SK Úradný vestník Európskej únie L 157/12

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO

č. 492/09/COL

z 2. decembra 2009

o sťažnosti spoločnosti Norsk Lotteridrift ASA proti údajnej štátnej pomoci poskytnutej spoločnosti Norsk Tipping AS (NÓRSKO)

DOZORNÝ ORGÁN EZVO (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a Súdneho dvora (3), najmä na jej článok 24,

so zreteľom na článok 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (4),

so zreteľom na usmernenia dozorného orgánu o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP (5),

KEĎŽE:

I. SKUTKOVÝ STAV

1. Konanie

Dozorný orgán prijal 12. októbra 2004 od spoločnosti Norsk Lotteridrift ASA sťažnosť týkajúcu sa údajnej štátnej pomoci v prospech spoločnosti Norsk Tipping AS (úkon číslo 295765).

Listom z 22. októbra 2004 (úkon číslo 296715) dozorný orgán vyzval navrhovateľa, aby poskytol doplňujúce informácie o určitých špecifických bodoch.

Listom z 15. novembra 2004 (úkon číslo 299345) navrhovateľ poskytol dozornému orgánu odpoveď na uvedené otázky.

Listom z 8. decembra 2004 (úkon číslo 300861) dozorný orgán poskytol nórskym orgánom kópiu sťažnosti a vyzval ich, aby predložili pripomienky a doplňujúce informácie.

Listom z 10. februára 2005 (úkon číslo 308469) nórske orgány poskytli dozornému orgánu svoje pripomienky a doplňujúce informácie.

Výmena korešpondencie sa po tomto dátume zastavila.

Listom z 12. marca 2008 (úkon číslo 469510) právnik zastupujúci navrhovateľa oznámil dozornému orgánu, že činnosť spoločnosti Norsk Lotteridirft ASA bola ukončená, prešetrenie žiadosti sa pozastavilo a žiadosť bola následne stiahnutá.

2. Dôvody sťažnosti

Spoločnosť Norsk Lotteridrift ASA bola najväčšou spoločnosťou v Nórsku, ktorá prevádzkovala výherné prístroje (Amusement With Price machines). Spoločnosť Norsk Tipping AS je najväčšou nórskou spoločnosťou v oblasti hazardných hier, ktorá je v úplnom vlastníctve nórskeho štátu. Do roku 2003 spoločnosť Tipping AS nepôsobila na trhu s výhernými prístrojmi.

V júni 2003 boli schválené právne predpisy, na základe ktorých spoločnosť Norsk Tipping AS získala výhradné právo na prevádzkovanie týchto prístrojov. Od 1. januára 2006 sa spoločnosť Norsk Tipping AS stala jedinou spoločnosťou prevádzkujúcou výherné prístroje v Nórsku.

Počas prechodného obdobia od júna 2003 do 1. januára 2006 spoločnosť Norsk Tipping AS začala predstavovať svoje prvé výherné prístroje, zatiaľ čo existujúci prevádzkovatelia boli prinútení stiahnuť sa z trhu, pretože platnosť licencií na prevádzkovanie týchto prístrojov postupne vypršala. To je dôvod, prečo počas prechodného obdobia si spoločnosti Norsk Lotteridrift ASA a spoločnosť Norsk Tipping AS konkurovali na tom istom trhu. V súčasnosti vlastní spoločnosť Norsk Tipping AS výhradné právo na prevádzkovanie výherných prístrojov v Nórsku (6).

Spoločnosť Norsk Lotteridrift ASA podala sťažnosť na základe skutočnosti, že v čase, keď spoločnosť Norsk Tipping AS konkurovala ďalším prevádzkovateľom výherných prístrojov, dve prijaté opatrenia v prospech spoločnosti Norsk Tipping AS narušili hospodársku súťaž a ovplyvnili obchod medzi zmluvnými stranami.

Navrhovateľ sa odvoláva na tieto dve skutočnosti:

— po prvé, spoločnosť Norsk Tipping AS neplatila daň z príjmov právnických osôb, zatiaľ čo súkromní prevádzkovatelia podliehali plateniu dane (2.1),

— po druhé, navrhovateľ zastáva názor, že spoločnosť Norsk Tipping AS bola flexibilnejšia v rozhodovaní sa o tom, akú čiastku svojich príjmov venuje charite, pretože príspevky na charitu odvádzala z čistého zisku, zatiaľ čo súkromní prevádzkovatelia museli odviesť na charitu 40 % zo zisku z každého výherného prístroja (2.2).

