U z n e s e n i e
Okresný súd Bratislava I v právnej veci navrhovateľa: P. I., S., O. XX,. P.,
zast. J. J. M., C.., advokát, I. XX,. B. proti odporcovi: D. K., M. XXXX/X,. P.
o zaplatenie zmluvnej pokuty v sume 165.130, – Sk takto
r o z h o d o l:
Súd konanie z a s t a v u j e.
Žiaden z účastníkov nemá právo na náhradu trov konania.
O d ô v o d n e n i e:
Návrhom doručeným súdu dňa 19.03.2004 sa navrhovateľ domáhal vydať
rozhodnutie, ktorým by súd zaviazal odporcu zaplatiť mu 165.130, -Sk z
titulu zmluvnej pokuty.
Podľa § 103 O.s.p. kedykoľvek za konania súd prihliada na to, či sú
splnené podmienky, za ktorých môže konať vo veci (podmienky konania).
Podľa § 104 ods. 1 O.s.p., ak ide o taký nedostatok podmienky konania,
ktorý nemožno odstrániť, súd konanie zastaví. Ak vec nespadá do
právomoci súdov, alebo ak má predchádzať iné konanie, súd postúpi vec
po právoplatnosti uznesenia o zastavení konania príslušnému orgánu,
právne účinky spojené s podaním návrhu na začatie konania zostávajú
pritom zachované.
Podľa § 7 ods. 1 O.s.p. v občianskom súdnom konaní súdy prejednávajú a
rozhodujú spory a iné právne veci, ktoré vyplývajú z občianskoprávnych,
pracovných, rodinných, obchodných a hospodárskych vzťahov, pokiaľ ich
podľa zákona neprejednávajú a nerozhodujú o nich iné orgány.
Podľa § 7 ods. 2 O.s.p. v občianskom súdnom konaní súdy preskúmavajú
aj zákonnosť rozhodnutí orgánov verejnej správy a zákonnosť rozhodnutí,
opatrení alebo iných zásahov orgánov verejnej moci, pokiaľ ich podľa
zákona neprejednávajú a nerozhodujú o nich iné orgány.
Podľa § 7 ods. 3 O.s.p. iné veci prejednávajú a rozhodujú súdy v
občianskom súdnom konaní, len ak to ustanovuje zákon.
Podľa § 11 ods. 1 O.s.p. konanie sa uskutočňuje na tom súde, ktorý je
vecne a miestne príslušný.
Právomoc Slovenských justičných orgánov upravuje z.č. 97/1963 Zb. o
medzinárodnom práve súkromnom a procesnom v § 37 a nasl. a ďalej
súdnu právomoc v rámci štátov EÚ upravuje Nariadenie Rady (ES) č.
«44/2001».
Podľa § 37 zákona č. 97/1963 o medzinárodnom práve súkromnom a
procesnom, ak ďalej nie je ustanovené inak, právomoc slovenských súdov
je daná, ak osoba, proti ktorej smeruje návrh (žaloba), má na území
Slovenskej republiky bydlisko alebo sídlo a ak ide o majetkové práva, ak
tu má majetok.
Podľa § 37a zákona č. 97/1963 o medzinárodnom práve súkromnom a
procesnom právomoc slovenského súdu je daná aj
a) vo veciach týkajúcich sa pracovných zmlúv, ak je žalobcom
zamestnanec, ktorý má bydlisko na území Slovenskej republiky,
b) vo veciach týkajúcich sa poistných zmlúv, ak je žalobcom poistník alebo
osoba oprávnená z poistenia a žalobca má bydlisko alebo sídlo na území
Slovenskej republiky,
c) vo veciach týkajúcich sa spotrebiteľských zmlúv, ak je žalobcom
spotrebiteľ, ktorý má bydlisko alebo sídlo na území Slovenskej republiky,
d) vo veciach ostatných zmlúv, ak tovar mal byť alebo bol odovzdaný,
služby poskytnuté alebo práce vykonané na území Slovenskej republiky;
inak ak miesto plnenia malo byť alebo bolo na území Slovenskej republiky.
Podľa § 37b zákona č. 97/1963 o medzinárodnom práve súkromnom a
procesnom právomoc slovenského súdu je daná aj
a) vo veciach nárokov na náhradu škody z iného ako zmluvného vzťahu,
ak ku skutočnosti, ktorá zakladá nárok na náhradu škody, došlo alebo by
mohlo dôjsť na území Slovenskej republiky,
b) vo veciach nárokov na náhradu škody, ktorá bola spôsobená trestným
činom, ak trestné konanie vedú slovenské orgány činné v trestnom
konaní,
c) v sporoch, ktoré sa týkajú podnikania alebo činnosti podniku alebo
organizačnej zložky právnickej osoby, ak má podnik alebo organizačnú
zložku umiestnenú na území Slovenskej republiky.
