvedie zvýšenie sadzby splatenia v štvrtom a piatom roku, aby predčasné splatenie bolo menej nákladné v porovnaní s neskorším splatením.

Okrem toho sa majú zabezpečiť stimuly na splatenie namiesto umožnenia, aby došlo k povinnej konverzii, a to stanovením prepočítacieho kurzu na konci päťročného obdobia, ktorý bude priaznivejší pre fond ako konverzia za trhovú cenu a tiež priaznivejší pre fond v porovnaní so splatením pred koncom piateho roku (inými slovami, prijatý spôsob má umožniť významné oslabenie existujúcich akcionárov).

Nórske orgány vysvetlili, že fond má právo konvertovať tento nástroj na kmeňové akcie/certifikáty primárneho kapitálu, ak prioritný kapitál predstavuje značnú časť vlastného kapitálu. Fond v zmluve s každou individuálnou bankou vymedzí čo predstavuje značnú časť. Prahová hodnota značnej časti nemôže byť vyššia ako 50 % (26).

Individuálna zmluva môže obsahovať možnosť, aby banka konvertovala tento nástroj na kmeňové akcie/certifikáty primárneho kapitálu, ak „vlastné zdroje“ boli v podstatnej miere odpísané (o viac ako 20 %). Spôsob výpočtu koľko akcií má fond po prevode dostať sa vymedzí v zmluve s bankou a zabezpečí sa primeraný vzťah medzi hodnotou spätného odkúpenia a prípadným ziskom na jednej strane a konverziou a prípadnými stratami na strane druhej (27).

5.5. Opatrenia usmerňujúce správanie bánk

Podľa nórskych orgánov je schéma doplnená niekoľkými bezpečnostnými opatreniami usmerňujúcimi správanie bánk.

Fond podmieni kapitálové vklady tým, že sa musia použiť v súlade s cieľmi schémy a nepoužijú sa v rozpore s jej účelom, a tým, že sa banka zdrží toho, aby kapitálový vklad použila na marketing alebo na účely vykonávania agresívnych obchodných stratégií (28).

Existujú aj ďalšie obmedzenia, ako i) zákaz zvyšovania platov a ďalších výhod vedúcich pracovníkov do 31. decembra 2010; ii) takmer úplný zákaz vyplácania odmien za finančné roky 2009 a 2010 so zákazom vyplácania akumulovaných odmien po tomto období; iii) zákaz, aby vedúci pracovníci dostávali podiely alebo podobné platby za výhodných podmienok a iv) zákaz iniciovania programov opcií na nové akcie alebo rozšírenie alebo obnovenie existujúcich opcií.

II. HODNOTENIE

1. Prítomnosť štátnej pomoci

Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

Aby sa opatrenie kvalifikovalo ako štátna pomoc, musí byť v prvom rade poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov. Notifikovanú schému tvoria kapitálové injekcie fondu zo zdrojov zo štátneho rozpočtu. Na tento účel bol pre fond vyčlenený celkový rozpočet 50 mld. NOK.

Rekapitalizačné opatrenia ďalej umožnia príjemcom zabezpečiť potrebný kapitál za priaznivejších podmienok ako by bolo inak možné vzhľadom na prevládajúce podmienky na finančných trhoch. Dozorný úrad sa domnieva, že vzhľadom na súčasné problémy na kapitálových trhoch, štát investuje, pretože žiadny hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve by nebol ochotný investovať za podobných podmienok. Navyše, notifikované opatrenie je selektívne v tom, že len v podstate zdravé nórske banky a žiadne iné finančné inštitúcie alebo iné podniky nie sú oprávnené na poskytnutie pomoci v rámci schémy. To predstavuje ekonomickú výhodu pre príjemcov a posilňuje ich postavenie v porovnaní s ich konkurentmi v Nórsku a v ostatných členských štátoch EHP a musí sa preto považovať za narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvnenie trhu medzi zmluvnými stranami.

Z týchto dôvodov sa Dozorný úrad domnieva, že notifikovaná schéma rekapitalizácie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 zmluvy o EHP.

