SK Úradný vestník Európskej únie L 287/14

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 204/11/COL

z 29. júna 2011

o údajnej štátnej pomoci poskytovanej spoločnostiam patriacim do skupiny Norsk Film (Nórsko)

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ĎALEJ LEN „DOZORNÝ ÚRAD“),

SO ZRETEĽOM NA Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 61 a 62,

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na protokol 3 k dohode o dozore a súde („protokol 3“), a najmä na jeho článok 1 ods. 2 časti I a článok 4 ods. 4 a článok 7 ods. 1 časti II,

PO VYZVANÍ zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s článkom 6 ods. 1 časti II protokolu 3 (1),

keďže:

I. SKUTOČNOSTI

1. Postup

Listom z 23. marca 2006 (dokument č. 368163) sa viaceré nórske filmové spoločnosti (2) sťažovali, že nórske orgány udeľovali ročné granty pre Norsk FilmStudio AS/Filmparken v období rokov 2000 - 2005.

Po viacerých výmenách korešpondencie dozorný úrad prijal rozhodnutie č. 491/09/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v jeho dodatku EHP (3). Dozorný úrad vyzval zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky. Dozorný úrad nedostal od tretích strán žiadne pripomienky.

Nórske orgány predložili svoje vyjadrenie listom z 2. februára 2010 (dokument č. 545244).

2. Skupina Norsk Film

Spoločnosť Norsk Film AS bola založená v roku 1932 združením mestských kín. Filmové štúdio spoločnosti otvorili v roku 1935. V štátnom rozpočte na rok 1947 sa nórska vláda rozhodla prevziať väčšiu zodpovednosť za produkciu filmov. Počas 50. a 60. rokov 20. storočia sa Norsk Film AS vyrovnávala s finančnými ťažkosťami, ktoré viedli vládu k tomu, že jej na zaručenie ďalšej existencie pridelila granty. Potom, čo spoločnosť koncom šesťdesiatych rokov vyhlásila úpadok, vláda sa rozhodla prevziať úplnú zodpovednosť za budúcnosť spoločnosti. Od roku 1974 si štát udržiaval vo vlastníctve 77,6 % akcií spoločnosti. Norsk Film AS slúžila dvom cieľom: poskytovala filmovej produkcii nórskych hraných filmov potrebné zariadenia a produkovala nórske filmy.

Norsk Film AS a noviny VG (Verdens Gang) založili v roku 1986 na základe existujúceho kamerového oddelenia Norsk Film AS spoločnosť ScanCam AS. Norsk Film AS a Schibsted ASA neskôr vlastnili po 50 % akcií v ScanCam AS. Dňa 31. decembra 1998 Schibsted ASA predala svoj podiel spoločnosti Norsk Film AS, takže ScanCam AS bola od roku 1999 ďalej vedená ako dcérska spoločnosť v 100 % vlastníctve spoločnosti Norsk FilmStudio AS.

Norsk FilmStudio AS založená v roku 1989 bola zase 100 % dcérskou spoločnosťou spoločnosti Norsk Film AS. Do roku 1989 boli štúdio a technické zariadenia súčasťou organizačnej štruktúry Norsk Film AS. Norsk FilmStudio AS bola založená s cieľom vytvoriť zreteľné oddelenie úlohy spoločnosti ako producenta od jej úlohy poskytovateľa infraštruktúry na produkciu filmov (štúdio a technické zariadenia).

V roku 2001 nórska vláda uskutočnila reformu svojej politiky v oblasti filmovej produkcie a zreteľnejšie odčlenila oblasti zodpovednosti štátu od zodpovednosti súkromného sektora. Súkromné produkčné spoločnosti majú mať zodpovednosť za produkciu filmov. Preto bolo navrhnuté odpredať akcie v Norsk Film AS. Štát by si zachoval svoju zodpovednosť za štúdia, keďže sa usúdilo, že táto časť výrobného procesu by nebola za trhových podmienok udržateľná. V roku 2001 bola Norsk Film AS rozdelená na dve samostatné spoločnosti: filmovú produkčnú spoločnosť pod názvom Norsk Film AS a spoločnosť pre oblasť infraštruktúry pod názvom Filmparken AS. Zostávajúce aktíva spoločnosti zostali vo Filmparken AS. Norsk FilmStudio AS bola ďalej vedená ako 100 % dcérska spoločnosť spoločnosti Filmparken AS. Dňa 25. júna 2001 sa Norsk FilmStudio AS zlúčila s Filmparken AS. Štát odpredal 4. januára 2002 svoj podiel vo filmovej produkčnej spoločnosti Norsk Film AS súkromnej produkčnej spoločnosti pod názvom Diopter AS.

