R o z s u d o k
Okresný súd Bratislava II, v Bratislave v konaní pred sudcom: JUDr.
Ivanou Štiftovou, v právnej veci navrhovateľa: L. S., V. U. X, B. XX, M.
R., zastúpený: J.. H. G., advokátkou, Č. D. X,. R., proti odporcom: v 1.
rade: S. K. P., T. C. XX, B., zákonne zastúpeného: A. S. P., a.s., D. R.
X,. B., v 2. rade: H. M., S. XXX/XX,. S. B., o zaplatenie 505.932, – Sk s
príslušenstvom, takto
r o z h o d o l:
Súd návrh z a m i e t a.
Navrhovateľ je p o v i n n ý zaplatiť odporcovi v 1. rade náhradu trov
konania 10.000, – Sk, na účet A. S. P., a.s., do troch dní od právoplatnosti
rozsudku.
Odporcovi v 2. rade sa náhrada trov konania nepriznáva.
Navrhovateľ je p o v i n n ý zaplatiť štátu, na účet Okresného súdu
Bratislava II, náhradu trov dôkazu v sume 9.292, – Sk, do troch dní od
právoplatnosti rozsudku.
O d ô v o d n e n i e:
Navrhovateľ sa návrhom podaným na tunajšom súde dňa 19.2.2004
domáhal proti odporcom v 1. a 2. rade, zaplatenia sumy 505.932, -Sk,
spoločne a nerozdielne, spolu s úrokom z omeškania vo výške 13% ročne
z dlžnej sumy od 1.1.2003 do zaplatenia.
Návrh odôvodnil tým, že odporca v 2. rade dňa 7.11.2001 spôsobil
svojim motorovým vozidlom zn. Š. XXX,. E. K. XXXA. na ceste I/XX pri
obci P. dopravnú nehodu, pri ktorej došlo k poškodeniu motorového
vozidla navrhovateľa zn. B. XXX,. E. H. XXX.. Odporca v 2. rade ohlásil
vznik poistnej udalosti v S. P., a.s.. Navrhovateľ si dal v Maďarskej
republike vyhotoviť odborný posudok, podľa ktorého mu pri uvedenej
dopravnej nehode vznikla na jeho vozidle škoda v sume 2.630.606, -
Ft, čo v prepočte predstavuje sumu 478.292, -Sk. Zostávajúca časť
žalovanej istiny predstavuje náhradu nákladov za prepravu poškodeného
motorového vozidla zo S. B. do obce M. v M. republike v sume 139.522,
-Ft, čo v prepočte predstavuje 25.367, -Sk, ako aj náhradu nákladov za
technickú kontrolu poškodeného motorového vozidla v sume 12.500, -
Ft, teda 2.273, -Sk. Listom zo dňa 13.5.2002 navrhovateľ požiadal S. P.,
a.s. o vyplatenie sumy za opravu motorového vozidla. S. P., a.s. na list
navrhovateľa nereagovala a požadovanú sumu navrhovateľovi doposiaľ
nevyplatila. Navrhovateľ ďalej uviedol, že odborný posudok vypracovaný
I. G. obsahuje podrobný opis poškodenia motorového vozidla na základe,
ktorého S. P., a.s., mohla pristúpiť k plneniu.
Odporca v 1. rade, v zastúpení zákonným zástupcom A. S. P., a.s., vo
svojom vyjadrení k návrhu uviedol, že s návrhom nesúhlasí a tento
žiada ako nedôvodný zamietnuť s poukazom na skutočnosť, že odporca
nijakým spôsobom nepreukázal, že by uhradil náklady v rozsahu
uvedenom v odbornom posudku. Ďalej poukázal na to, že v súvislosti
s likvidáciou poistnej udalosti si nechal vypracovať znalecký posudok
znalcom z odboru cestná doprava I.. J. M., ktorý v znaleckom posudku
skonštatoval, že z technického hľadiska je vylúčené, aby pri takom
priebehu dopravnej nehody, aký bol zaznamenaný v správe polície, došlo
k takému poškodeniu motorového vozidla, aké uvádza navrhovateľ.