2. Procesné požiadavky

V článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 sa konštatuje, že „štáty informujú Dozorný úrad EZVO o všetkých plánoch poskytnúť alebo zmeniť pomoc v dostatočnom časovom predstihu, aby mal možnosť predložiť svoje pripomienky. […]. Príslušný štát nesmie uviesť do platnosti svoje navrhované opatrenia, kým sa toto konanie neuzavrie konečným rozhodnutím.“

Notifikáciou schémy rekapitalizácie 28. apríla 2009 si nórske orgány splnili svoju notifikačnú povinnosť. Zaviazali sa, že nebudú využívať túto schému, kým Dozorný úrad opatrenie neschváli, čím splnili aj povinnosť pozastavenia poskytovania pomoci.

Dozorný úrad preto môže dospieť k záveru, že nórske orgány si splnili svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3.

3. Zlučiteľnosť pomoci

3.1. Uplatnenie článku 61 ods. 3 písm. b) Zmluvy o EHP a usmernenia o rekapitalizácii

V článku 61 ods. 3 písm. b) zmluvy o EHP sa ustanovuje, že „pomoc na podporu vykonania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania hospodárstva členského štátu ES alebo štátu EZVO“ (zvýraznenie doplnené) sa môže považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.

Dozorný úrad nespochybňuje analýzu nórskych orgánov, že súčasná globálna kríza obmedzila poskytovanie úverov reálnej ekonomike na celoštátnej úrovni. Ak by sa táto situácia neriešila, mala by systémový účinok na celé nórske hospodárstvo. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že cieľom notifikovanej schémy je náprava závažnej poruchy fungovania nórskeho hospodárstva.

Na základe článku 61 ods. 3 písm. b) Zmluvy o EHP prijal Dozorný úrad v januári 2009 usmernenia o rekapitalizácii, v ktorých sa stanovujú pravidlá pre hodnotenie poskytnutej pomoci v podobe rekapitalizácie v kontexte súčasnej finančnej krízy. Dozorný úrad preto posúdi súčasnú notifikáciu na základe ustanovení usmernení o rekapitalizácii.

V usmerneniach o rekapitalizácii sa ustanovuje, že „V kontexte súčasnej situácie na finančných trhoch môže rekapitalizácia bánk slúžiť viacerým účelom. Po prvé, rekapitalizácie prispievajú k obnove finančnej stability a pomáhajú obnoviť dôveru potrebnú na opätovný rozbeh poskytovania úverov medzi bankami. […] Po druhé, rekapitalizácia môže pomôcť pri zabezpečení poskytovania úverov reálnemu hospodárstvu“ (29). Navyše, „banky musia mať dostatočne výhodné podmienky prístupu ku kapitálu, aby bola rekapitalizácia čo najúčinnejšia. Na druhej strane by mali podmienky, na ktoré sa viaže určité rekapitalizačné opatrenie, zaistiť rovnaké východiskové podmienky a z dlhodobého hľadiska normalizáciu trhových podmienok. Zásahy štátu by preto mali byť primerané a dočasné a mali by banky podnietiť k vráteniu štátnych prostriedkov, len čo to podmienky na trhu dovolia […]. Štáty EZVO by mali v každom prípade zaistiť, aby každá rekapitalizácia banky bola podložená skutočnou potrebou“ (zvýraznenie doplnené) (30).

Notifikované opatrenia musia preto spĺňať nasledujúce podmienky:

— primeranosť (vhodnosť opatrenia na splnenie stanovených cieľov): opatrenie pomoci musí byť dobre cielené, aby účinne spĺňalo cieľ posilnenia finančnej stability a poskytovania úverov reálnej ekonomike,

— nevyhnutnosť: opatrenie pomoci musí byť svojou výškou a formou potrebné na dosiahnutie stanoveného cieľa (31),

— proporcionalita: pozitívne účinky opatrenia pomoci musia byť riadne vyvážené pre prípad narušenia hospodárskej súťaže, aby sa narušenie obmedzilo na minimum nevyhnutné na dosiahnutie cieľov opatrení.

3.2. Primeranosť

Dozorný úrad musí najskôr zhodnotiť, či navrhované opatrenie, t. j. rekapitalizácia v podstate zdravých bánk zo strany štátu, je primeraným opatrením na dosiahnutie cieľov stanovených na posilnenie finančnej stability a poskytovanie úverov reálnej ekonomike.