V roku 2002 bola spoločnosť Filmparken AS opäť premenovaná na Norsk FilmStudio AS.

V roku 2004 sa ScanCam AS zlúčila s Norsk FilmStudio AS.

V roku 2009 sa Norsk FilmStudio AS a The Chimney Pot AS zlúčili do spoločnosti Storyline Studios AS. Po zlúčení vlastní Filmparken AS 60 % podniku a 40 % zostalo akcionárom bývalej spoločnosti Chimney Pot AS.

Storyline Studios AS je dodávateľom úplného spektra zariadení a služieb pre filmový priemysel, poskytuje filmové štúdiá, upevnenia a svetlá, kamery, poprodukčné činnosti, kostýmy, financovanie, kancelárske priestory, výrobu a filmové katalógy.

3. Opis prešetrovaných opatrení

Dozorný úrad prešetruje dve rôzne opatrenia: vyplatenie grantu vo výške 36 mil. NOK (pozri oddiel 3.1) a zvýhodnené daňové zaobchádzanie s niektorými spoločnosťami patriacimi do skupiny Norsk Film (pozri oddiel 3.2).

3.1 Platba grantu vo výške 36 mil. NOK

Od sedemdesiatych rokov až do roku 2006 boli vyplácané ročné granty rôznym subjektom patriacim do skupiny Norsk Film. Ročné rozpočty na roky 1971 - 1972 odkazujú na „existujúcu schému pomoci“. Granty vyplácalo ministerstvo pre kultúru a cirkevné záležitosti.

Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí č. 491/09/COL zastával názor, že ročné platby nórskeho štátu od sedemdesiatych rokov rôznym subjektom patriacim do skupiny Norsk Film na produkciu hraných filmov a poskytovanie infraštruktúry potrebnej na produkciu filmov boli založené na existujúcom systéme pomoci.

Nórske orgány uviedli, že v roku 1997 sa nórsky parlament rozhodol udeliť grant vo výške 36 mil. NOK pre Norsk Film AS na zlepšenie, modernizáciu a rozvoj výrobných zariadení „Filmparken“. Grant bol pridelený prostredníctvom oddielu štátneho rozpočtu pre granty na národne kultúrne budovy. Suma bola rozložená na dva roky, pričom 10 mil. NOK sa vyplatilo v roku 1998 a zvyšných 26 mil. NOK v roku 1999. Grant čiastočne pokrýval modernizáciu a skvalitnenie štúdiových zariadení a čiastočne vybudovanie nových administratívnych zariadení.

Keďže platba grantu vo výške 36 mil. NOK vychádza z iného rozpočtového prídelu a konkrétna suma bola vyčlenená na osobitný účel (rekonštrukcia pracoviska v Jar), dozorný úrad v rozhodnutí č. 491/09/COL usudzoval, že môže predstavovať novú pomoc. Dozorný úrad mal pochybnosti, či tento príspevok predstavoval súčasť existujúcej schémy pomoci alebo nové opatrenie pomoci.

3.2 Zvýhodnené daňové zaobchádzanie

Norsk Film AS a AS Norsk FilmStudio AS ťažili od roku 1995 z oslobodenia od dane. Oslobodenie vychádzalo z článku 26 ods. 1 písm. k) bývalého daňového zákona č. 8 z 18. augusta 1911 nahradeného daňovým zákonom č. 14 z 26. marca 1999 (4).

Podľa článku 2-32 nórskeho daňového zákona, ktorým sa v súčasnosti ustanovujú pravidlá týkajúce sa tohto zvýhodneného daňového režimu, neziskové organizácie, inštitúcie a podniky sú oslobodené od dane z príjmu právnických osôb do tej miery, v akej fungujú na neziskovom základe.

Či sa inštitúcia alebo podnik považujú za neziskový subjekt podľa článku 2-32, sa určuje na základe objektívnych kritérií, kde účel podniku predstavuje rozhodujúci faktor. Teda, dobročinný účel naznačuje prítomnosť neziskovej organizácie. S cieľom určiť účel podniku daňové úrady zohľadňujú okrem iného stanovy vrátane ich štatutárneho účelu a skutočne vykonávanú činnosť. Takisto sa zohľadňuje, či je subjekt zapojený do činností, ktoré sú vystavené hospodárskej súťaži. Ak podnik vykonáva hospodárske alebo obchodné činnosti a súťaží so spoločnosťami, ktorých činnosť sa opiera o zdaniteľný zisk, naznačuje to existenciu postavenia zdaniteľného subjektu. Ďalším zohľadňovaným prvkom je charakter financovania podniku. Ak je podnik financovaný zo súkromných darov alebo iných príspevkov, znamená to, že má neziskový účel.

