SK Úradný vestník Európskej únie L 114/14

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 368/06/COL

z 29. novembra 2006

o predaji podielu islandského štátu v Sementsverksmiðjan hf. (Island)

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného úradu a Súdneho dvora (3), a najmä na jej článok 24,

so zreteľom na článok 1 ods. 3 a 2 časti I a na článok 4 ods. 2 a 4, článok 6, článok 7 ods. 2 a na časť II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,

so zreteľom na usmernenia Dozorného úradu (4) o uplatňovaní a interpretácii článkov 61 a 62 Dohody o EHP,

so zreteľom na rozhodnutie Dozorného úradu zo 14. júla 2004 o vykonávacích ustanoveniach uvedených v článku 27 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,

po výzve zúčastnených strán na predloženie pripomienok podľa týchto ustanovení k rozhodnutiu č. 421/04/COL (5) a rozhodnutiu č. 367/06/COL (6),

keďže:

I. SKUTOČNOSTI

1. Postup

Listom z 19. augusta 2003 od Zastúpenia Islandskej republiky pri Európskej únii, ktorým bol postúpený list ministerstva financií z 19. augusta 2003 (oba listy Dozorný úrad prijal a zaevidoval v rovnaký deň – dok. č. 03-5685 A), islandské orgány notifikovali predaj štátneho podielu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

Spoločnosť Aalborg Portland Íslandi ehf. podala 17. decembra 2003 podnet Dozornému úradu proti podmienkam, za akých islandský štát predal svoj podiel v Sementsverksmiðjan hf. Dozorný úrad prijal a zaevidoval tento list 23. decembra 2003 (dok. č. 03-9059 A). Navrhovateľ požiadal, aby sa tento podnet vybavoval súbežne s notifikáciou o predaji podanou vládou.

Po výmene korešpondencie (7) listom z 21. decembra 2004 Dozorný úrad informoval islandské orgány, že sa rozhodol začať konanie podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde vo veci predaja podielu islandského štátu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. (vec č. 296878).

Rozhodnutie Dozorného úradu č. 421/04/COL o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a Dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie (8). Dozorný úrad vyzval zúčastnené strany, aby k nemu predložili pripomienky. Islandské orgány predložili pripomienky k tomuto rozhodnutiu listom z 24. februára 2005 (vec č. 311243). Dozorný úrad prijal 20. júna 2005 pripomienky od Íslenskt sement ehf., kupujúceho spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. (vec č. 323552). Aalborg Portland Íslandi ehf. predložil 2. septembra 2005 ďalšie pripomienky (vec č. 333018).

Dozorný úrad požiadal o pomoc nezávislého experta pána Erlenda Kvaala, docenta na nórskej škole manažmentu BI v Oslo, aby určil, či sa predaj podielu islandského štátu v Sementsverksmiðjan hf. uskutočnil v súlade so zásadou trhového investora. Na základe prvého hodnotenia informácií o predaji, ktoré mal Dozorný úrad k dispozícii, týmto nezávislým expertom sa 12. júla 2005 zaslala islandským orgánom žiadosť o informácie (vec č. 326295). Islandské orgány odpovedali listom od Zastúpenia Islandskej republiky pri Európskej únii, ktorým bol postúpený list ministerstva financií z 30. augusta, respektíve 31. augusta 2005. Dozorný úrad tento list prijal a zaevidoval 1. septembra 2005 (vec č. 332274).

Druhá žiadosť o informácie bola zaslaná islandským orgánom v rámci konania vo veci formálneho zisťovania 28. októbra 2005 (vec č. 347691). Po tejto žiadosti nasledovalo stretnutie v Bruseli 23. novembra 2005 medzi zástupcami Dozorného úradu, islandských orgánov, Sementsverksmiðjan hf. a jedného z investorov tvoriacich konzorcium, ktoré nadobudlo štátny podiel. Na tomto stretnutí sa zúčastnil aj nezávislý expert najatý Dozorným úradom.

Listom zo 6. decembra 2005, ktorý Dozorný úrad prijal a zaevidoval 7. decembra 2005 (vec č. 353483), Zastúpenie Islandskej republiky pri Európskej únii postúpilo list ministerstva financií z 2. decembra 2005, ktorý predstavoval odpoveď na uvedenú žiadosť o informácie, ako aj na niektoré otvorené otázky nastolené počas stretnutia.

Dňa 31. januára 2006 nezávislý expert predložil Dozornému úradu konečnú správu, či sa predaj štátneho podielu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. islandským štátom uskutočnil za trhových podmienok (vec č. 360438).

Dozorný úrad zaslal 16. februára, 9. marca a 4. augusta 2006 listy islandským orgánom, v ktorých požiadal o ďalšie informácie a vysvetlenia zatiaľ nevyjasnených bodov (veci č. 363213, 365145 a 383227). Islandské orgány odpovedali listami z 20. februára, 19. apríla, respektíve 25. septembra (veci č. 363608, 370425 a 390092).

Tento prípad bol prerokovaný 12. októbra 2006 na súhrnnom výročnom zasadnutí o štátnej pomoci v Reykjavíku. Islandské orgány ako opatrenie v nadväznosti na toto rokovanie zaslali 2. novembra 2006 list Dozornému úradu (vec č. 396476).

Dozorný úrad prijal 29. novembra 2006 rozhodnutie č. 367/06/COL o rozšírení konania vo veci formálneho zisťovania, ktoré sa začalo na základe rozhodnutia Dozorného úradu č. 421/04/COL. Toto rozšírenie sa týka prevzatia dôchodkových záväzkov spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. štátom v procese prípravy spoločnosti na predaj. Dozorný úrad týmto rozhodnutím uzatvára formálne konanie začaté vo veci predaja podielu islandského štátu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. investorskej skupine Íslenskt sement ehf. za cenu 68 miliónov ISK. Ostatné prvky konania vo veci formálneho zisťovania sa naďalej prešetrujú.