2.1. Oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb

Podľa odsekov 2 – 30 písm. g) č. 3 (predtým č. 5) Zákona o dani z príjmov č. 14 z 26. marca 1999 bolo spoločnosti Norsk Tipping AS udelené oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb. Toto ustanovenie je potrebné posúdiť v spojení so zákonom č. 103 z 28. augusta 1992 o hazardných hrách (ďalej len „zákon o hazardných hrách“), ktorým sa pre spoločnosť Norsk Tipping AS ustanovila povinnosť odviesť celý svoj zisk po pridelení do rezerv na investičný fond (7).

Navrhovateľ, ktorý podliehal plateniu dane z príjmov právnických osôb, zastával názor, že možnosť spoločnosti Norsk Tipping AS využívať takéto oslobodenie od dane predstavovalo štátnu pomoc.

2.2. Možnosť spoločnosti Norsk Tipping AS určovať vlastné zisky

Nariadením č. 960 z 22. septembra 2000 o udelení licencie na prevádzku výherných prístrojov sa stanovuje, že takéto licencie mohli byť udelené podľa nasledujúcich podmienok: minimálne 40 % zo zisku z každého výherného prístroja sa odvádzalo na charitu, maximálne 20 % zo zisku bolo určených na zaplatenie prenajímateľovi priestorov, v ktorých výherné prístroje boli umiestnené, a 40 % si ponechal prevádzkovateľ. Toto nariadenie sa neuplatňovalo na spoločnosť Norsk Tipping AS (8).

Činnosti spoločnosti Norsk Tipping AS upravoval zákon o hazardných hrách, podľa ktorého musí byť zisk spoločnosti Norsk Tipping AS po pridelení do rezerv odvedený na charitu.

Navrhovateľ zastáva názor, že spoločnosť Norsk Tipping AS disponovala väčšou flexibilitou ako jej konkurenti. Navrhovateľ zastáva názor, že „odvod časti čistého zisku určeného na charitu z kombinovaných činností spoločnosti sa nemôže porovnávať s odvodom na charitu pevne stanoveného percenta z čistého zisku, a to z každého výherného prístroja, pričom nie je zohľadnená všeobecná ziskovosť spoločnosti.“ Spoločnosť Norsk Lotteridrift ASA zastavala názor, že spoločnosti Norsk Tipping AS plynuli výhody z väčšej flexibility v situácii, keď rozhodovala o svojom rozpočte, ale najmä v situácii, keď pri nedostatku nových investícií rozhodovala o začatí dôležitého investovania. Právne predpisy neobsahujú žiadne obmedzenia, pokiaľ ide o výšku rezerv určených pre investičný fond, a ani minimálne požiadavky, pokiaľ ide o úroveň platieb určených na charitu. Spoločnosť Norsk Tipping AS mala možnosť uskutočniť potrebné pridelenie prostriedkov do rezerv určených na takéto investície, zatiaľ čo jej konkurenti ako spoločnosť Lotteridrift ASA mali takýchto možnosti menej.

Navrhovateľ zastával názor, že takáto výhoda predstavuje pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

II. POSÚDENIE

1. Prítomnosť štátnej pomoci

Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

Dozorný orgán bude pri posudzovaní sťažnosti postupne skúmať dôvody podania obidvoch sťažností.

2. Oslobodenie od platenia dane z príjmov právnických osôb

Opatrenie musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov.

Dozorný orgán zastáva názor, že nórsky štát sa udelením oslobodenia od platenia dane vzdal daňových príjmov, ktoré by v bežnom prípade boli odvádzané do rozpočtu. Nedostatok týchto finančných prostriedkov predstavuje záťaž pre štátne zdroje, pretože podniky sú oslobodené od platenia poplatkov, ktoré sú bežne odvádzané z ich rozpočtov (9). Strata daňových príjmov sa rovná spotrebe štátnych zdrojov vo forme fiškálnych výdavkov (10). Dozorný orgán sa preto domnieva, že oslobodenie spoločnosti Norsk Tipping AS od dane z príjmu od začiatku ovplyvnilo štátne zdroje.

Predmetné opatrenia musí byť v konečnom dôsledku selektívne v tom, že „zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitého tovaru“. S cieľom zistiť, či predmetné opatrenie je selektívne, bude dozorný orgán skúmať, či v tomto znení osobitného právneho systému dané opatrenie predstavuje výhodu pre podniky v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej právnej a faktickej situácii. V tejto súvislosti je potrebné najskôr určiť spoločný alebo bežný režim v rámci uplatniteľného daňového systému, ktorým sa ustanovuje referenčný rámec.