Organizácia, ktorá sa považuje za neziskovú, je oslobodená od dane zo zisku právnických osôb z dôvodu neziskového účelu. Príjmy z obchodnej činnosti podliehajú za určitých podmienok dani zo zisku právnických osôb (5).

Daňové úrady určujú, či článok 2-32 platí pre podnik alebo organizáciu v rámci zvyčajného každoročného procesu posudzovania. Práve na základe informácií poskytnutých platcom dane v daňovom priznaní a ďalších informácií, ktoré sú k dispozícii, miestne daňové úrady určia, ktorý daňový režim platí.

Norsk Film AS, Norsk FilmStudio AS a ScanCam AS boli oslobodené od dane na základe neziskového účelu týchto spoločností. Až do roku 1995 Norsk Film AS a Norsk FilmStudio AS nežiadali o osobitný režim. Po podaní žiadosti využívali tento režim od roku 1995 do roku 2001.

V roku 2001 bol Norsk Film AS rozdelený na dve samostatné spoločnosti: filmovú produkčnú spoločnosť pod názvom Norsk Film AS a spoločnosť pre oblasť infraštruktúry pod názvom Filmparken AS. Od roku 2002 už neboli spoločnosti financované štátnymi dotáciami a vykonávali bežné obchodné činnosti. Preto boli považované za bežné spoločnosti tvoriace zisk a v dôsledku toho podliehajúce štandardnej dani z príjmu právnických osôb.

Do roku 1998 vlastnili Norsk Film AS a Schibsted ASA po 50 % akcií v spoločnosti ScanCam AS. ScanCam AS preto nebola považovaná za neoddeliteľnú súčasť podnikateľskej činnosti Norsk Film AS. Od decembra 1998 bola ScanCam AS najprv v 100 % vlastníctve spoločnosti Film Norsk AS a potom od roku 1999 spoločnosti Norsk FilmStudio AS (100 % dcérskej spoločnosti Norsk Film AS). Po tejto zmene daňové úrady považovali ScanCam AS za neoddeliteľnú súčasť činnosti Norsk Film AS, a preto mohla v rokoch 1998 – 2000 ťažiť z toho istého daňového režimu. ScanCam AS dosahovala v rokoch 1998, 1999, 2000 a 2001 zisk (6).

Vo svojom hodnotení daňové úrady usudzovali, že spoločnosti mohli využívať výhody vyplývajúce z postavenia neziskovej organizácie na základe týchto prvkov: v stanovách Norsk Film AS sa uvádza, že jej účelom je nezisková činnosť; 97,7 % akcií je v držbe štátu a miestnych obcí a spoločnosť je financovaná hlavne prostredníctvom štátnych dotácií.

Daňové úrady ďalej uviedli, že oslobodenie od dane bolo poskytnuté pod podmienkou, že prípadný zisk sa má úplne využiť na dosiahnutie účelu spoločnosti v rámci jej postavenia ako neziskovej spoločnosti. Dcérska spoločnosť Norsk FilmStudio AS sa považovala za neoddeliteľnú súčasť činnosti Norsk Film AS a vzťahovalo sa na ňu rovnaké oslobodenie od dane. Nórske orgány uviedli, že Norsk FilmStudio AS nevytvorila v rokoch 1995 – 2001 zisk, a že teda uplatňovanie zvýhodneného daňového režimu bolo bez účinku.

Tieto spoločnosti teraz podliehajú štandardnej dani z príjmu právnických osôb.

Dozorný úrad v rozhodnutí č. 491/09/COL uviedol, že je pochybné, či uplatnenie oslobodenia od dane z príjmu právnických osôb na základe logiky výnimky pre neziskové organizácie môže odôvodniť oslobodenie od dane v prípade spoločností, ktoré patria do skupiny Norsk Film.

Pomoc vo forme oslobodenia od dane z príjmu právnických osôb je prevádzková pomoc. Takáto pomoc je povolená len za osobitných okolností, a najmä v situáciách, keď sú splnené kritériá ustanovené v pokynoch dozorného úradu (napr. pri niektorých druhoch environmentálnej alebo regionálnej pomoci). Dozorný úrad mal preto pochybnosti, že osobitné daňové pravidlá uplatňované na niektoré zo spoločností patriace do skupiny Norsk Film možno odôvodniť ustanoveniami o štátnej pomoci Dohody o EHP.

4. Pripomienky nórskych orgánov

4.1 Platba grantu vo výške 36 mil. NOK

4.1.1 Vyplatenie príspevku nepredstavuje štátnu pomoc

Nórske orgány tvrdia, že platba 36 mil. NOK nepredstavuje štátnu pomoc.