2. Opis opatrení posúdených v tomto rozhodnutí

Štátny podnik Sementsverksmiðjan hf. mal de facto monopol na trhu s cementom na Islande až do vstupu dovozcu cementu z Dánska v roku 2000. Zrejme v dôsledku tejto novej situácie v hospodárskej súťaži Sementsverksmiðjan hf. zaznamenal hospodárske ťažkosti a začal hromadiť straty. Za týchto okolností sa v roku 2003 štát rozhodol predať svoj podiel v tejto spoločnosti (9). V notifikácii štátu o predaji svojho podielu sa uvádza: „Výkonný výbor pre privatizáciu a minister priemyslu majú v úmysle predať všetky podiely, ktoré štát v súčasnosti vlastní v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf., za nominálnu hodnotu 450 000 000 islandských korún jednému investorovi alebo skupine investorov. To sa týka 100 % emitovaných akcií spoločnosti. Očakáva sa, že obstarávacia cena sa zaplatí v hotovosti. Hľadá sa investor, ktorý má záujem pokračovať v činnosti spoločnosti, upevniť ju a prispieť k zdravej hospodárskej súťaži na islandskom stavebnom trhu.“

Ministerstvo priemyslu v zastúpení vlády Islandu podpísalo 2. októbra 2003 zmluvu o kúpe akcií s investorskou skupinou Íslenskt Sement ehf. Na základe tejto zmluvy štát, vlastník 100 % akcií v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf., ich predal Íslenskt sement ehf. za cenu 68 miliónov ISK.

Zároveň sa podpísala osobitná zmluva medzi Sementsverksmiðjan hf. a Štátnou pokladnicou. Na základe tejto zmluvy islandský štát kúpil od Sementsverksmiðjan hf. určité fixné a finančné aktíva, ktoré boli nepotrebné pre výrobu cementu, za cenu 450 miliónov ISK. Výnos sa použil na zaplatenie nesplatených dlhov spoločnosti.

Na základe článku 4 dohody o kúpe akcií medzi vládou Islandu a Íslenskt sement ehf. islandský štát ďalej prevzal dôchodkové záväzky spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. prostredníctvom dohody medzi ministerstvom financií a Dôchodkovým fondom štátnych zamestnancov.

Inými slovami, spoločnosť, ktorej akcie Íslenskt sement ehf. kúpil, bola tým oslobodená od týchto aktív a pasív.

V tomto rozhodnutí sa rieši táto transakcia, a to predaj spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. v prospech Íslenskt sement ehf. Konanie vo veci formálneho zisťovania o ďalších údajných opatreniach štátnej pomoci v prospech spoločnosti Sementsverksmiðjan hf., ktoré sa začalo rozhodnutím č. 421/04/COL, bolo rozhodnutím č. 367/06/COL rozšírené o prevzatie dôchodkových záväzkov spoločnosti štátom a bude sa riešiť v inom rozhodnutí.

3. Dôvody začatia konania vo veci formálneho zisťovania

Pokiaľ ide o predaj 100 % štátneho podielu v Sementsverksmiðjan hf., v rozhodnutí č. 421/04/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania Dozorný úrad spochybnil uplatniteľnosť kapitoly 18B usmernení o štátnej pomoci o predaji pozemkov a budov orgánmi verejnej moci na tento prípad. Dozorný úrad dospel k záveru, že štát predával nielen pozemky a budovy, ktoré vlastnil, ale svoj podiel v podniku v jeho 100 % vlastníctve.

Dozorný úrad mal ďalej pochybnosť, či sa predaj uskutočnil v súlade so zásadou trhového investora. Nebolo isté, v akej miere štát zohľadnil počas procesu prerokúvania ostatné faktory nad rámec čistej ekonomickej návratnosti transakcie, a teda či získaná cena zodpovedala trhovej hodnote spoločnosti.

V notifikácii transakcie islandské orgány predložili ocenenie spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. vykonané nezávislým expertom na základe likvidačnej hodnoty. V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania Dozorný úrad vyslovil pochybnosť, či možno predpokladať, že hodnota fungujúcej spoločnosti sa rovná jej likvidačnej hodnote, ktorá sa zakladá na predpoklade, že sa prevádzka skončí. Dozorný úrad usudzoval, že v prípade, ak by trhová hodnota 100 % štátneho podielu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. bola vyššia ako cena 68 miliónov ISK, ktorú Íslenskt sement ehf. zaplatil, štát by predal spoločnosť pod jej trhovú cenu. Štátne zdroje v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP by boli dotknuté vo forme ušlých príjmov, keďže štát by získal nižšiu cenu, ako by za tie isté aktíva získal súkromný hospodársky subjekt konajúci za trhových podmienok.

4. Pripomienky islandských orgánov

Listom z 23. februára 2005 islandské orgány predložili pripomienky k rozhodnutiu Dozorného úradu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania o predaji podielu islandského štátu v Sementsverksmiðjan hf.

Islandské orgány zdôraznili, že jedným z najdôležitejších dôvodov existencie podmienky, aby výroba cementu pokračovala, bolo zvýšiť hodnotu spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. pri jej predaji tretej strane. Islandské orgány uviedli: „Ak by táto podmienka nebola uplatniteľná, kupujúcemu by hrozili náklady na asanáciu areálu. Uložením podmienky, aby výroba cementu pokračovala, tieto náklady zostali latentné. Treba si ďalej uvedomiť, že táto podmienka bola prerokovaná s kupujúcimi a zahrnutá do dohody o kúpe akcií výhradne ako zámer kupujúcich pokračovať v prevádzke spoločnosti Sementsverksmiðjan hf, kým je ekonomicky životaschopná. Štát nemôže uložiť kupujúcim prevádzkovať spoločnosť, keď nebude ekonomicky životaschopná. To nemožno považovať za dôkaz, že štát zohľadňoval faktory nad rámec ekonomickej návratnosti.“

Podľa názoru islandských orgánov, ako je uvedené aj v usmerneniach Dozorného úradu, štátna pomoc môže byť dotknutá, len ak neexistujú objektívne dôvody primerane očakávať, že investícia prinesie primeranú mieru návratnosti, ktorá by bola prijateľná pre súkromného investora v porovnateľnom súkromnom podniku prevádzkovanom za zvyčajných trhových podmienok.