Odporca v 1. rade taktiež namietal nedostatok pasívnej legitimácie v
konaní, keďže navrhovateľ nepreukázal, že by mu poisťovňa písomne
odmietla uhradiť vzniknutú škodu.
Odporca v 2. rade vo svojom vyjadrení k návrhu uviedol, že poistnú
udalosť riadne nahlásil a predmetná vec preto ostáva záležitosťou medzi
poškodeným a poisťovňou.
Vykonaným dokazovaním súd zistil, že dňa 7.11.2001 došlo na štátnej
ceste X/XX. km, pri obci P. k dopravnej nehode, pri ktorej došlo k zrážke
motorového vozidla navrhovateľa zn. B. XXX. E.: H. XXX,. rok výroby
1996, ktoré riadil S. A. A. a motorového vozidla odporcu v 2. rade, zn. Š.
XXXL,. E.: K. XXX. A., rok výroby 1979. Dopravnú nehodu zavinil odporca
v 2. rade, keď porušil ustanovenia § 3 ods. 2 písm. b) a § 19 ods. 1 zák.
č. 315/1996 Z.z. o premávke na pozemných komunikáciách.
Právna zástupkyňa navrhovateľa vo svojom prednese zotrvala na
podanom návrhu.
Poverená zástupkyňa zástupcu odporcu v 1. rade uviedla, že podľa
vypracovaného znaleckého posudku I.. J. M. odporca zistil, že k dopravnej
nehode nemohlo dôjsť spôsobom, ako vyplýva zo spisovej dokumentácie
o dopravnej nehode. Odporca v 1. rade nespochybňuje, že k dopravnej
nehode došlo, spochybňuje však rozsah spôsobenej škody, ktorá mala byť
spôsobená na motorovom vozidle navrhovateľa, nakoľko pri dopravnej
nehode, ktorá sa stala a pri takom rozsahu poškodenia motorového
vozidla odporcu v 2. rade nemohol byť spôsobený na motorovom vozidle
navrhovateľa taký rozsah škody, ako je uvedený v znaleckom posudku
a aký navrhovateľ žiada priznať v tomto konaní. Po dopravnej nehode
bola vykonaná obhliadka motorového vozidla odporcu v 2. rade, pričom
rozsah poškodenia motorového vozidla odporcu v 2. rade korešpondoval
so záznamom polície, avšak nekorešpondoval s rozsahom škody, ktorú
si uplatnil navrhovateľ, nakoľko pri škode, ktorá bola spôsobená na
motorovom vozidle odporcu v 2. rade išlo v porovnaní s rozsahom škody
na motorovom vozidle navrhovateľa o škodu nepatrnú až zanedbateľnú
a pri takom rozsahu poškodenia, ako uvádza navrhovateľ by motorové
vozidlo odporcu v 2. rade muselo byť neopraviteľné.
Odporca v 2. rade vo svojej výpovedi uviedol, že k dopravnej nehode, pri
ktorej došlo k poškodeniu motorového vozidla navrhovateľa došlo tak,
že pri obci P. vychádzal z vedľajšej cesty na hlavnú, ktorá bola v tom
čase zľadovatená a bol na nej posyp. Odporca v 2. rade dostal na posype
šmyk, následkom čoho vošiel do hlavnej cesty, kde doň narazilo motorové
vozidlo navrhovateľa. K zrážke došlo tak, že motorové vozidlo odporcu v
2. rade sa v čase zrážky pohybovalo a po náraze ostali stáť obidve vozidlá
vedľa seba. Opravu motorového vozidla si odporca v 2. rade vykonal
svojpomocne. Pri náraze došlo k poškodeniu hlavného blatníka, ľavého
predného nárazníka, smerovky, predného čela a masky.
Z potvrdenia S. P., a.s. súd zistil, že odporca v 2. rade nahlásil vznik
poistnej udalosti dňa 8.11.2001 v S. P., a.s., pobočka P.. Po zaregistrovaní
bola táto poistná udalosť odoslaná na ďalšie vybavenie na OZP do B..