Dozorný úrad potvrdzuje, že úverové inštitúcie môžu za súčasných okolností na trhu potrebovať kapitál navyše na zabezpečenie dostatočného toku úverov pre celé hospodárstvo, čím by pôsobili proti ďalšiemu prehlbovaniu krízy. Okrem toho, neistota, pokiaľ ide o vyhliadky hospodárskeho vývoja, oslabila dôveru v dlhodobú stabilitu finančných inštitúcií. Rekapitalizácia v podstate zdravých bánk by mala zabezpečiť, že finančné inštitúcie budú mať dostatočne silný kapitál, aby lepšie odolali prípadným stratám a udržali si bežné činnosti súvisiace s poskytovaním úverov.

Poskytovanie kapitálu v podstate zdravým bankám sa preto môže považovať za vhodné opatrenie na zabezpečenie podmienok priaznivých pre poskytovanie úverov reálnej ekonomike v súlade s požiadavkou usmernení o rekapitalizácii.

3.3. Nevyhnutnosť

Opatrenie pomoci musí byť svojou výškou a formou potrebné na dosiahnutie stanoveného cieľa s ohľadom na súčasné výnimočné okolnosti. Možno preto považovať, že na účely stanovených cieľov je nevyhnutná len pomoc v podstate zdravým bankám.

Nórske orgány predpokladajú, že notifikovaná schéma nadobudne platnosť v máji 2009 a bude otvorená 6 mesiacov. Posledný termín na podanie žiadostí o kapitálovú injekciu sa stanoví 6 týždňov pred uplynutím 6-mesačného obdobia (približne koncom septembra 2009).

Okrem toho majú byť kapitálové injekcie dočasné. Schéma zahŕňa stimuly s cieľom motivovať banky, aby splatili vložený kapitál, a je uložených niekoľko významných obmedzení na správanie sa bánk, ktoré majú ďalej motivovať návrat do normálnych trhových podmienok.

Dozorný úrad sa domnieva, že obmedzením dočasného rozsahu schémy nórske orgány obmedzili prípadnú štátnu pomoc na kontext súčasnej situácie na finančných trhoch a vážnu poruchu fungovania nórskeho hospodárstva, ktorá v súčasnosti existuje.

Usmernenia o rekapitalizácii zdôrazňujú význam rozlišovania medzi v podstate zdravými, prosperujúcimi bankami a bankami v ťažkostiach, t. j. nevýnosnými bankami (32).

Nórske orgány vysvetlili, že na poskytnutie pomoci z notifikovanej schémy sú oprávnené len banky, ktoré sú v podstate zdravé. Na základe informácií poskytnutých bankami pri podávaní žiadostí o kapitálovú injekciu a na základe objektívnych kritérií (formálne ukazovatele kapitálovej primeranosti, analýza rozdielneho vystavenia jednotlivých bánk riziku, kvalita aktív, vyhliadky vykonávania podnikateľskej činnosti atď.), nórsky Úrad pre finančný dohľad bude vykonávať funkciu tzv. „strážcu brány“ a bude hodnotiť, či je banka v podstate zdravá. Schéma bude otvorená len pre banky, v súvislosti s ktorými Úrad pre finančný dohľad zistí, že spĺňajú kapitálové požiadavky triedy 1 „s dostatočnou maržou aj po zohľadnení pravdepodobného vývoja v blízkej budúcnosti“ (33).

Možno preto dospieť k záveru, že notifikovaná schéma rešpektuje rozlišovanie zavedené v usmerneniach o rekapitalizácii a nebude sa používať na rekapitalizáciu bánk, ktoré nie sú v podstate zdravé.

Štáty EZVO by mali zabezpečiť, aby každá prípadná rekapitalizácia banky vychádzala zo skutočnej potreby (34). V decembri 2008 Norges bank uskutočnila stresový test šiestich najväčších nórskych bánk. V rámci testu sa napodobnil negatívny scenár, ktorého výsledkom bolo, že banky by zaznamenali straty vo výške v priemere 2,3 % svojich rizikovo vážených aktív. Norges Bank odhadla potrebu finančných prostriedkov na rekapitalizáciu desiatich najväčších bánk na základe simulovaných negatívnych vývojových trendov približne na 34 mld. NOK. Na základe týchto záverov nórske orgány odhadli, že na to, aby bolo možné zvýšiť základný kapitál všetkých nórskych bánk v priemere o 2,3 % by stačilo 50 mld. NOK. Rozpočet schémy je preto 50 mld. NOK.