Islandské orgány vyhlásili, že „… vzhľadom na uvedené nemožno zastávať názor, že neexistovali objektívne dôvody, aby sa štát domnieval, že predaj Sementsverksmiðjan neprinesie štátu primeranú mieru návratnosti. Na druhej strane štát mohol po rokovaniach s kupujúcimi očakávať nadobúdaciu cenu spoločnosti, ktorá vysoko prevyšuje trhovú hodnotu. Preto je potrebné prísť k záveru, že štát nezískal nižší výnos, ako by pri predaji tých istých aktív získal súkromný hospodársky subjekt, ktorý pôsobí za trhových podmienok. Je úlohou Dozorného úradu dokázať, že štát nemohol očakávať primeranú mieru návratnosti. Keďže to sa nedokázalo a podľa názoru štátu to nemožno dokázať, musí sa dospieť k záveru, že štát konal v súlade so zásadou trhového hospodárstva.“

V notifikácii transakcie islandské orgány tvrdili, že hodnota spoločnosti zodpovedá jej likvidačnej hodnote. Likvidačná hodnota spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. sa odhadla na – 46,5 milióna ISK bez zohľadnenia nákladov na asanáciu závodu v Akranes. V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania Dozorný úrad vyjadril pochybnosti, či sa trhová hodnota spoločnosti, ktorá sa predáva ako fungujúci podnik, má určiť s použitím likvidačnej hodnoty. Islandské orgány sa v svojich pripomienkach k rozhodnutiu Dozorného úradu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania ďalej vyjadrili k oceneniam peňažných tokov predložených Dozornému úradu. Osobitne treba uviesť, že podľa ocenenia peňažných tokov uvedeného v prílohe k ich listu z 23. februára 2005 trhová hodnota spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. predstavovala – 1,5 miliardy ISK. Islandské orgány dospeli na základe toho k záveru, že trhová hodnota spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. ako fungujúceho podniku je podstatne nižšia ako jeho likvidačná hodnota.

Islandské orgány ďalej tvrdili, že z dôvodu, že trhová hodnota spoločnosti Sementsverksmiðjan hf., bez ohľadu na to, či sa použije ocenenie peňažných tokov, alebo likvidačná hodnota, bola nižšia ako predajná cena 68 miliónov ISK, Sementsverksmiðjan hf. ani Íslenskt sement ehf. nezískali žiadnu ekonomickú výhodu v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Islandské orgány dospeli k záveru, že pri určení, či sa poskytla štátna pomoc, by Dozorný úrad mal hodnotiť celkovú predajnú cenu spoločnosti po predaji aktív, ktoré boli nepotrebné pre výrobu cementu, späť islandskému štátu: „Štát ďalej zastáva názor, že v prípade, ak Dozorný úrad príde k záveru, že [ocenenie peňažných tokov] spoločnosti predstavuje správne ocenenie na určenie predajnej ceny […], na určenie hodnoty spoločnosti po predaji aktív sa má v tom prípade použiť metóda ocenenia peňažných tokov.“

Islandské orgány vysvetlili, že štát nebol ochotný rokovať o predajnej cene zodpovedajúcej vypočítanej hodnote peňažných tokov spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. „… keďže z dôvodu nahromadených strát spoločnosti od času výberového konania začalo byť jasné, že na účel predaja spoločnosti kupujúcemu bude potrebné reštrukturalizovať spoločnosť. Štát kúpi od spoločnosti všetky aktíva, ktoré nie sú podstatné pre výrobu a prevádzku, s cieľom znížiť prevádzkové náklady a zabezpečiť životaschopnosť prevádzky spoločnosti.“

Z uvedených dôvodov islandské orgány dospeli k názoru, že transakcia neznamená štátnu pomoc. Ak by však Dozorný úrad prišiel k záveru, že transakcia znamená štátnu pomoc, podľa ich názoru sa takáto štátna pomoc má považovať za oprávnenú v súlade s výnimkou ustanovenou v článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, najmä s ustanoveniami kapitoly 16 usmernení o štátnej pomoci, ako pomoc na reštrukturalizáciu firmy s ťažkosťami.

Listom z 2. novembra 2006 islandské orgány požiadali Dozorný úrad, aby zvážil neuzatvorenie niektorých aspektov existujúceho formálneho prešetrovania, keďže „na jasné pochopenie tejto záležitosti je potrebné brať do úvahy všetky aspekty transakcie ako celku“.

5. Pripomienky tretích strán

5.1. Pripomienky Íslenskt sement ehf.

Íslenskt sement ehf. predložil listom z 20. júna 2005 pripomienky k rozhodnutiu Dozorného úradu č. 421/04/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania o predaji podielu islandského štátu v spoločnosti Sementsverksmiðjan. Podľa názoru Íslenskt sement ehf. nebola v uvedenom predaji prítomná žiadna štátna pomoc. Spoločnosť uviedla, že „… Íslenskt sement je presvedčený, že zásada trhového investora bola splnená, najmä z dôvodu, že celková predajná cena Sementsverksmiðjan bola aspoň rovnocenná, ak nie výrazne vyššia ako skutočná trhová hodnota spoločnosti v príslušnej transakcii.“

Íslenskt sement ehf. zastával názor, že hodnotenie peňažných tokov, všeobecne používané na oceňovanie cementární, predstavovalo jedinú objektívnu metódu ocenenia spoločnosti. Spoločnosť však tvrdila, že islandský štát nebol ochotný rokovať na tomto základe, keďže by viedol k zápornej obstarávacej cene. Keby sa podľa Íslenskt sement ehf. použila v prípade Sementsverksmiðjan metóda peňažných tokov, odhadovaná trhová hodnota by bola nulová či dokonca záporná. Íslenskt sement ehf. dospel z toho dôvodu k záveru, že hodnota získaná uplatnením likvidačnej metódy zodpovedá maximálnej trhovej hodnote spoločnosti v čase kúpy. Íslenskt sement ehf. ďalej tvrdil, že likvidačná hodnota 69,6 milióna ISK nezohľadňovala žiadne výdavky spojené s likvidáciou a ukončením činnosti vrátane asanácie areálu. Íslenskt sement ehf. uviedol, že obstarávacia cena podielu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. vysoko prevyšovala likvidačnú hodnotu spoločnosti.