Z odborného posudku založeného navrhovateľom, vypracovaného
diplomovaným strojným inžinierom I. G. súd zistil, že náklady na opravu
navrhovateľovho motorového vozidla predstavujú sumu 2.630.606, -Fr.
Zo znaleckého posudku č. 34/02 založeného odporcom v 1. rade,
vypracovaného I.. J. M. súd zistil, že poškodenie vozidla navrhovateľa
nekorešponduje s uvádzaným poškodením motorového vozidla odporcu v
2. rade, keďže poškodenie motorového vozidla odporcu v 2. rade je malé
až zanedbateľné, hoci pri náraze, ktorý by zodpovedal rozsahu poškodení
navrhovateľovho vozidla by muselo dôjsť k celkovej deštrukcii nosného
skeletu vozidla odporcu v 2. rade a toto vozidlo by sa stalo neopraviteľné.
Zo znaleckého posudku č. 122/2006 vypracovaného súdnym znalcom I..
M. L. súd zistil, že z technického hľadiska nie je vylúčené, že nehodový
dej prebehol tak, ako to uvádzajú účastníci dopravnej nehody, avšak z
hľadiska geometrickej korešpondencie vzájomné silové pôsobenie vozidiel
B. a Š., ktoré by mohlo spôsobiť zadokumentované poškodenie vozidla B.
je vysoko nepravdepodobné, pričom pravdepodobnosť, že dej nenastal
je približne 70 až 85%. Pre posúdenie energetickej korešpondencie
poškodenia motorového vozidla B. je nepostačujúci popis poškodenia
motorového vozidla zn. Š.. Z technického hľadiska je taktiež vysoko
nepravdepodobné, že v čase zrážky vozidiel došlo k aktivácii čelných
airbagov, pravdepodobnosť, že dej nenastal je v rozpätí 85 – 97%.
Znalec ďalej uviedol, že k takému poškodeniu vozidla B., aké uvádza
navrhovateľ by mohlo dôjsť vtedy, ak by sa motorové vozidlo
navrhovateľa v čase zrážky pohybovalo rýchlosťou približne 66
km/h, pričom rozsah poškodenia vozidla Š. by musel zodpovedať
následkom nárazu v takejto rýchlosti. Vznik poškodenia motorového
vozidla B. silovým pôsobením vozidla Š. je vysoko nepravdepodobné,
pravdepodobnosť, že dej nenastal je 70 – 85%.
Pokiaľ ide o zistenia znalca I.. J. M., tento postupoval pri vypracovávaní
znaleckého posudku č. 34/2002 správne. Súdom ustanovený znalec
súhlasil aj s konštatovaním znalca I.. J. M., podľa ktorého poškodenie
vozidla odporcu v 2. rade nezodpovedá poškodeniu vozidla, ktoré by po
zohľadnení poškodenia vozidla navrhovateľa muselo na tomto vozidle
vzniknúť.
Znalec zároveň uviedol, že možnosť vzniku poškodenia motorového
vozidla B. a teda aj posúdenie rozsahu jeho poškodenia, je z technického
hľadiska podmienené tým, že poškodenie motorového vozidla B. by
muselo zodpovedať rozsahu poškodenia motorového vozidla zn. Š..
Popis poškodenia motorového vozidla zn. Š. však nie je dostačujúci na
dostatočne presné vyhodnotenie skutočného poškodenia tohto vozidla
pred vykonanou opravou.
Z oznámenia OO PZ S. B. zo dňa 17.3.2002 súd zistil, že pri dopravnej
nehode, ku ktorej došlo dňa 7.11.2001 medzi účastníkmi, ktorými bol
odporca v 2. rade a S. A. A., štátny príslušník M. republiky, nebola
vyhotovená fotodokumentácia dopravnej nehody, ani plánik miesta
dopravnej nehody.