Úroveň kapitálovej injekcie navrhovanej nórskymi orgánmi preto súvisí s osobitnými podmienkami na nórskom bankovom trhu. Nórske orgány stanovili maximálne limity na zvýšenie podielu základného kapitálu pomocou kapitálových injekcií z fondu, ktoré súvisia s úrovňou základného kapitálu v banke pred akoukoľvek štátnou intervenciou. Banky s podielom základného kapitálu nižším ako 7 % môžu požiadať o rekapitalizáciu, aby sa ich podiel základného kapitálu dostal maximálne na úroveň 10 % (35). Banky s podielom základného kapitálu od 7 % do 10 % sa môžu rekapitalizovať o 3 percentuálne body, ale podiel základného kapitálu nesmie presiahnuť 12 %. Banky s podielom základného kapitálu nad 10 % môžu požiadať o maximálnu injekciu do základného kapitálu len do 2 percentuálnych bodov.

Ako sa uvádza vyššie, o skutočnej výške každej prípadnej kapitálovej injekcie rozhodne fond a vymedzí ju v zmluve s každou bankou žiadajúcou o kapitálovú injekciu individuálne. Okrem toho, prioritu budú mať žiadosti bánk systémového významu, čím sa zabezpečí, aby sa zohľadnil cieľ obnovenia finančnej stability (36). Fond bude okrem toho požadovať dodatočné odôvodnenie v súvislosti s každou prípadnou žiadosťou o kapitálovú injekciu o viac ako 2 percentuálne body na overenie potreby takejto veľkej kapitálovej injekcie.

Všetky prípady, pri ktorých sa poskytne kapitálová injekcia vyššia ako 2 %, sa oznámia Dozornému úradu.

Fond bude tiež požadovať dodatočné odôvodnenie v súvislosti s každou prípadnou žiadosťou, v súvislosti s ktorou sa podiel základného kapitálu žiadajúcej banky zvýši na úroveň nad 12 %. Fond bude preto bude môcť overiť potrebu štátnej intervencie aj napriek už aj tak vysokej úrovne kapitalizácie. Dozorný úrad poznamenáva, že táto situácia sa týka najmä malých sporiteľní s limitovanými spôsobmi vlastného financovania. Tieto banky predstavujú malú časť trhu (len 11 % z celkových bankových aktív) a pôsobia najmä na miestnych trhoch. Ak konkrétna potreba banky nie je dostatočne odôvodnená, fond jej žiadosť zamietne.

Na základe uvedených úvah Dozorný úrad dospel k záveru, že notifikovaná schéma je zostavená tak, aby zabezpečila, že kapitálová injekcia bude vychádzať zo skutočnej potreby.

3.4. Proporcionalita

Dozorný úrad musí napokon zhodnotiť, či sa kapitálová injekcia poskytne za podmienok, ktoré minimalizujú výšku pomoci, s cieľom minimalizovať narušenie hospodárskej súťaže ma minimum nevyhnutné na dosiahnutie stanovených cieľov.

Podľa usmernení o rekapitalizácii je blízkosť cien trhovým cenám najlepšou zárukou na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže (37). Rekapitalizácia by mala byť preto navrhnutá spôsobom, ktorý zohľadňuje situáciu každej inštitúcie na trhu a predstavuje stimul pre banku, aby splatila prostriedky štátu podľa možnosti čo najskôr. Pri vykonávaní hodnotenia rekapitalizačných opatrení sa preto berú do úvahy tieto prvky: cieľ rekapitalizácie, solventnosť prijímajúcej banky, odmena, stimuly na ukončenie účasti na schéme a ochranné opatrenia na zabránenie zneužitia pomoci a narušenia hospodárskej súťaže.

Cieľ opatrenia a solventnosť bánk boli preskúmané vyššie. Celková odmena musí byť adekvátnym faktorom pri týchto prvkoch:

— rizikový profil príjemcu,

— vlastnosti zvoleného nástroja,

— stimuly na ukončenie účasti na schéme a

— vhodná referenčná bezriziková úroková sadzba (38).

V usmerneniach sa uvádza vhodný spôsob na určenie ceny rekapitalizácie odkazom na metodiku stanovenú vo vyššie uvedenom odporúčaní ECB. Táto metodika obsahuje výpočet cenového rozpätia na základe rozličných zložiek so spodnou hranicou identifikovanou ako požadovaná miera návratnosti podriadeného dlhu a hornou hranicou ako požadovaná miera návratnosti kmeňových akcií. Tak horná, ako aj dolná hranica tvoria kombináciu výnosov zo štátnych dlhopisov a „prirážky“. Pri výpočte cenového rozpätia v konkrétnej situácii by sa mali odraziť špecifické vlastnosti jednotlivých inštitúcií a štátov EZVO. Dozorný úrad bude akceptovať aj alternatívne metodiky tvorby ceny pod podmienkou, že ich výsledkom bude odmena, ktorá je vyššia ako odmena vypočítaná pomocou metodiky ECB (39).