Íslenskt sement tvrdil, že konkrétne aktíva kúpené Štátnou pokladnicou neboli predané individuálne, ale v spojitosti s predajom podielu ako neoddeliteľná súčasť celkovej kúpnej zmluvy. Preto „pri hodnotení, či pri predaji Sementsverksmiðjan bola poskytnutá štátna pomoc, Dozorný úrad nemôže priradiť individuálne hodnotenie každému predanému aktívu, ale musí zohľadniť vplyv predaja jednotlivých aktív na celkové posúdenie ocenenia spoločnosti v čase predaja“.

5.2. Pripomienky spoločnosti Aalborg Portland Íslandi ehf.

Aalborg Portland Íslandi ehf. predložila listom z 2. septembra 2005 pripomienky k rozhodnutiu Dozorného úradu č. 421/04/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania o predaji podielu islandského štátu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. Aalborg Portland Íslandi ehf. mala rovnaké obavy a názory, ktoré Dozorný úrad vyjadril v uvedenom rozhodnutí, ale poukázala aj na prevzatie dôchodkových záväzkov spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. islandským štátom, ktorým sa rozhodnutie Dozorného úradu nezaoberalo.

II. HODNOTENIE

1. Existencia štátnej pomoci pri predaji podielu islandského štátu v Sementsverksmiðjan hf.

Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi štát predal svoj podiel v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. za cenu 68 miliónov ISK v transakcii spojenej s nadobudnutím niektorých aktív spoločnosti, ktoré neboli potrebné pre prevádzku spoločnosti, Štátnou pokladnicou Islandu. Hoci tieto dva prvky transakcie sú úzko prepojené, na základe čoho Íslenskt sement ehf. kúpil funkčnú časť spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. očistenú od aktív a podielov nepotrebných pre výrobu cementu, v tomto rozhodnutí bude Dozorný úrad hodnotiť predaj podielu podľa okolností tejto veci samotnej. Dôvodom je, že potenciálnym prijímateľom štátnej pomoci by v prípade predaja podielu islandského štátu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. bol Íslenskt sement ehf. Na rozdiel od toho by potenciálnym prijímateľom akejkoľvek možnej štátnej pomoci poskytnutej v súvislosti s reštrukturalizáciou aktív a pasív spoločnosti vykonanou štátom v spojitosti s predajom podielu bol samotný výrobca cementu, t. j. Sementsverksmiðjan hf. Práve od tohto druhého podniku štát odkúpil rôzne aktíva a prevzal dôchodkové záväzky.

V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa stanovuje:

„S výnimkou prípadu, ak je v tejto dohode uvedené inak, je každá pomoc poskytnutá členským štátom ES, štátmi EZVO alebo prostredníctvom štátnych zdrojov v akejkoľvek forme, ktorá poškodzuje alebo hrozí poškodením súťaže uprednostnením určitých podnikov alebo výroby určitého tovaru, ak ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami, nezlučiteľná s plnením tejto dohody.“

Pred posúdením, či tento predaj obsahuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP, bude Dozorný úrad venovať pozornosť argumentom islandskej vlády, že prítomnosť štátnej pomoci možno vylúčiť na základe uplatnenia kapitoly 18B usmernení o štátnej pomoci týkajúcej sa „prvkov štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov orgánmi verejnej moci“.

1.1. Kapitola 18B usmernení o štátnej pomoci týkajúca sa „prvkov štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov orgánmi verejnej moci“

V kapitole 18B usmernení o štátnej pomoci s názvom Prvky štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov orgánmi verejnej moci sa uvádzajú informácie, ako Dozorný úrad interpretuje a uplatňuje ustanovenia Dohody o EHP, ktoré upravujú poskytovanie štátnej pomoci, ak ide o hodnotenie predaja pozemkov a budov orgánmi verejnej moci. Ak sa dodržiavajú postupy stanovené v kapitole 18B usmernení o štátnej pomoci Dozorného úradu týkajúcej sa predaja pozemkov a budov, existuje predpoklad, že predaj neznamená štátnu pomoc.

Hoci islandské orgány notifikovali podmienky transakcie týkajúcej sa predaja štátneho podielu v Sementsverksmiðjan hf., zastávajú názor, že predaj sa uskutočnil v súlade s kapitolou 18B usmernení o štátnej pomoci týkajúcou sa predaja pozemkov a budov. Podľa ich názoru nebola preto v transakcii poskytnutá štátna pomoc.

Ako sa už uviedlo v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, Dozorný úrad zastáva názor, že kapitolu 18B nemožno uplatniť na predmetnú transakciu. Štát predal nielen pozemky a budovy, ktoré vlastnil, ale svoj podiel v podniku v jeho 100 % vlastníctve, ktorého prevádzka pokračuje. Aj keby bola uplatniteľná kapitola 18B, nedodržali sa uvedené postupy na vylúčenie prítomnosti štátnej pomoci.

Ponukové konanie, ktoré sa uplatňovalo v tomto prípade, nebolo v súlade s definíciou stanovenou v kapitole 18B.2.1 ods. 1 písm. b). Predovšetkým mu nebola venovaná dostatočná publicita. Slúžilo ďalej len na výber budúceho kupujúceho, s ktorým sa cena dohodla neskôr. Pokiaľ ide o alternatívny postup, t. j. predaj na základe ohodnotenia nezávislým expertom, expert MP-verðbréf hf. určil v tomto prípade likvidačnú hodnotu spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. Spoločnosť však bola predaná ako fungujúci podnik, čo znamenalo, že výroba cementu bude pokračovať. Za týchto okolností nemožno bez ďalšieho posúdenia predpokladať, či likvidačná hodnota zodpovedala trhovej hodnote bez existencie štátnej pomoci.