Nórske orgány prijali prístup založený na účinkoch a tvrdia, že prešetrovaný grant v skutočnosti neposkytuje príjemcovi žiadnu hospodársku výhodu.

Nórske orgány sa domnievajú, že žiadna zo spoločností nezískala hospodársku výhodu v dôsledku grantu na zlepšenie a modernizáciu Filmparken. Spoločnosť Norsk FilmStudio AS bola zodpovedná za prenájom zariadení všetkým produkčným spoločnostiam v Nórsku. V rámci skupiny Film Norsk existovalo zreteľné právne odčlenenie činností produkcie filmov od prenájmu výrobných zariadení. Všetky nórske produkčné spoločnosti (vrátane Norsk Film AS) mali za rovnakých podmienok voľný prístup k výrobným zariadeniam. Činnosti v oblasti prenájmu neboli ziskové a pre Norsk FilmStudio AS prinášali stratu.

Nórske orgány tvrdia, že nemožno povedať, že toto opatrenie poskytlo skupine Norsk Film hospodársku výhodu, pretože to zjavne nebol účinok grantu. Zámerom a účinkom opatrenia bolo skôr poskytnúť nórskym filmovým producentom prístup k výrobným zariadeniam. Zdôrazňujú, že len kvôli zlyhaniu trhu bola spoločnosť Norsk FilmStudio AS jediným poskytovateľom prenájmu štúdiových zariadení, kde bolo možné produkovať filmy určitej dĺžky a kvality. Spoločnosť tak robila v prospech všetkých producentov a nezískala hospodársku výhodu.

4.1.2 Opatrenie by v každom prípade predstavovalo existujúcu pomoc

Nórske orgány tvrdia, že dokonca ak by grant vo výške 36 mil. NOK predstavoval štátnu pomoc, v každom prípade by predstavoval existujúcu pomoc.

Nórske orgány sa skutočne domnievajú, že platba grantu vo výške 36 mil. NOK tvorila súčasť existujúcej schémy pomoci vo forme platby ročných grantov.

Nórske orgány uvádzajú, že skutočnosť, že grant bol vyplácaný z iného rozpočtu než ten, ktorý sa používal na ročné granty, nie je dostatočným znakom toho, že grant sám o sebe predstavoval oddeliteľné a nové opatrenie. Vysvetľujú, že skutočnosť, že grant bol v rokoch 1998 - 1999 alokovaný prostredníctvom inej rozpočtovej položky, bola „len náhodou a vinou technických okolnosti a platba 36 mil. NOK mohla byť rovnako dobre pridelená cez časť rozpočtu pre financovanie filmov a rozložená na obdobie desiatich rokov, a tak byť „zlúčená“ do ročných platieb pre Film Norsk AS, ktoré obsahujú prevádzkovú ako aj investičnú pomoc. Skutočnosť, že grant 1998 -1999 bol pridelený cez inú rozpočtovú položku, bol výsledok nového spôsobu organizácie oddielu [národného] rozpočtu pre príspevky na výstavbu štátnych budov“. Nórske orgány ďalej tvrdia, že dôležité je, že platba bola súčasťou systematickej a kontinuálnej série platieb tomu istému príjemcovi a že povaha podpory bola nezmenená. Tvrdili, že táto schéma vždy pozostávala z investičnej a prevádzkovej časti.

Proces zlepšenia a modernizácie trval určité obdobie a jeho náklady do roku 1998 - 1999 sa odhadujú na 13 mil. NOK. Táto suma zahŕňala príspevky od nórskeho štátu prostredníctvom existujúcej schémy pomoci, ktorá existovala od sedemdesiatych rokov. V roku 1997 však bolo jasné, že 13 mil. NOK nestačí na dokončenie prác, a preto sa rozhodlo o pridelení ďalších 36 mil. NOK na dokončenie modernizácie.

Nórske orgány poskytli dozornému úradu údaje potvrdzujúce, že aj v minulosti sa vyčleňovali účelovo viazané sumy na zlepšenie a modernizáciu infraštruktúry potrebnej na zachovanie podmienok pre filmovú produkciu.

Napokon nórske orgány tvrdia, že skutočnosť, že výška grantu bola oveľa vyššia než dovtedajšie ročné platby, nenaznačovala, že ide o novú pomoc. Odvolávajú sa na rozsudok Súdneho dvora vo veci Namur-Les-Assurances (7): „vznik novej pomoci alebo zmenu existujúcej pomoci nemožno posudzovať podľa rozsahu podpory, alebo, a to najmä, jej sumy vo finančnom vyjadrení v akomkoľvek okamihu života podniku, ak je podpora poskytovaná podľa starších zákonných ustanovení, ktoré zostali bezo zmeny“.