Požadovaná miera návratnosti podriadeného dlhu sa preto vypočíta ako výnos zo štátnych dlhopisov plus rozpätie CDS vydávajúcej banky plus 200 bázických bodov na pokrytie prevádzkových nákladov a zabezpečenie stimulu na ukončenie účasti na schéme. Pre ostatné hybridné nástroje, ktoré majú ekonomické vlastnosti podobné podriadenému dlhu, sa zohľadní najvyššia úroveň nadriadenosti týchto nástrojov vrátane ďalších 100 bázických bodov.

Nórske orgány identifikovali hybridné zabezpečenie triedy 1 ako zabezpečenie patriace pod vyššie uvedený opis a vypočítali odmenu pre tento nástroj ako výnosy zo štátnych dlhopisov plus 5,0 % pre banky zaradené do rizikovej triedy 1 (prirážka je 5,5 % pre rizikovú triedu 2 a 6 % pre rizikovú triedu 3). Naznačili, že Norges Bank odhadla rozpätie CDS banky DnB NOR (najväčšej nórskej banky a jedinej banky, za ktorú sú k dispozícii údaje o CDS) na úrovni 100 bázických bodov. Keďže pre ostatné nórske banky neexistujú príslušné údaje, nórske orgány uplatnili rovnakú prirážku pri všetkých bankách. Uplatnením metodiky ECB by sa preto získala prirážka 400 bázických bodov. Ako je uvedené vyššie, minimálna prirážka v rámci notifikovanej schémy je 500 bázických bodov a preto je v tejto súvislosti v súlade s usmerneniami.

Požadovaná miera návratnosti kmeňových akcií sa preto vypočíta ako výnos zo štátnych dlhopisov plus prémia za akciové riziko 500 bázických bodov plus 100 bázických bodov na pokrytie prevádzkových nákladov a zabezpečenie stimulu na ukončenie účasti na schéme. V prípade ostatných nástrojov, ktoré majú podobné ekonomické vlastnosti ako kmeňové akcie (vrátane trvalých nástrojov, ktoré sa konvertujú na kmeňové akcie), požadovaná miera návratnosti by mala byť blízka miere návratnosti kmeňových akcií.

Nórske orgány identifikovali prioritný kapitálový nástroj triedy 1 ako nástroj patriaci pod vyššie uvedený opis a vypočítali odmenu pre tento nástroj ako výnosy zo štátnych dlhopisov plus 6,0 % pre banky zaradené do rizikovej triedy 1 (pre rizikovú triedu 2 prirážka predstavuje 6,5 % a pre rizikovú triedu 3 je to 7 %). Výsledkom uplatnenia metodiky ECB by bola minimálna prirážka takmer na úrovni 600 bázických bodov a preto možno dospieť k záveru, že prirážka prioritného kapitálového nástroja je v súlade s usmerneniami o rekapitalizácii.

Ďalším prvkom odmeny sú výnosy zo štátnych dlhopisov (40). Notifikovaná schéma vychádza z 5-ročných štátnych dlhopisov. Notifikovaná schéma však ponecháva žiadajúcej banke možnosť naviazať odmenu na 6-mesačné štátne certifikáty. Dozorný úrad poznamenáva, že v súčasnosti je 6-mesačná pohyblivá úroková sadzba približne o 1 percentuálny bod nižšia ako 5-ročná pevne stanovená sadzba štátnych dlhopisov. Preto by odmena dnes bola približne o 1 percentuálny bod nižšia v prípade banky, ktorá by si vybrala možnosť odmeny založenej na 6-mesačnej pohyblivej sadzbe.

Nórske orgány tvrdili, že tieto dva spôsoby stanovenia ceny kapitálových injekcií sú zvyčajne rovnocenné. Ilustrujú to na výpočte odmeny založenej tak na súčasnej 5-ročnej sadzbe nórskych štátnych dlhopisov, ako aj na čistých súčasných nákladoch na 6-mesačné štátne certifikáty na termínovanom trhu za päťročné obdobie. Vychádzajú pritom z teórie, že sa časom zabezpečí parita medzi pevne stanovenými a pohyblivými úrokovými sadzbami.