Zdá sa potrebné určiť, ktorá metóda je za týchto okolností vhodnejšia na určenie trhovej hodnoty spoločnosti, a tým na vykonanie hodnotenia. V nasledujúcom texte sa uvádza ďalšia analýza, aká mohla byť trhová cena spoločnosti a či pri predaji podielu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. v prospech Íslenskt sement ehf. bola prítomná štátna pomoc.

1.2. Posúdenie predaja podielu z hľadiska štátnej pomoci

Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí spĺňať tieto kumulatívne podmienky:

— pomoc predstavuje selektívnu výhodu,

— pomoc sa poskytuje prostredníctvom štátnych zdrojov,

— pomoc narúša alebo môže narušiť hospodársku súťaž a

— má vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP.

Pomoc, ktorá poskytuje výhodu určitým konkrétnym príjemcom a ktorá nepredstavuje všeobecnú pomoc, spĺňa prvú z uvedených podmienok. Je preto potrebné dokázať, či príslušný podnik dostáva ekonomickú výhodu, ktorú by nebol dostal za štandardných trhových podmienok (10). V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa nerozlišuje medzi štátnymi intervenciami na základe ich príčin alebo cieľov, ale sa definujú na základe ich účinkov (11). Z toho vyplýva, že koncepcia pomoci je objektívna, a testom je, či štátna pomoc prináša výhodu jednému podniku, alebo viacerým konkrétnym podnikom (12).

Nadobudnutie aktív za nižšiu cenu, ako je ich trhová hodnota, v zásade predstavuje výhodu. Preto v prípade, ak by Íslenskt sement ehf. zaplatil za Sementsverksmiðjan hf. cenu, ktorá zodpovedala trhovej hodnote spoločnosti, nezískal by z tejto transakcie žiadnu výhodu.

Na určenie, či Íslenskt sement ehf. zaplatil za štátny podiel nižšiu cenu, ako bola jeho trhová hodnota, Dozorný úrad poveril nezávislého experta stanovením trhovej hodnoty spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. v čase realizácie predaja. Nezávislý expert stanovil trhovú hodnotu spoločnosti po dokončení celej transakcie so zohľadnením pokračovania podniku v prevádzke. To znamená, že nezávislý expert stanovil trhovú hodnotu spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. po spätnom odkúpení určitých aktív spoločnosti, ktoré neboli potrebné pre výrobu cementu, Štátnou pokladnicou Islandu (13) a po prevzatí dôchodkových záväzkov spoločnosti ministerstvom financií. Inými slovami, nezávislý expert stanovil trhovú hodnotu toho, čo Íslenskt sement ehf. skutočne kúpil, t. j. podielu v očistenej spoločnosti.

Podľa názoru nezávislého experta jediná metóda, ktorá môže poskytnúť predstavu, aká by mohla byť objektívna hodnota spoločnosti v transakcii podobnej predaju štátneho podielu v Sementsverksmiðjan hf., je metóda diskontovania očakávaných budúcich peňažných tokov (použiteľná hodnota) (14). Čistá súčasná hodnota očakávaných peňažných tokov z budúceho použitia fixných aktív predstavuje výpočet príjmov z potenciálneho projektu, ktorý uskutoční investor. Projekcie peňažných tokov sa môžu preto odlišovať podľa stratégie každého individuálneho investora. Podľa názoru nezávislého experta najlepším použiteľným prístupom bolo preto určiť pásmo možných výsledkov použiteľnej hodnoty a stanoviť horný a spodný limit výstupov. Islandské orgány boli požiadané, aby poskytli informácie a výpočty potrebné na stanovenie týchto limitov (15) s cieľom získať predstavu o reálnej hodnote hlavnej činnosti, ktorou je výroba cementu. Po stanovení tejto hodnoty hlavnej činnosti akékoľvek pridané aktívum, ktoré nepatrilo k hlavnej činnosti (napríklad akékoľvek finančné aktívum), predstavovalo zvýšenie hodnoty a akýkoľvek záväzok (napríklad akýkoľvek dlh alebo iný finančný záväzok) predstavoval zníženie hodnoty.

Na tomto základe boli islandské orgány na žiadosť nezávislého experta požiadané, aby vypracovali dva scenáre: scenár I, v ktorom sa predpokladal dovoz cementu na Island na úrovni 30 % celkového trhu, a scenár II, ktorý predpokladal nulový dovoz. Scenár I (takzvaný pesimistický scenár) priniesol negatívnu čistú súčasnú hodnotu (ďalej len „NPV“) budúcich voľných peňažných tokov vo výške približne 1 000 miliónov ISK a scenár II (takzvaný optimistický scenár) pozitívnu NPV budúcich voľných peňažných tokov vo výške približne 200 miliónov ISK. Úpravou hodnoty NPV odpočítaním dlhodobých dlhov a pripočítaním prebytočných čistých obežných aktív islandská vláda získala odhadovanú hodnotu vlastného imania vo výške – 897 miliónov ISK pre scenár I a 307 miliónov ISK pre scenár II. Na rozdiel vo výslednej hodnote malo rozhodujúci vplyv využitie kapacít. Variabilné výrobné náklady na tonu sa odhadli na 5 749 ISK v rokoch s úplným využitím kapacít (130 000 ton) a na 7 479 ISK v rokoch s veľmi nízkym využitím kapacít (70 000 ton). Pri výpočte sa preto prejavil dvojnásobný efekt úspory z podnikania vo veľkom, keďže s vyšším vyrobeným objemom klesajú variabilné a samozrejme aj fixné náklady na tonu (16).