Dozorný orgán sa domnieva, že referenčným rámcom na hodnotenie selektivity je nórsky zákon o dani z príjmov. Podľa odseku 2.30 písm. g) č. 3 nórskeho zákona o dani z príjmu bolo spoločnosti Norsk Tipping AS udelené výslovné oslobodenie od dane.

Práve v porovnaní s týmto spoločným alebo bežným daňovým systémom musí dozorný orgán po druhé posúdiť a stanoviť prípadnú selektívnu povahu výhody poskytnutej predmetným daňovým opatrením tým, že preukáže, že toto opatrenie sa odchyľuje od spoločného režimu, pretože zavádza rozlišovania medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sa nachádzajú, vzhľadom na cieľ sledovaný daňovým systémom štátov EZVO, v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii.

Dozorný orgán sa domnieva, že dané oslobodenie od dane sa môže považovať na prvý pohľad za selektívne, pretože je určené iba pre spoločnosť Norsk Tipping.

Ako bolo uvedené, spoločnosť Norsk Tipping AS, ako aj celý sektor hazardných hier podlieha v Nórsku osobitným predpisom. Obmedzenia platia pre osoby, ktoré majú licenciu na poskytovanie služieb v oblasti hazardných hier, pre poskytovanie týchto služieb a nakoniec pre použitie príjmov vygenerovaných zo sektoru hazardných hier. Žiadny iný prevádzkovateľ nemá v súčasnosti licenciu na poskytovanie podobných hier ako spoločnosť Norsk Tipping AS, pretože vlastní výlučné právo na prevádzkovanie veľkého počtu rozličných hazardných hier. Tieto regulačné obmedzenia, ktoré sa vzťahujú tak na prístup na trh, ako aj na poskytovanie služieb boli Súdnym dvorom a Súdnym dvorom EZVO prijaté na základe morálnej, náboženskej a kultúrnej povahy, ako aj morálne a finančne škodlivých dôsledkov hazardných hier na jednotlivca a spoločnosť (11).

Navrhovateľ, spoločnosť Norsk Lotteridrift ASA, a iní súkromní prevádzkovatelia výherných prístrojov pôsobili na trhu ešte pred zavedením výlučných práv na výherné prístroje, pričom podliehali plateniu dane z príjmu a navyše sa riadili osobitnými predpismi o výherných prístrojoch, podľa ktorých si mohli ponechať až 40 % čistého zisku z prevádzkovania týchto prístrojov (12).

Stávkové spoločnosti ako spoločnosť Norsk Rikstoto, ktorá organizuje uzatváranie dostihových stávok a zakladá charitatívne organizácie, ktoré organizujú rôzne druhy lotérií, sa riadia inými predpismi. Spoločným základom pre tieto stávkové spoločnosti je to, že všetky zisky vygenerované z prevádzkovania hazardných hier sa odvádzajú na osobitné charitatívne účely. Bývala obchodná činnosť s výhernými prístrojmi mala jedinečný charakter, pretože umožňovala súkromným prevádzkovateľom ponechať si zisky vygenerované z prevádzkovania hazardných hier.

Zisky spoločnosti Norsk Tipping AS sa odvádzajú na športové, kultúrne a od roku 2006 na humanitárne a sociálne účely, porovnaj oddiel 10 zákona o hazardných hrách č. 103 z 28. augusta 1992 (lov om pengespill). V prípade spoločnosti Norsk Tipping AS sa preto oslobodenie od bežnej dane z príjmov nahrádza inou formou „zdaňovania“.

Zatiaľ čo spoločnosť Norsk Tipping AS nepodlieha dani z príjmov, jej zisky podliehajú inej forme zdanenia, v dôsledku čoho si ich spoločnosť nemôže ponechať. Dozorný orgán zastáva názor, že vzhľadom na okolnosti tohto prípadu je rozdiel v zaobchádzaní so spoločnosťou Norsk Tipping AS oprávnený na základe dôvodov súvisiacich s logikou systému rozdelenia príjmov odvádzaných stávkovou spoločnosťou, ktorá je štátnym monopolom.