Hoci výpočty vychádzajú z očakávaní a nezaručujú, že úrok bude rovnaký, ako sa predpokladá, Dozorný úrad dospel k záveru, že na základe dostupných údajov je pravdepodobné, že odmena viazaná na 6-mesačný štátny certifikát bude v rámci cenového rozpätia stanoveného na základe vyššie opísanej metodiky. Dozorný úrad si navyše všimol skutočnosť, že prirážky sú nad minimom požadovaným na základe usmernení o rekapitalizácii.

Po zaoberaní sa vhodnou referenčnou úrokovou sadzbou a vlastnosťami ponúkaných nástrojov, ďalším prvkom odmeny, ktorý je potrebné posúdiť, je rizikový profil príjemcu.

Ako sa uvádza vyššie, fond pridelí každej banke jednu z troch rizikových tried na základe objektívnych kritérií (41). Riziková trieda rozhodne o kupóne, ktorý sa vyplatí z vloženého kapitálu. V prílohe 1 k usmerneniam o rekapitalizácii sú uvedené bližšie informácie o tom, ako sa hodnotí rizikový profil príjemcu a ako sa zisťujú príslušné ukazovatele kapitálovej primeranosti, veľkosť rekapitalizácie, súčasné marže CDS a rating a výhľad žiadajúcej banky.

Dozorný úrad je toho názoru, že spôsob hodnotenia fondu, ktorý je opísaný v oddiele I.5.3, dostatočne zohľadňuje tieto rozličné ukazovatele a preto vedie k vhodnej klasifikácii žiadajúcich bánk pokiaľ ide o riziko.

Nórske orgány zahrnuli do odmeny 50 bázických bodov navyše v prípade bánk zaradených do rizikovej triedy 2 a 100 bázických bodov navyše v prípade bánk zaradených do rizikovej triedy 3. Dôvod bol vysvetlený ako rozdiel zaznamenaný medzi úverovou maržou podriadeného dlhu banky DnB NOR a úverovými maržami nórskych bánk ako ziskové prirážky k predpokladanému rozpätiu CDS. Zistilo sa, že rozpätie medzi najnižšími a najvyššími výnosmi nebolo väčšie ako približne 100 bázických bodov a prirážky k stredným a vysokým rizikovým triedam sa preto stanovili zodpovedajúco na úrovní 50 a 100 bázických bodov.

Posledným prvkom odmeny uvedeným v usmerneniach sú stimuly na ukončenie účasti na schéme, ktoré sú súčasťou schémy. V tejto súvislosti Dozorný úrad poznamenáva, že odmena za hybridné zabezpečenie triedy 1 (ktoré sa môže splatiť kedykoľvek) sa zvyšuje o 1 percentuálny bod ročne v 4. a 5. roku a tento vyšší kupón je ponechaný až do splatenia. Pokiaľ ide o prioritný kapitálový nástroj, splatenie je možné len po uplynutí troch rokov a na konci piateho roku sa tento nástroj automaticky prevedie na kmeňové akcie. V nariadení sa však stanovuje, že 1) hodnota spätného odkúpenia nemá byť nižšia ako nominálna hodnota a zvýši sa v 4. a 5. roku a 2) konverzia na akcie sa má na konci 5. roku uskutočniť za podmienok, ktoré by banku stimulovali splatiť nástroj pred uskutočnením automatickej konverzie na akcie. Nórske orgány tiež naznačili, že mechanizmus konverzie na akcie by mal byť pre fond priaznivejší ako konverzia za trhovú cenu, ako ďalší stimul pre splatenie, čo by si vyžiadalo značné oslabenie existujúcich akcionárov.

Dozorný úrad sa preto domnieva, že berúc všetky tieto prvky do úvahy, notifikovaná schéma zabezpečuje celkovú úroveň odmeny v súlade so zásadami ustanovenými v usmerneniach o rekapitalizácii.