Podľa § 420 ods. 1 Občianskeho zákonníka každý zodpovedá za škodu,
ktorú spôsobil porušením právnej povinnosti.
Podľa § 427 ods. 1, ods. 2 Občianskeho zákonníka fyzické a právnické
osoby vykonávajúce dopravu zodpovedajú za škodu vyvolanú osobitnou
povahou tejto prevádzky.
Rovnako zodpovedá aj iný prevádzateľ motorového vozidla, motorového
plavidla, ako aj prevádzateľ lietadla.
Podľa § 28 ods. 2, ods. 3 zák. č. 381/2001 Z.z. o povinnom zmluvnom
poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového
vozidla a o zmene a doplnení niektorých zákonov, právne vzťahy
vzniknuté zo zákonného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú
prevádzkou motorového vozidla do 31. decembra 2001 sa spravujú podľa
doterajších právnych predpisov.
Práva a povinnosti S. P., a. s., vzniknuté zo zákonného poistenia
prechádzajú 1. januára 2002 na kanceláriu. Tieto práva a povinnosti
uplatňuje a vykonáva v mene a na účet kancelárie S. P., a. s. Túto činnosť
účtuje S. P., a. s., oddelene od ostatnej činnosti.
Podľa § 9 ods. 1, ods. 2 vyhl. č. 423/1991 Zb. poisťovňa je povinná plniť
do 15 dní po skončení vyšetrenia nevyhnutného na zistenie jej povinnosti
plniť alebo po obdržaní právoplatného rozhodnutia o výške náhrady
škody. Vyšetrenie je skončené, len čo so súhlasom poisťovne alebo s jej
dodatočným schválením bola dohodnutá s poškodeným výška náhrady
škody.
Dňom, keď poisťovňa písomne odmietla poškodenému nahradiť škodu
alebo jej časť, môže poškodený uplatniť svoje nároky na príslušnom súde
aj proti poisťovni.
Podľa § 3 ods. 1 písm. b) vyhl. č. 423/1991 Zb. prevádzkovateľ a vodič
motorového vozidla, na ktorého sa vzťahuje zákonné poistenie (ďalej len
"poistený"), má právo, aby poisťovňa za neho nahradila v rozsahu a vo
výške podľa osobitných právnych predpisov poškodeným uplatnené a
preukázané nároky na náhradu škody spôsobenej prevádzkou motorového
vozidla inému poškodením, zničením, stratou alebo odcudzením veci.
Navrhovateľ je štátnym občanom Maďarskej republiky. Predmetom
konania je nárok na náhradu škody, ktorá bola navrhovateľovi spôsobená
pri dopravnej nehode zapríčinenej odporcom v 2. rade, ktorý je štátnym
občanom Slovenskej republiky, s bydliskom na území Slovenskej
republiky. K dopravnej nehode došlo na území Slovenskej republiky.
Právomoc slovenského súdu bola v čase začatia konania daná podľa §
37b písm. a) zák. č. 97/1963 Zb. o medzinárodnom práve súkromnom
a procesnom; po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie, je
právomoc slovenského súdu daná nariadením Rady (ES) č. «44/2001»
z 22. decembra 2000, o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v
občianskych a obchodných veciach, kapitola II, oddiel I, článok 2 bod 1.
Vychádzajúc z vykonaného dokazovania a citovaných zákonných
ustanovení súd návrh zamietol, keď dospel k záveru, že navrhovateľ
v konaní neuniesol dôkazné bremeno a dôvodnosť ním uplatneného
nároku na náhradu škody dostatočným spôsobom nepreukázal. Dôkazná
povinnosť vyplýva navrhovateľovi z ust. § 79 ods. 2 O.s.p. a § 120 ods. 1
O.s.p..