Islandské orgány v sprievodnom liste tvrdili, že optimistický scenár nebol realistický, keďže predpokladal stav bez hospodárskej súťaže na islandskom trhu s cementom. Vzhľadom na investície do výrobných zariadení realizované dánskym konkurentom Aalborg Portland sa nepokladalo za pravdepodobné, že sa hospodárska súťaž na islandskom trhu s cementom skončí. Islandské orgány neposkytli komentár k realizmu najpesimistickejšieho scenára.

Expert kritizoval, že v modeloch predložených islandskými orgánmi sa použila vysoká diskontná sadzba (ktorá zahŕňala rizikovú prirážku). Vysoká diskontná sadzba môže podhodnotiť záväzok, ktorý vyplynul z negatívnych peňažných tokov, a tým neprimerane prikrášliť vyhliadky. Napriek tejto kritike sa vo všetkých analýzach rôznych navrhovaných scenárov používala z dôvodov jednotnosti skutočná diskontná sadzba 12,4 % navrhnutá islandskými orgánmi.

V scenári I bol uvedený podnik, ktorý má nepretržité straty počas obdobia tridsiatich rokov, čo sa zdá úplne neracionálne. Vzhľadom na to, že zámerom, ktorý nezávislý expert sledoval pri tvorbe pesimistického scenára, bolo určiť spodný limit možných výstupov, scenár I predložený islandskými orgánmi bol jasne neprimeraný (17). Akékoľvek racionálne investičné rozhodnutie sa zakladá na očakávaní pozitívnej návratnosti. Vzniká otázka, ako by racionálny investor reagoval, ak by sa nedosiahla očakávaná pozitívna návratnosť. Bežným správaním v takýchto prípadoch by bolo minimalizovať straty z hľadiska revidovaných očakávaní.

Nezávislý expert preto preformuloval pesimistický scenár pri predpoklade päťročného rámca s nízkym využívaním kapacít (82 000 ton ročne, čo sa rovná priemeru scenára I), nízkymi predajnými cenami udržiavanými na úrovni roku 2003 (7 071 ISK za tonu) a s predpokladom, že spoločnosť sa zlikviduje po piatich rokoch činnosti. Ďalej sa predpokladalo, že všetky negatívne peňažné toky sa prevedú na vlastníkov. Podľa experta to možno považovať za primeranú stratégiu pre scenár najhoršieho prípadu, keďže akékoľvek racionálne investičné rozhodnutie by sa zakladalo na očakávaní pozitívnej návratnosti a na možnosti reagovať, ak by sa nedosiahla pozitívna návratnosť.

Scenár najhoršieho prípadu, ktorý by viedol k skončeniu výroby cementu po piatich rokoch, by vyvolal následnú realizáciu asanačných činností. V dohode o prenájme uzatvorenej medzi Sementsverksmiðjan hf. a mestom Akranes v júli 2003 sa stanovuje: „… ak sa výroba cementu zastaví na nepretržité obdobie 24 mesiacov, Island Cement Ltd. musí odstrániť skládku materiálov na vlastné náklady“ (18). Na základe informácií poskytnutých islandskými orgánmi sa náklady na asanáciu odhadli na 460 miliónov ISK, podľa všetkého v bežných cenách (19).

Na tomto základe sa najhorší scenár získal simulovaním päťročnej produkcie na nízkej úrovni a cien zachovaných na úrovni roku 2003. Čistá súčasná hodnota s tým spojených peňažných tokov bola upravená na zohľadnenie aktív a pasív mimo výrobného cyklu k dátumu kúpy. Pripočítal sa čistý vplyv alternatívneho použitia fixných aktív (napríklad na dovoz cementu) a nákladov na asanáciu.

Na základe preformulovania vykonaného nezávislým expertom zo simulácie peňažných tokov uplatnenej na tieto prevádzky vyplynuli negatívne peňažné toky z hospodárskej činnosti vo výške 144 miliónov ISK každý rok počas piatich rokov a čistá súčasná hodnota negatívnych výdavkov vo výške 360 miliónov ISK v šiestom roku. Diskontovaná hodnota týchto peňažných tokov sa vypočítala vo výške – 691 miliónov ISK a po úprave na zohľadnenie súvahových položiek mimo prevádzkového cyklu sa hodnota investície určila na úrovni – 332 miliónov ISK.

Účelom optimistického scenára bolo určiť horný limit možných výstupov. Dôležitou črtou optimistického scenára bolo, že prevádzková činnosť by sa mala uviesť po piatich rokoch do rovnováhy. Východiskový bod bol prvý rok prevádzky po privatizácii s predpokladanou produkciou 100 000 ton, cenou cementu 7 489 ISK, variabilnými nákladmi uvedenými vo vzorci na výpočet výrobných nákladov (6 381 ISK za tonu) a réžiou predpokladanou v scenári I (127 miliónov ISK). Ročný vplyv reinvestícií na peňažné toky sa predpokladal na úrovni 40 ISK, čo by mohlo výrazne prevýšiť odpisy. Na základe týchto predpokladov sa čistý peňažný tok za prvý rok vypočítal na úrovni – 38 miliónov ISK. Čistý peňažný tok bude následne postupne konvergovať počas piatich rokov k nule v šiestom roku.

Čistá súčasná hodnota peňažných tokov v prvých piatich rokoch prevádzky sa odhadla na – 59 miliónov ISK. Pri predpoklade, že prevádzkový zisk by bol potom blízky nule, sa súčasná hodnota prevádzkovej činnosti v nasledujúcich rokoch stanovila ako nulová. V tomto scenári expert pokladal za primerané, aby sa počas prvých rokov nevyužívali prevody daňových strát do budúcich rokov (20). Výsledok prevádzkovej činnosti bol upravený na zohľadnenie súvahových položiek mimo výrobného cyklu (ako v pesimistickom scenári) a viedol k čistej súčasnej hodnote 300 miliónov ISK. Expert opäť použil diskontnú sadzbu 12,4 % ako v pesimistickom scenári. Zdôraznil, že táto sadzba odráža len náklady vlastného kapitálu (pred zdanením), kým investičný projekt by sa podľa tohto scenára zvyčajne financoval z veľkej časti dlhom, čím by sa znížila celková požadovaná návratnosť. Nižšia diskontná sadzba by priniesla menej pozitívny výsledok, keďže zahrnuté peňažné toky sú úplne negatívne. Zdôraznil však, že bolo dôležité dôsledne používať tú istú sadzbu vo všetkých scenároch.