Okrem odmeny a stimulov na ukončenie účasti na schéme sa usmernenia o rekapitalizácii zaoberajú aj zabezpečeniami na zabránenie zneužitia pomoci a narušenia hospodárskej súťaže a od štátov EZVO vyžadujú, aby k rekapitalizácii pripájali aj účinné a vymáhateľné vnútroštátne zábezpeky, ktoré zabezpečia, že vložený kapitál sa použije na udržanie poskytovania úverov reálnej ekonomike tak, aby sa cieľ financovania reálnej ekonomiky skutočne dosiahol (42). Dozorný úrad poznamenáva, že notifikovaná schéma obsahuje záväzky spojené so správaním sa bánk uložené bankám využívajúcim kapitálovú injekciu na zabezpečenie, aby sa finančné prostriedky nepoužívali na iné účely ako je podpora poskytovania úverov reálnej ekonomike. Oddiel 6 nariadenia zabezpečuje, aby prijímajúce banky pravidelne informovali fond o svojich úverových politikách, v oddiele 8 sa vyžaduje, aby sa banky využívajúce kapitálovú injekciu zaviazali, že ju budú využívať v súlade s cieľmi schémy a nie v rozpore s jej účelom, ktorým je posilnenie poskytovania úverov, a v oddiele 14 sa fondu udeľuje právomoc prijímať opatrenia na zabezpečenie, aby boli splnené podmienky upravujúce kapitálovú injekciu.

Dozorný úrad napokon poznamenáva, že nórske orgány nemajú zavedené žiadne iné opatrenia určené pre bankový sektor.

4. Záver

Na základe uvedeného hodnotenia sa Dozorný úrad domnieva, že schéma dočasnej rekapitalizácie v podstate zdravých bánk na účely posilnenia finančnej stability a poskytovania úverov reálnej ekonomike, ktorú nórske úrady plánujú implementovať, je v súlade s fungovaním Dohody o EHP v zmysle článku 61 Dohody o EHP v spojení s usmerneniami o rekapitalizácii.

Nórskym orgánom sa pripomína ich povinnosť predkladať ročné správy o implementácii schémy vyplývajúca z článku 21 časti II protokolu 3 v spojení s článkom 6 rozhodnutia č. 195/04/COL.

Nórskym orgánom sa tiež pripomína, že všetky plány na úpravy tejto schémy sa musia notifikovať Dozornému úradu,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Dozorný úrad EZVO sa rozhodol, že nevznesie námietky proti schéme dočasnej rekapitalizácie v podstate zdravých bánk na účely posilnenia finančnej stability a poskytovania úverov reálnej ekonomike na základe článku 61 Dohody o EHP v spojení s usmerneniami o rekapitalizácii.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

Článok 3

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 8. mája 2009 Za Dozorný úrad EZVO Per SANDERUD predseda Kurt JÄGER člen kolégia

(1) Ďalej len „Dozorný úrad“.

(2) Ďalej len „Dohoda o EHP“.

(3) Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

(4) Ďalej len „protokol 3“.

(5) Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ktoré prijal a vydal Dozorný úrad 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev L 231, 3.9.1994, s. 1 a v dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“. Aktualizované znenie usmernení o štátnej pomoci je uverejnené na webovej stránke Dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(6) Ďalej len „usmernenia o rekapitalizácii“.

(7) Rozhodnutie č. 195/04/COL zo 14. júla 2004, uverejnené v Ú. v. EÚ L 139, 25.5.2006, s. 37, a dodatku EHP č. 26, 25.5.2006, s. 1, zmenené a doplnené rozhodnutím č. 319/05/COL zo 14. decembra 2005, uverejnené v Ú. v. EÚ C 286, 23.11.2006, s. 9, a dodatok EHP č. 57, 23.11.2006, s. 31.

(8) Ďalej len „schéma rekapitalizácie“.

(9) Koncom roka 2008 bolo v Nórsku 121 sporiteľní a 18 komerčných bánk. Približne 77 % nórskych bánk malo podiel základného kapitálu vyšší ako 12 %. Boli to však najmä menšie sporiteľne a predstavovali len približne 11 % celkových bankových aktív. Na druhej strane, veľmi obmedzený počet bánk dosiahlo podiel základného kapitálu nižší ako 7 %.

(10) Kapitál triedy 1 je základné meradlo finančného postavenia banky z hľadiska regulátora. Skladá sa zo základného kapitálu, ktorý je tvorený najmä kmeňovými akciami a vykázanými rezervami (alebo nerozdeleným ziskom), ale môže zahŕňať aj nekumulované prioritné akcie.

(11) Ďalej len „fond“.

(12) Pojem „nórske banky“ zahŕňa nórske banky vlastnené zahraničnými bankami, ale nezahŕňa pobočky zahraničných bánk v Nórsku, iné úverové inštitúcie ako sú banky a ďalšie typy finančných inštitúcií.