V konaní nebolo sporné, že dňa 7.11.2001 o 23.10 hod. došlo v úseku
cesty I. triedy č. XX pri obci P. k dopravnej nehode medzi motorovým
vozidlom Š. XXX., ktoré viedol odporca v 2. rade, ktorý je zároveň
vlastníkom motorového vozidla a motorovým vozidlom B. XXX,
ktoré viedol vodič S. A. A.. Vlastníkom motorového vozidla zn. B. je
navrhovateľ. Rovnako nebolo sporné, že odporca v 2. rade bol v čase
vzniku poistnej udalosti zákonne poistený v S. P., a.s. a poistnú udalosť
riadne nahlásil. Nakoľko k poškodeniu motorového vozidla navrhovateľa
došlo v súvislosti s prevádzkou motorového vozidla odporcu v 2. rade,
navrhovateľovi vznikol voči odporcovi v 2. rade nárok na náhradu škody
podľa § 427 a nasl. Obč. zák. a odporcovi v 2. rade vzniklo v súlade
s § 3 ods. 1 písm. b) č. 432/1991 Zb. právo, aby za neho túto škodu
nahradila poisťovňa. Priamy nárok navrhovateľa na náhradu škody voči
odporcovi v 1. rade a teda i jeho pasívna legitimácia, sa opiera o ust. § 9
ods. 2 vyhl. č. 423/1991. Pokiaľ odporca v 1. rade namietal nedostatok
pasívnej legitimácie v konaní, z dôvodu, že zo strany poisťovne nedošlo
k písomnému odmietnutiu plnenia, súd námietku odporcu v 1. rade
vyhodnotil za nedôvodnú, nakoľko k písomnému odmietnutiu plnenia zo
strany poisťovne došlo najneskôr dňa 12.5.2003, kedy bolo Okresnému
súdu Bratislava I doručené vyjadrenie poisťovne A., a.s., v konaní 16C
16/03, ktorým plnenie odmietla.
Pri posudzovaní navrhovateľom uplatneného nároku náhradu škody súd
vychádzal zo základných predpokladov vzniku zodpovednosti za škodu
spôsobenú podľa § 420 Občianskeho zákonníka a to sú: protiprávny úkon,
vznik škody, príčinná súvislosť medzi protiprávnym úkonom a vznikom
ujmy (škody). Zodpovednosť za škodu spôsobenú osobitnou povahou
prevádzky je zodpovednosťou objektívnou, zavinenie škodcu (odporcu v
2. rade) sa preto nevyžaduje. Pri strete prevádzok dvoch alebo viacerých
prevádzkovateľov, ak ide o vyporiadanie medzi týmito prevádzateľmi,
zodpovedajú títo podľa účasti na spôsobenej škode (§ 431 Obč. zák.).
V konaní nebolo sporné, že v dôsledku dopravnej nehody navrhovateľ
utrpel škodu. Sporná ostala otázka preukázania príčinnej súvislosti
medzi dopravnou nehodou a vznikom škody a teda i samotná výška
navrhovateľom uplatneného nároku na náhradu škody, keďže odporca v
1. rade sa bránil tým, že poškodenie motorového vozidla navrhovateľa
nezodpovedalo priebehu škodnej udalosti.
Za účelom preukázania príčinnej súvislosti medzi rozsahom poškodenia
motorového vozidla navrhovateľa a dopravnou nehodou, ktorá sa stala
dňa 7.11.2001, súd nariadil znalecké dokazovanie znalcom z odboru
cestná doprava, odvetvie dopravné nehody, I.. M. L.. Súdom ustanovený
znalec v znaleckom posudku uviedol, že z technického hľadiska nie
je vylúčené, že nehodový dej prebehol tak, ako to uvádzajú účastníci
dopravnej nehody, avšak z hľadiska geometrickej korešpondencie
vzájomné silové pôsobenie vozidiel B. a Š., ktoré by mohlo spôsobiť
zadokumentované poškodenie vozidla B. je vysoko nepravdepodobné,
pričom pravdepodobnosť, že dej nenastal je približne 70 až 85%. Pre
posúdenie energetickej korešpondencie poškodenia motorového vozidla B.
je nepostačujúci popis poškodenia motorového vozidla zn. Š..