4.1.3 Nová podpora by bola v každom prípade zlučiteľná

Nórske orgány tvrdia, že toto opatrenie, ak by dozorný úrad usúdil, že predstavuje novú pomoc, by bolo v každom prípade zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP. Domnievajú sa, že toto opatrenie by bolo zlučiteľné s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, keďže účelom grantu bolo zachovanie kultúry, a toto opatrenie bolo nevyhnutné a primerané na dosiahnutie takéhoto cieľa.

Nórske orgány uvádzajú, že filmová produkcia predstavuje významné kultúrne vyjadrenie a tvorí súčasť národného dedičstva. Bez vhodných výrobných zariadení by nedošlo k žiadnej produkcii filmov. Okrem toho grant bol nutným zásahom z dôvodu zlyhania trhu. Nórske orgány takisto zdôrazňujú, že dozorný úrad schválil opatrenia na podporu audiovizuálnych režimov, ktoré by zostali bez účinku, ak by neexistovala potrebná infraštruktúra na výrobu audiovizuálnych diel.

4.2 Zvýhodnené daňové zaobchádzanie

4.2.1 Uplatňovanie zvýhodneného daňového zaobchádzania nepredstavuje štátnu pomoc

Po prvé nórske orgány zdôrazňujú, že dozorný úrad vo svojom rozhodnutí č. 491/09/COL nevzniesol žiadne pochybnosti o súčasnom daňovom režime oslobodenia od dane z príjmov právnických osôb neziskových podnikov, ale skúmal použitie takéhoto režimu na niektoré spoločnosti patriace do skupiny Norsk Film. Preto sa prešetruje konkrétne uplatňovanie alebo nesprávne uplatňovanie daňového režimu na niektoré spoločnosti.

Po druhé nórske orgány tvrdia, že neposudzovali, či článok 2-32 daňového zákona sa správne uplatňoval na spoločnosti, ktoré patria do skupiny Norsk Film, keďže nie sú orgánom na posudzovanie daní.

Uvádzali však, že „prípadné nesprávne uplatňovanie všeobecného daňového predpisu daňovými úradmi v prospech daňového poplatníka nepredstavuje štátnu pomoc. (…) V prípade nesprávneho uplatnenia vnútroštátneho daňového predpisu to majú predovšetkým napraviť daňové úrady alebo súdy podľa príslušného vnútroštátneho práva. (…) Ak by nesprávne uplatňovanie vnútroštátnych daňových predpisov vedúce k neoprávnenej výhode konkrétneho daňového poplatníka predstavovalo štátnu pomoc, vytvorilo by to neriešiteľnú situáciu.“

Nórske orgány zdôrazňujú, že vzhľadom na to, že dôsledky nesprávneho zdanenia sa môžu líšiť, ak nejde o pretrvávajúce nesprávne uplatňovanie, nápravné opatrenia sa majú prijať podľa vnútroštátneho práva, a nie preskúmať podľa pravidiel EHP o štátnej pomoci.

4.2.2 Uplatňovanie zvýhodneného daňového zaobchádzania v každom prípade vychádzalo z existujúcej schémy pomoci

Nórske orgány ďalej tvrdia, že použitie daňového predpisu z obdobia pred nadobudnutím platnosti Dohody o EHP by v žiadnom prípade nepredstavovalo novú pomoc, ale bolo by len uplatnením existujúcej schémy pomoci.

Domnievajú sa, že „bežné uplatňovanie všeobecného pravidla a hodnotenie, či je, alebo nie je platné v určitom prípade, nemôže v žiadnom prípade predstavovať novú pomoc a ako také nevyžaduje notifikáciu dozornému úradu. Skutočne, ak by jednotlivé prípady uplatňovania existujúcej schémy pomoci predstavovali novú pomoc, rozšírilo by to rozsah toho, čo možno považovať za novú pomoc neprimeraným spôsobom, a narušilo by to rozsah zlučiteľnej pomoci z hľadiska existujúcej pomoc v zmysle pravidiel štátnej pomoci.“

II. POSÚDENIE

1. Prítomnosť štátnej pomoci

Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie takto:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

1.1 Prítomnosť štátnych prostriedkov

Opatrenie musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych prostriedkov.

1.1.1 Platba grantu vo výške 36 mil. NOK

Grant vo výške 36 mil. NOK bol vyplatený prostredníctvom oddielu štátneho rozpočtu pre granty na národné kultúrne budovy.

Dozorný úrad sa preto domnieva, že podmienka zahrnutia štátnych prostriedkov je splnená.