(13) Ďalej len „nariadenie“.

(14) Oddiel 2 nariadenia.

(15) Oddiel 2 nariadenia.

(16) Oddiel 10 nariadenia.

(17) To znamená, že sa bude hodnotiť celý rad kritérií, ako je ukazovateľ kapitálovej primeranosti, celkové výnosy, zloženie a kvalita úverového portfólia, pomer vkladov k úverom a miera vystavenia sa riziku (úverové riziko, riziko likvidity a operačné riziko). Fond alebo odborníci najatí fondom môžu využiť ratingy udelené najväčšími bankami pôsobiacimi v Nórsku, napr. analýzu úverov urobenú skupinou DnB NOR (najväčšou skupinou poskytujúcou finančné služby v Nórsku), ako východiskový bod pre určenie príslušnej rizikovej triedy.

(18) Ďalej len „ECB“.

(19) Ďalej len „odporúčanie ECB“.

(20) Na základe výnosu zo 6-mesačných štátnych certifikátov zakúpených na forwardovom trhu.

(21) Oddiel 11 nariadenia.

(22) Nórske orgány vypočítali tento údaj na základe sumy všetkých marží bežných nadriadených bankových dlhopisov vo vzťahu k štátnym dlhopisom a marží CDS pre úvery podriadené nadriadeným bankovým dlhopisom.

(23) Na rozdiel od toho v eurozóne ECB odhadla medián marží všetkých podriadených dlhov A CDS na úrovni 73 bázických bodov.

(24) Oddiel 12 nariadenia.

(25) Oddiel 13 nariadenia.

(26) Oddiel 12 nariadenia.

(27) Ak bol prepočítací kurz pevne stanovený ako priemer počiatočnej trhovej ceny a trhovej ceny pri koverzii, zvýhodnenie pre fond sa zabezpečí prostredníctvom zodpovedajúceho zvýšenia hodnoty pri splatení, čím sa zabezpečí symetria medzi rizikom zníženia hodnoty a prípadným ziskom. Ak sa má prepočítací kurz stanoviť na úrovni trhovej ceny v čase konverzie, fond by sa nemal podieľať na stratách hodnoty akcií pred konverziou. V takom prípade by malo byť aj zvýšenie hodnoty pre fond obmedzenejšie.

(28) Oddiel 8 nariadenia.

(29) Odseky 4 a 5 usmernení o rekapitalizácii.

(30) Odsek 11 usmernení o rekapitalizácii.

(31) Rozsudok vo veci C-390/06 Nuova Agricast/Ministero delle Attività Produttive z 15. apríla 2008 (zatiaľ neuverejnený), odsek 68. Súd rozhodol, že „keďže je jasné z veci 730/79 […], pomoc, ktorá zlepšuje finančnú situáciu prijímajúceho podniku bez toho, aby to bolo nevyhnutné na dosiahnutie cieľov vymedzených v článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES, sa nemôže považovať zo zlučiteľnú so spoločným trhom.“

(32) Odsek 12 usmernení o rekapitalizácii.

(33) Oddiel 2 nariadenia.

(34) Odsek 11 usmernení o rekapitalizácii.

(35) Keďže banky s podielom základného kapitálu nižším ako 6 % vo všeobecnosti nie sú oprávnené získať pomoc v rámci schémy, maximálne zvýšenie pre banky v tejto kategórii bude o 4 percentuálne body. Ako už bolo uvedené v poznámke pod čiarou 9, je len veľmi málo bánk s úrovňou základného kapitálu nižšou ako 7 %.

(36) Oddiel 2 nariadenia.

(37) Odsek 19 usmernení o rekapitalizácii.

(38) Odsek 23 usmernení o rekapitalizácii.

(39) Odsek 30 usmernení o rekapitalizácii.

(40) Tieto výnosy sú v odporúčaní ECB vymedzené takto: „suma i) priemerných výnosov z päťročného referenčného dlhopisu HMÚ za 20 pracovných dní pred kapitálovou injekciou a ii) priemerná marža výnosov zo štátnych dlhopisov v krajine sídla finančnej inštitúcie za referenčné obdobie od 1. januára do 31. augusta 2008“.

(41) Pozri poznámku pod čiarou č. 17.

(42) Odsek 39 usmernení o rekapitalizácii.