Znalec ďalej uviedol, že k takému poškodeniu vozidla B., aké uvádza
navrhovateľ by mohlo dôjsť vtedy, ak by sa motorové vozidlo
navrhovateľa v čase zrážky pohybovalo rýchlosťou približne 66
km/h, pričom rozsah poškodenia vozidla Š. by musel zodpovedať
následkom nárazu v takejto rýchlosti. Vznik poškodenia motorového
vozidla B. silovým pôsobením vozidla Š. je vysoko nepravdepodobné,
pravdepodobnosť, že dej nenastal je 70 – 85%.
Súdom ustanovený znalec súhlasil aj s konštatovaním znalca I.. J.
M., podľa ktorého poškodenie vozidla odporcu v 2. rade nezodpovedá
poškodeniu vozidla, ktoré by po zohľadnení poškodenia vozidla
navrhovateľa muselo na tomto vozidle vzniknúť.
Znalec zároveň uviedol, že možnosť vzniku poškodenia motorového
vozidla B. a teda aj posúdenie rozsahu jeho poškodenia, je z technického
hľadiska podmienené tým, že poškodenie motorového vozidla B. by
muselo zodpovedať rozsahu poškodenia motorového vozidla zn. Š..
Popis poškodenia motorového vozidla zn. Š. však nie je dostačujúci
na dostatočne presné vyhodnotenie skutočného poškodenia tohto
motorového vozidla pred vykonanou opravou.
Na základe vykonaného znaleckého dokazovania súd dospel k záveru, že
navrhovateľ dostatočným spôsobom nepreukázal, že škoda, ktorá vznikla
na jeho motorovom vozidle v rozsahu, v akom sa domáhal jej náhrady,
vznikla v príčinnej súvislosti so škodnou udalosťou zapríčinenou odporcom
v 2. rade, čím nepreukázal ani existenciu jedného zo základných
predpokladov vzniku nároku na náhradu škody.
Argumentácia právnej zástupkyne navrhovateľa, podľa ktorej je nárok
navrhovateľa dôvodný, keďže znalec vo svojom znaleckom posudku
nespochybnil výšku škody uplatnenej navrhovateľom a z technického
hľadiska neoznačil vznik a priebeh nehodového deja jednoznačne za
neprijateľný, nie je namieste, nakoľko navrhovateľ je povinný dôvodnosť
svojho nároku preukázať bez akýchkoľvek pochybností. Nestačí iba
preukázanie pravdepodobnosti, naviac veľmi nízkej.
V nadväznosti na uvedené treba uviesť, že I. G. vo svojom posudku
vyčíslil náklady na opravu motorového vozidla navrhovateľa iba
na základe obhliadky motorového vozidla, pričom sa nezaoberal
mechanizmom vzniku poškodenia motorového vozidla. Ak teda znalec
I.. M. L. vo svojom posudku uviedol, že nezistil rozpory medzi výškou
navrhovateľom uplatnenej náhrady škody a rozsahom poškodenia
motorového vozidla tak, ako to vyplýva z odborného posudku, neznamená
to, že k takémuto poškodeniu skutočne došlo pri dopravnej nehode
zapríčinenej odporcom v 2. rade. I. M. L. vo svojom znaleckom posudku
jednoznačne síce nevylúčil možnosť vzniku škody na motorovom vozidle
zn. B. v rozsahu uvádzanom navrhovateľom, vyslovil však jeho vysokú
nepravdepodobnosť (70 – 85%) a to vzhľadom na priebeh dopravnej
nehody, ako aj predpokladaný rozsah poškodenia motorového vozidla
odporcu v 2. rade. Taktiež uviedol, že nie je možné presne posúdiť
priebeh dopravnej nehody a určiť rozsah poškodenia motorového vozidla
navrhovateľa z dôvodu chýbajúceho zadokumentovania poškodenia
motorového vozidla odporcu v 2. rade po dopravnej nehode. Dôkazná
povinnosť preukázania tvrdených skutočností spočíva na navrhovateľovi.