1.1.2 Zvýhodnené daňové zaobchádzanie

Norsk Film AS a jeho dcérska spoločnosť AS Norsk FilmStudio AS boli oslobodené od dane od roku 1995 do roku 2001. Listom z 18. marca 1996 daňový úrad Bærum udelil oslobodenie od dane za fiškálny rok 1995 pod podmienkou, že celý prípadný zisk sa má použiť na dosiahnutie účelu spoločnosti, pokiaľ tento spočíva v neziskovej činnosti.

ScanCam AS (dcérska spoločnosť prenajímajúca kamery) bola oslobodená od dane v období 1998 - 2001 z rovnakých dôvodov.

Výsledkom zvýhodneného daňového režimu sa štát vzdal daňových príjmov, ktoré by zvyčajne získal od daných podnikov. Tieto chýbajúce prostriedky predstavujú záťaž pre štátne prostriedky zodpovedajúcu poplatkom, ktoré sú zvyčajne hradené z rozpočtov daných podnikov (8).

Skutočnosť, že posudzovanie vykonávali miestne daňové úrady, nemá žiadny vplyv na zistenie, že boli zahrnuté štátne prostriedky (9).

1.2 Zvýhodnenie určitých podnikov alebo výroby určitého tovaru

1.2.1 Platba grantu vo výške 36 mil. NOK

Po prvé opatrenie muselo poskytnúť Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS výhody, ktoré ich oslobodili od poplatkov, ktoré obvykle hradili zo svojho rozpočtu. Grant vo výške 36 mil. NOK poskytol príjemcom finančný prínos, ktorý by inak pri bežnej obchodnej činnosti nemali. Tým sa posilnilo finančné postavenie spoločnosti Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS v porovnaní s inými podnikmi pôsobiacimi v produkcii filmov v rámci EHP.

Po druhé opatrenie pomoci musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitého tovaru“.

Dozorný úrad sa domnieva, že vyplatenie sumy 36 mil. NOK na zlepšenie zariadení štúdia je selektívne, pretože príjemca bol vyslovene určený.

1.2.2 Zvýhodnený daňový režim

Niektoré spoločnosti skupiny Norsk Film boli oslobodené od platenia bežne platnej dane z príjmu právnických osôb, a teda od poplatkov, ktoré sa zvyčajne hradia z rozpočtu spoločnosti. Takúto výhodu by pri bežnej obchodnej činnosti nezískali.

Dozorný úrad však uznáva, že Súdny dvor a Súd EZVO opakovane rozhodli, že opatrenia poskytujúce výhody určitým príjemcom nie sú selektívne, ak ich možno odôvodniť povahou a všeobecnou štruktúrou systému, ktorého sú súčasťou.

Okrem toho, v usmerneniach dozorného úradu o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov sa konkrétne ustanovuje, že „je zrejmé, že daň zo zisku sa nemôže vyrubiť, ak sa nedosiahol žiaden zisk. Preto sa môže zdôvodniť povahou daňového systému, že neziskové podniky, akými sú nadácie alebo združenia, sú špecificky oslobodené od daní zo ziskov, ak skutočne nemôžu dosiahnuť žiadny zisk.“

Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí č. 491/09/COL nespochybnil skutočnosť, že zvýhodnený daňový režim ako taký môže byť odôvodnený povahou a logikou systému. Mal pochybnosti týkajúce sa uplatňovania režimu na dané podniky. Tieto podniky boli oslobodené od dane z príjmu právnických osôb pri uplatňovaní článku 26 ods.1 písm. k) bývalého daňového zákona č. 8 z 18. augusta 1911 nahradeného daňovým zákonom č. 14 z 26. marca 1999. Tento režim umožňuje na základe žiadosti oslobodiť od dane z príjmu právnických osôb organizácie, ktoré spĺňajú určité kritériá, najmä v súvislosti s ich neziskovým účelom.

Podľa informácií poskytnutých nórskymi orgánmi Norsk Film AS, Norsk FilmStudio AS a ScanCam AS boli oslobodené od dane na základe skutočnosti, že účel spoločností bol neziskový. Dozorný úrad nemôže vo svojom posudzovaní nahrádzať nórske miestne daňové úrady. Na základe poskytnutých informácií sa dozorný úrad nedomnieva, že má dostatočné dôkazy o tom, že zvýhodnený režim bol nesprávne uplatňovaný na dané tri podniky, a že preto možno dospieť k záveru, že opatrenie má selektívny charakter.

Z tohto dôvodu dozorný úrad nemôže usúdiť, že uplatňovanie zvýhodneného daňového zaobchádzania s Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS/ScanCam AS na základe kritérií pôvodne zakotvených v daňovom zákone z roku 1911 zahŕňa akúkoľvek štátnu pomoc.