Na základe uvedených hodnotení bolo podľa názoru nezávislého experta primerané určiť horný a spodný limit meraní reálnej hodnoty diskontovaním budúcich peňažných tokov. Spodný limit sa bude vzťahovať na pesimistický scenár, pri ktorom sa má výroba cementu prerušiť po niekoľkých rokoch prevádzky, počas ktorých vlastníci nadobudnú presvedčenie, že prevádzka sa nestane rentabilná. Spoločnosť bude musieť navyše k odčerpaniu zdrojov z týchto stratových rokov prevziať náklady na asanáciu po skončení výroby (21). Na pozitívnej strane v tomto scenári boli začiatočné zásoby a finančné zdroje, ktoré by priniesli pozitívny výnos pri likvidácii, ako aj alternatívne využitie niektorých fixných aktív. Na základe ocenenia peňažných tokov sa najnižšia trhová hodnota spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. odhadla na – 322 miliónov ISK.

Horný limit sa stanoví na základe optimistického scenára, v ktorom sa predpokladalo postupné zlepšovanie ziskovosti výroby cementu a dosiahnutie prahu rentability po niekoľkých rokoch. Tak ako v pesimistickom scenári, začiatočné roky by priniesli straty, ktoré by odčerpali zdroje zo spoločnosti, hoci na miernejšej úrovni. Čistá súčasná hodnota prevádzkovej činnosti po dosiahnutí prahu rentability bola s najväčšou pravdepodobnosťou zanedbateľná, a preto sa pri výpočte ignorovala. Aj v tomto scenári existovali pozitívne príspevky začiatočných zásob a finančných položiek. Na základe ocenenia peňažných tokov sa najvyššia trhová hodnota spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. odhadla na 300 miliónov ISK.

Výpočty peňažných tokov preto naznačili dosť symetrický interval reálnej hodnoty okolo nuly s primerane pravdepodobnými výsledkami v rozsahu približne ± 300 miliónov ISK.

V niektorých prípadoch sa dohodnutá transakcia môže odchyľovať od zistiteľnej alebo hypotetickej trhovej hodnoty z dôvodu, že jedna strana transakcie má poznateľné súkromné záujmy v tejto konkrétnej transakcii. V nadobudnutí štátneho podielu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. konzorciom Íslenskt sement ehf. boli podľa názoru experta jasne prítomné súkromné záujmy, ktoré mohli ovplyvniť cenu transakcie.

Íslenskt sement ehf. predstavoval konzorcium troch spoločností vytvorených na nadobudnutie štátneho podielu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf.: BM Valla, Björgun a Norcem. BM Valla je významná stavebná firma na Islande a veľký nákupca cementu. Podľa informácií poskytnutých na stretnutí medzi zástupcami Dozorného úradu, nezávislým expertom a zástupcami islandských orgánov a Íslenskt sement ehf. má BM Valla dva strategické záujmy v islandskej cementárni. Jedným je zabezpečiť, aby ponuku cementu na islandskom trhu neovládol jeden jediný dodávateľ. Druhým záujmom je zachovať miestny vývoj výrobku a odbornú spôsobilosť na dlhodobý prospech stavebníctva, najmä s ohľadom na technické špecifiká islandského trhu s cementom.

Björgun je dodávateľ mušľového piesku pre Sementsverksmiðjan hf. Ak by sa miestna výroba cementu skončila, Björgun by nemal alternatívne odbytisko pre svoje výrobky.

Norcem je nórsky výrobca cementu vo vlastníctve nemeckej skupiny Heidelberger Zement. Norcem môže mať na posilnení svojej prítomnosti na islandskom trhu strategický záujem a záujem z hľadiska hospodárskej súťaže.

Z hľadiska osobitných okolností konzorcia kupujúcich nezávislý expert dospel v tomto prípade k záveru, že dohodnutá cena za výmenu bola ovplyvnená existenciou súkromných záujmov.

Z týchto dôvodov dospel nezávislý expert k záveru, že „hoci považujem dohodnutú cenu 68 mil. ISK za dosť vysokú, v situácii vlastníkov môžu existovať prvky, ktoré zvyšujú pravdepodobnosť spätného získania investičných nákladov“ (22).

Dozorný úrad posúdil skutkový stav a číselné údaje predložené islandskými orgánmi a starostlivo preskúmal hodnotenie a správu predložené nezávislým expertom. Dozorný úrad dospel k záveru, že analýza experta predstavuje objektívny spôsob určenia hodnoty spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. Ako sa už uvádza v rozhodnutí č. 421/04/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, nemožno predpokladať, že likvidačná hodnota spoločnosti, v prípade ktorej sa predpokladá pokračovanie prevádzky, predstavuje trhovú hodnotu spoločnosti. Dozorný úrad zastáva v súlade s názorom nezávislého experta názor, že analýza diskontovaných peňažných tokov predstavuje vhodný spôsob výpočtu hodnoty podniku, akým je podnik v tomto prípade. Dozorný úrad však uznáva, že stanovenie hodnoty spoločnosti v čase transakcie zjavne podlieha značnej neistote. Podľa názoru Dozorného úradu sa preto na účel odhadu hodnoty spoločnosti zdá byť vhodné preštudovať rôzne scenáre – čo expert vykonal – na určenie pásma, v ktorom by sa hodnota mohla oprávnene nachádzať. Predajná cena štátneho podielu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. sa nachádzala v stanovenom pásme a dokonca nad strednou, približne nulovou hodnotou.