Vzhľadom na osobitnú povahu a predpisy poskytovania služieb v oblasti hazardných hier sa dozorný orgán domnieva, že spoločnosť Norsk Tipping AS nie je v porovnateľnom skutkovom alebo právnom stave ako podniky, ktoré podliehajú bežnej dane z príjmov, ani bývalí súkromní podnikatelia či iné druhy komerčných podnikov. Oslobodenie od bežnej dane z príjmu pre spoločnosť NorskTipping AS preto nepredstavuje štátnou pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

3. Možnosť spoločnosti Norsk Tipping AS určovať vlastné zisky

Druhá otázka vznesená v sťažnosti sa týkala väčšej slobody spoločnosti Norsk Tipping AS pri rozdeľovaní zisku, ako to bolo v prípade súkromných prevádzkovateľov výherných prístrojov. Zatiaľ čo súkromní prevádzkovatelia museli odvádzať 40 % zo zisku z výherných prístrojov na charitu, spoločnosť Norsk Tipping AS musela odvádzať na charitu všetky svoje zisky. Výška týchto ziskov však aj naďalej závisí od rozhodnutia spoločnosti Norsk Tipping AS, teda či sa rozhodne vybrať peniaze z investičného fondu, alebo ako sa rozhodne celkovo investovať. Navrhovateľ preto uvádza, že súkromní prevádzkovatelia túto možnosť nemali, pretože ich podiel určený na charitatívne účely sa nezakladal na flexibilnom prístupe.

Dozorný orgán nemôže zistiť, či sa so štátnymi zdrojmi nakladá v súlade s článkom 61 ods. 1 Dohody o EHP. V súlade so zisteniami Súdneho dvora vo veci Preussen Elektra (13), dozorný orgán zvažuje, že povinnosť vyčleniť určité príjmy na charitatívne účely je štátnym zásahom plynúcim z nórskeho zákona č. 797 z 8. júna 1998 o pokynoch pre rezervy spoločnosti Norsk Tipping AS bez toho, aby to pre štát malo za následok ušlé prijmy (14). Navyše v tejto súvislosti platia rovnaké úvahy o selektivite, vrátane uvedeného problému o neporovnateľnosti podmienok vytvorených pre súkromných prevádzkovateľov výherných prístrojov a podmienok pre spoločnosť Norsk Tipping AS.

4. Záver

Na základe uvedených skutočností dozorný orgán zastáva názor, že oslobodenie od bežnej dane z príjmov pre spoločnosť Norsk Tipping AS, ako aj možnosť spoločnosti určovať vlastný zisk nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Oslobodenie od dane pre spoločnosť Norsk Tipping AS ustanovené v oddiele 2.30 písm. g) č. 3 nórskeho zákona o dani z príjmov a možnosť spoločnosti Norsk Tipping AS určovať vlastný zisk nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

Článok 3

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 2. decembra 2009 Za Dozorný orgán EZVO Per SANDERUD predseda Kristján A. STEFÁNSSON člen kolégia

(1) Ďalej len „dozorný orgán“.

(2) Ďalej len „Dohoda o EHP“.

(3) Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

(4) Ďalej len „protokol 3“.

(5) Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ktoré prijal a vydal dozorný orgán 19. januára 1994 (Ú. v. ES L 231, 3.9.1994, s. 1, a v dodatok EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1) (ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“). Aktualizované znenie usmernení o štátnej pomoci je uverejnené na webovej stránke dozorného orgánu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(6) Súdny dvor EZVO presadil zavedenie výhradných práv vo veci E-1/06 Dozorný orgán EZVO/Nórsko, Zb. 2007 EZVO, ods. 20

(7) Účelom investície je zabezpečiť, aby spoločnosť, v prípade potreby investovať, mala potrebný kapitál k dispozícii.

(8) Nariadenie bolo odo dňa podania sťažnosti významne zmenené. Dozorný orgán však v súčasnej situácii nepovažuje za potrebné opisovať tieto zmeny.

(9) Vec C-156/98, Nemecko/Komisia, Zb. 2000, ECR I -6857, ods. 26

(10) Pozri tiež odsek 3 bod 3 usmernení štátnej pomoci o uplatňovaní predpisov štátnej pomoci na opatrenia o priamom zdaňovaní podnikov.

(11) Pozri vec E-1/06 Dozorný orgán EZVO/Nórsko, citované vyššie v odseku 29 spolu s ďalšími odkazmi.

(12) Zvyšných 60 % išlo na charitu a prenajímateľom priestorov, pozri uvedené skutočnosti.

(13) Vec C-379/98 Preussen Elektra/Schleswag, Zb. 2001 ECR-I 2099, odseky 54 – 67.

(14) Právnym základom pre toto nariadenia je odsek 10 zákona o hazardných hrách.