1.3 Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami

Štátna pomoc poskytnutá určitým podnikom sa považuje za narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvňovanie obchodu medzi zmluvnými stranami, ak príjemca vykonáva hospodársku činnosť zahŕňajúcu obchod medzi zmluvnými stranami. Filmy určené na premietanie v kinách možno vyrábať na alternatívnych miestach v rámci EHP. Tieto sú následne predmetom obchodu medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP. Podpora podniku produkujúceho hrané filmy a poskytujúceho štúdiové služby môže preto zmeniť hospodársku súťaž, ktorá existuje medzi rôznymi lokalitami na realizáciu filmov. Preto možno prešetrované opatrenie považovať za narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvňovanie obchodu medzi zmluvnými stranami.

1.4 Záver

Na základe už uvedených preskúmaných prvkov dozorný úrad usudzuje, že platba 36 mil. NOK predstavuje štátnu pomoc a že poskytnutie zvýhodneného daňového zaobchádzania s Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS/ScanCam AS nezahŕňa žiadnu štátnu pomoc.

Dozorný úrad bude preto ďalej analyzovať len vyplatenie grantu vo výške 36 mil. NOK.

2. Postup

Postup pre novú pomoc je ustanovený v článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Ak má dozorný úrad pochybnosti o zlučiteľnosti takéhoto opatrenia pomoci, začne konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 a článku 4 ods. 4 časti II protokolu 3.

Osobitný postup pre existujúcu pomoc je ustanovený v článku 1 ods. 1 časti I protokolu 3. Podľa tohto ustanovenia dozorný úrad v spolupráci so štátmi EZVO priebežne skúma všetky systémy pomoci existujúce v týchto štátoch. Týmto štátom navrhuje primerané opatrenia, ktoré si vyžaduje postupný rozvoj alebo fungovanie Dohody o EHP.

Akékoľvek posúdenie možného opatrenia ako novej alebo existujúcej pomoci uskutočnené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania má nevyhnutne len predbežnú povahu. Ak aj dozorný úrad na základe informácií poskytnutých v tom čase rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania na základe článku 1 ods. 3 a ods. 2 časti I protokolu 3, môže v rozhodnutí o ukončení konania dospieť k záveru, že opatrenie v skutočnosti predstavuje existujúcu pomoc (10). V prípade, ktorý zahŕňa existujúcu pomoc, musí dozorný úrad postupovať podľa postupu pre existujúcu pomoc (11). V takom prípade by dozorný úrad musel uzavrieť konanie vo veci formálneho zisťovania a podľa situácie začať konanie pre existujúcu pomoc ustanovené v článkoch 17 až 19 v časti II protokolu 3 (12).

Informácie poskytnuté dozornému úradu v čase, keď rozhodol o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, neboli také, aby odôvodnili predbežný záver o akejkoľvek poskytnutej pomoci ako existujúcej pomoci, a preto sa dozorný úrad zaoberal týmito opatreniami v rámci pravidiel týkajúcich sa novej pomoci.

Dozorný úrad vysloví záver o existencii a zlučiteľnosti nových opatrení pomoci v rámci konania vo veci formálneho zisťovania. Ak ide o existujúcu pomoc, keďže obidve prešetrované opatrenia teraz skončili, uzavrie konanie vo veci formálneho zisťovania bez toho, aby otvoril konanie pre existujúcu pomoc, pretože takýto postup by bol bezpredmetný.

3. Platba grantu 36 mil. NOK - existujúca pomoc

Podľa článku 1 písm. b) bod i) časti II protokolu 3 existujúca pomoc zahŕňa: „všetku pomoc, ktorá existovala pred nadobudnutím účinnosti Dohody o EHP v príslušných štátoch EZVO, to znamená schémy pomoci a individuálnu pomoc, ktoré sa realizovali predtým a ďalej platia po nadobudnutí účinnosti Dohoda o EHP“. Zmeny takejto pomoci predstavujú novú pomoc podľa článku 1 písm. c).

Nórske orgány predložili ďalšie informácie v rámci svojich pripomienok k rozhodnutiu č. 491/09/COL (pozri oddiel 4.1.2).

Dozorný úrad, ako sa uvádza v rozhodnutí č. 491/09/COL, sa domnieva, že ročné platby zo strany nórskeho štátu uskutočňované od sedemdesiatych rokov pre Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS na produkciu hraných filmov a poskytovanie infraštruktúry potrebnej na produkciu filmov vychádzali z existujúcej schémy pomoci.

Dozorný úrad sa domnieva, že platba 36 mil. NOK bola uskutočnená v rámci existujúceho systému pomoci.