Navrhovateľ svoj nárok dostatočným spôsobom nepreukázal a súdu na
preukázanie svojich tvrdení ďalšie dôkazy nenavrhol, preto súd návrh
zamietol.
Záverom treba dodať, že škoda predstavuje ujmu, ktorá vznikne v
majetkovej sfére poškodeného a je objektívne vyjadriteľná v peniazoch.
Skutočná škoda predstavuje ujmu spočívajúcu v zmenšení majetkového
stavu poškodeného reprezentujúcu majetkové hodnoty, ktoré sa musia
vynaložiť, aby sa vec uviedla do pôvodného stavu. Navrhovateľ súdu ničím
nepreukázal, že by mu okrem úhrady nákladov za technickú kontrolu a
ďalších drobných nákladov vznikla škoda v ním uplatnenej výške, teda
že by za opravu poškodeného motorového vozidla aj skutočne zaplatil. Z
faktúr založených navrhovateľom do spisu totižto vyplýva, že náklady na
opravu motorového vozidla, v sume 1.767.357, -Ft a 844.746, -Ft, ako aj
náklady za medzinárodnú prepravu auta v sume 139.522, -Ft, uhradil S.
A. a nie navrhovateľ.
O trovách konania bolo rozhodnuté podľa § 142 ods. 1 O.s.p., podľa
ktorého účastníkovi, ktorý mal vo veci plný úspech, súd prizná náhradu
trov potrebných na účelné uplatňovanie alebo bránenie práva proti
účastníkovi, ktorý vo veci úspech nemal. Odporcovia v 1. a 2. rade boli
v konaní úspešní, preto im patrí náhrada trov konania. Náhrada trov
konania odporcu v 1. rade spočíva v uhradených trovách dôkazu v sume
10.000, – Sk. Odporcovi v 2. rade súd náhradu trov konania nepriznal,
keďže mu žiadne trovy konania nevznikli.
O povinnosti navrhovateľa zaplatiť štátu sumu 9.292, – Sk predstavujúcu
trovy znaleckého dokazovania, ktoré boli hradené štátom, bolo
rozhodnuté podľa § 148 ods. 1 O.s.p., podľa ktorého štát má podľa
výsledkov konania proti účastníkom právo na náhradu trov konania, ktoré
platil.
P o u č e n i e:: Proti tomuto rozsudku je možné podať odvolanie, v lehote
15 dní, odo dňa jeho
doručenia, na tunajšom súde, písomne, v dvoch vyhotoveniach.
V odvolaní sa má popri všeobecných náležitostiach (§ 42 ods. 3 O.s.p.)
uviesť, proti ktorému rozhodnutiu smeruje, v akom rozsahu sa napáda, v
čom sa toto rozhodnutie alebo postup súdu považuje za nesprávny a čoho
sa odvolateľ domáha.
Odvolanie proti rozsudku alebo uzneseniu, ktorým bolo rozhodnuté vo
veci samej, možno odôvodniť len tým, že
a) v konaní došlo k vadám uvedeným v § 221 ods. 1,
b) konanie má inú vadu, ktorá mohla mať za následok nesprávne
rozhodnutie vo veci,
c) súd prvého stupňa neúplne zistil skutkový stav veci, pretože nevykonal
navrhnuté dôkazy, potrebné na zistenie rozhodujúcich skutočností,
d) súd prvého stupňa dospel na základe vykonaných dôkazov k
nesprávnym skutkovým zisteniam,
e) doteraz zistený skutkový stav neobstojí, pretože sú tu ďalšie
skutočnosti alebo iné dôkazy, ktoré doteraz neboli uplatnené (§ 205a),
f) rozhodnutie súdu prvého stupňa vychádza z nesprávneho právneho
posúdenia veci.
Ak povinný dobrovoľne nesplní, čo mu ukladá vykonateľné rozhodnutie,
oprávnený môže podať návrh na vykonanie exekúcie, podľa osobitného
zákona; ak ide o rozhodnutie o výchove maloletých detí, návrh na súdny
výkon rozhodnutia.