Islandské orgány ďalej určili, že likvidačná hodnota spoločnosti predstavuje 69,6 milióna ISK. V dohode medzi mestom Akranes a Sementsverksmiðjan hf. z 31. júla 2003 sa stanovuje, že „ak sa výroba slinku ukončí na nepretržité obdobie 24 mesiacov, Island Cement Ltd musí odstrániť skládku materiálov na vlastné náklady“. Likvidačná hodnota spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. bola preto nižšia ako 69,6 milióna ISK, keďže by sa mali započítať náklady na odstránenie skládky materiálu, ako sa stanovuje v uvedenej právnej dohode (23). Cena, ktorú Íslenskt sement ehf. zaplatil za štátny podiel v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf., bola preto vyššia ako likvidačná hodnota spoločnosti.

2. Záver

Na základe týchto úvah nemôže Dozorný úrad dospieť k záveru, že spoločnosť bola predaná pod trhovú hodnotu. Dozorný úrad nemôže preto dospieť k záveru, že Íslenskt sement ehf. ako spoločnosť zriadená skupinou investorov na nákup štátneho podielu v spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. získala ekonomickú výhodu v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP musia byť splnené štyri kumulatívne podmienky, aby pomoc predstavovala štátnu pomoc. Na základe predchádzajúceho hodnotenia Dozorný úrad nenašiel dôvody na preskúmanie ktorejkoľvek z ostatných troch podmienok, aby pomoc predstavovala štátnu pomoc, uvedených vyššie. Keďže Íslenskt sement ehf. nezískal žiadnu výhodu, Dozorný úrad dospel k záveru, že predaj podielu islandského štátu v Sementsverksmiðjan hf. skupine investorov Íslenskt sement ehf. nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Prijatie tohto rozhodnutia skončiť prešetrovanie predaja štátneho podielu konzorciu Íslenskt sement ehf. za cenu 68 miliónov ISK ako súčasť formálneho zisťovania, ktoré sa začalo rozhodnutím Dozorného úradu č. 421/04/COL a rozšírilo sa rozhodnutím č. 367/06/COL, nemá vplyv na výsledok zostávajúcej časti zisťovania,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Dozorný úrad EZVO zastáva názor, že predaj podielu islandského štátu v Sementsverksmiðjan hf. konzorciu Íslenskt sement ehf. za cenu 68 miliónov ISK nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Islandskej republike.

Článok 3

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 29. novembra 2006 Za Dozorný úrad EZVO Bjørn T. GRYDELAND predseda Kristján A. STEFÁNSSON člen kolégia

(1) Ďalej len „Dozorný úrad“.

(2) Ďalej len „Dohoda o EHP“.

(3) Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

(4) Usmernenia o uplatňovaní a interpretácii článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, schválené a vydané Dozorným úradom EZVO 19. januára 1994 (Ú. v. ES L 231, 3.9.1994, s. 1, a v Dodatkoch EHP, 3.9.1994, č. 32). Tieto usmernenia boli naposledy zmenené a doplnené 25. októbra 2006. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“.

(5) Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 421/04/COL z 20. decembra 2004 o predaji podielu islandského štátu v Sementsverksmiðjan (Ú. v. EÚ C 117, 19.5.2005, s. 17), ako aj v Dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie č. 24 z 19. mája 2005.

(6) Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 367/06/COL z 29. novembra 2006 o prevzatí dôchodkových záväzkov spoločnosti Sementsverksmiðjan islandským štátom (zatiaľ neuverejnené).

(7) Podrobnejšie informácie o korešpondencii medzi Dozorným úradom a islandskými orgánmi môžete nájsť v rozhodnutí úradu č. 421/04/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

(8) Pozri poznámku po čiarou č. 5.

(9) List od islandských orgánov z 19. augusta 2003, s. 3.

(10) Vec C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) a ostatní/La Poste a ostatní, Zb. 1996, s. I-3547, ods. 60; vec C-256/97, DM Transport, Zb. 1999, s. I-3913, ods. 22; vec CT-116/01 a T-118/01, P&O Ferries/Komisia, Zb. 2003, ods. 112.

(11) Vec C-56/93, Belgicko/Komisia, Zb. 1996, s. I-723, ods. 79, a vec C-241/94, Francúzsko/Komisia Zb. 1996, s. I-4551, ods. 19 a 20.

(12) Vec T-67/94, Ladbroke Racing/Komisia, Zb. 1998, s. II-1, ods. 52, a vec T-46/97, SIC/Komisia Zb. 2000, s. II-2125, ods. 83.

(13) Ako sa uvádza v dohode o kúpe podielu medzi vládou Islandu a Íslenskt sement ehf. a vykonáva sa na základe ustanovení kúpnej zmluvy medzi Sementsverksmiðjan hf. a pokladnicou.

(14) Správa experta, s. 2.

(15) List Dozorného úradu z 12. júla 2005.

(16) Správa experta, s. 8.

(17) Správa experta, s. 8.

(18) Zmluva o prenájme medzi mestom Akranes a Sementsverksmiðjan hf. z 2. októbra 2003.

(19) Správa experta, s. 9.

(20) Strata na dani z príjmov v prvom roku sa môže použiť na refundáciu predtým zaplatených daní v ktoromkoľvek z rokov v poslednom období alebo sa môže použiť na zníženie daní splatných v ktoromkoľvek z nasledujúcich rokov.

(21) Ako sa uvádza vyššie, prostá morálna povinnosť štátu asanovať výrobný areál v Akranes sa zmenila na právny záväzok uložený spoločnosti Sementsverksmiðjan hf. podpisom zmlúv o prenájme pozemku v Akranes medzi touto spoločnosťou a mestom Akranes.

(22) Správa experta, s. 13.

(23) Pri hodnotení likvidačnej hodnoty, ktoré vykonal MP Verdbref v marci 2003, sa náklady spojené so zrúcaním a odstránením továrne (budov a strojového zariadenia) odhadli na 460 miliónov ISK. Aj keby tento číselný údaj nebol úplne presný, dáva predstavu, že Sementsverksmiðjan nesie bremeno, ktoré môže výrazne znížiť odhadovanú likvidačnú hodnotu.