Po prvé sa zdá, že každoročné granty poskytnuté v priebehu rokov vždy obsahovali časť investičnej pomoci a časť prevádzkovej pomoci (13). Nórske orgány takto uviedli, že proces zlepšenia a modernizácie už začal a odhaduje sa, že do roku 1998 -1999 predstavoval sumu 13 mil. NOK pokrytú každoročnými grantmi. Nórske orgány poskytli výňatky z návrhu rozpočtu, ktoré ukazujú, že viacero značných súm bolo pridelených spoločnosti Norsk Film AS na zlepšenie a modernizáciu infraštruktúry potrebnej na produkciu filmov (14). Skutočnosť, že konkrétny grant bol viazaný na renováciu pracoviska v Jar, sa preto nemá považovať za zmenu existujúcej schémy pomoci.

Po druhé skutočnosť, že vyplatenie grantu sa uskutočnilo z iného rozpočtu než ten, ktorý sa používa na ročné granty, je nepodstatná vzhľadom na okolnosti danej veci. Skutočne to vyplývalo z čisto rozpočtovej metódy a bolo výsledkom nového spôsobu usporiadania rozpočtu.

Napokon, skutočnosť, že výška grantu bola oveľa vyššia ako ročné platby neznamená, že grant predstavuje novú pomoc. Súdny dvor rozhodol, že: „vznik novej pomoci alebo zmenu existujúcej pomoci nemožno posudzovať podľa rozsahu podpory, alebo, a to najmä, jej sumy vo finančnom vyjadrení v akomkoľvek okamihu života podniku, ak je podpora poskytovaná podľa starších zákonných ustanovení, ktoré zostali bezo zmeny“ (15).

Na základe uvedeného preto dozorný úrad dospel k záveru, že platba vo výške 36 mil. NOK je súčasťou existujúcej schémy pomoci, ktorá bola ukončená v roku 2006,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Dozorný úrad EZVO usudzuje, že grant vo výške 36 mil. NOK je súčasťou existujúcej schémy pomoci. Konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúce sa novej pomoci sa preto uzatvára.

Článok 2

Dozorný úrad EZVO usudzuje, že uplatňovanie zvýhodneného daňového zaobchádzania na Norsk Film AS, Norsk FilmStudio AS a ScanCam AS nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

Článok 4

Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

V Bruseli 29. júna 2011 Za Dozorný úrad EZVO Per SANDERUD predseda Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY členka kolégia

(1) Ú. v. EÚ C 174, 1.7.2010 a dodatok EHP č. 34, 1.7.2010.

(2) The Chimney Pot Oslo AS, Dagslys AS, Egg & Bacon AS, Grip Teknikk AS, Bob Aas Carho ENK, Kamerautleien AS, Lydhodene AS, Megaphon AS a Krypton Film AS.

(3) Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

(4) Tento režim ustanovuje oslobodenie od dane z príjmu právnických osôb pre tzv. „ideálne organizácie“.

(5) Článok 2-32 ods. 2 nórskeho daňového zákona ustanovuje, že príjem podlieha dani z príjmu právnických osôb, keď ročný obrat z obchodnej činnosti predstavuje viac ako 70 000 NOK, resp. 140 000 NOK.

(6) Pozri list nórskych orgánov z 11. augusta 2006 (dokument č. 383774).

(7) Vec C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit SA/Office national du Ducroire a Belgický štát, Zb. 1994, s. I-3829, bod 28.

(8) Vec C-156/98, Nemecko/Komisia, Zb. 2000, s. I-6857, bod 26.

(9) Vec C-248/84, Nemecko/Komisia, Zb. 1987, s. I-4013, bod 17.

(10) Vec C-400/99 Taliansko/Komisia, Zb. 2005, s. I-3657, body 47, 54 - 55.

(11) Vec T-190/00 Regione Siciliana/Komisia, Zb. 2003, s. II-5015, bod 48.

(12) Vec C-312/90, Španielsko/Komisia, Zb. 1992, s. I-4117, body 14 - 17 a vec C-47/91 Taliansko/Komisia, Zb. 1992, s. I-4145, body 22 - 25.

(13) Pozri pripomienky nórskych orgánov k rozhodnutiu Dozorného úradu EZVO o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vo veci č. 67377 - údajná štátna pomoc poskytnutá spoločnostiam patriacim do skupiny Norsk Film (dokument č. 545244).

(14) Pozri St. prp. č. 1 (1976 - 77): 1 313 000 NOK, St. prp. č. 1 (1977 - 1978): 4 mil. NOK, St. prp. č. 1 (1978 - 79): 3,9 mil. NOK.

(15) Vec C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit SA/Office National du Ducroire a Belgický štát, Zb. 1994, s. I-3829, bod 28.