Podľa § 37c zákona č. 97/1963 o medzinárodnom práve súkromnom a
procesnom právomoc slovenského súdu môže byť vo vzťahu k osobe
založená i návrhom účastníka konania,
a) ak v konaní ide o také súvisiace práva a povinnosti, že je potrebné o
nich konať spoločne, ak sa má predísť možnosti nezlučiteľných rozhodnutí,
b) ak ide o vzájomný nárok, ktorý skutkovo súvisí s pôvodným nárokom,
o ktorom má právomoc konať slovenský súd.
Podľa § 37d zákona č. 97/1963 o medzinárodnom práve súkromnom a
procesnom právomoc slovenského súdu je výlučne daná
a) v konaní, ktorého predmetom sú vecné práva k nehnuteľnosti alebo
nájom nehnuteľnosti, ak je nehnuteľnosť na území Slovenskej republiky,
b) v konaní týkajúcom sa registrácie alebo platnosti patentov, ochranných
známok, dizajnov alebo iných práv, ktoré sa musia registrovať, alebo
pri ktorých sa musí žiadať o ochranu, ak sa žiadosť o registráciu alebo
ochranu podala na území Slovenskej republiky alebo sa za podanú na
území Slovenskej republiky považuje podľa noriem medzinárodného
práva.
Podľa čl. 5 Nariadenia Rady (ES) č. «44/2001» osoba, ktorá má sídlo v
členskom štáte, môže byť žalovaná v druhom členskom štáte:
1. a) vo veciach týkajúcich sa zmluvy, na súde do ktorého pôsobnosti
spadá miesto plnenia záväzkov;
b) na účely tohto ustanovenia, ak nie je inak dohodnuté, je miesto plnenia
záväzkov:
- v prípade predaja tovaru, miesto v členskom štáte, kde bol alebo mal
byť tovar dodaný podľa zmluvy,
- v prípade poskytovania služieb miesto v členskom štáte, kde boli alebo
mali byť služby podľa zmluvy poskytnuté.
V rámci skúmania procesných podmienok konania v zmysle § 103
O.s.p. súd zistil, že v danom prípade nemá právomoc na prejednanie a
rozhodnutie tohto sporu.
V predmetnom spore je žalovaný D. K., bytom M. XXXX/X,. P., Č. R..
Žalobca sa domáha od žalovaného zaplatenia zmluvnej pokuty, ktorá
je dohodnutá pre prípad porušenia zmluvy o mlčanlivosti uzatvorenej
medzi žalobcom a žalovaným dňa 25.09.2002. Predmetnú zmluvu uzavrel
žalovaný so žalobcom ako fyzická osoba a v zmluve sa žalovaný zaviazal,
že bude zachovávať po dobu zamestnania, alebo obchodnej spolupráce
a aj po ukončení zamestnania, resp. obchodnej spolupráce mlčanlivosť.
Ďalej sa zaviazal, že po dobu 18 mesiacov od ukončenia zmluvných
vzťahov so spoločnosťou žalobcu nesmie byť u akejkoľvek konkurencii
žalobcu zamestnaný a ani s takouto spoločnosťou spolupracovať.
Osoba proti, ktorej smeruje návrh nemá na území Slovenskej republiky
bydlisko. Spor sa ani netýka majetkového práva a nespadá pod veci
vymenované v ustanoveniach § 37a, 37b, 37c. Spor nespadá ani pod čl. 5
Nariadenia Rady (ES) č. «44/2001», ktorý hovorí o tom, že osoba, ktorá
má sídlo v členskom štáte, môže byť žalovaná v druhom členskom štáte
vo veciach týkajúcich sa zmluvy, na súde do ktorého pôsobnosti spadá
miesto plnenia záväzkov a teda nie miesto, kde zmluva bola porušená.
Z vyššie uvedených dôvodov súd dospel k záveru, že predmetný spor
nespadá pod právomoc slovenského súdu. Nedostatok právomoci je
nedostatkom konania, ktorý sa nedá odstrániť, preto súd konanie podľa §
104 ods. 1 O.s.p. zastavil.
O trovách konania súd rozhodol podľa ustanovenia § 146 ods. 1. písm.
c) O.s.p., podľa ktorého žiaden z účastníkov nemá právo na náhradu trov
konania podľa jeho výsledku, ak konanie bolo zastavené.
P o u č e n i e: Proti tomuto rozsudku možno podať odvolanie v lehote
do 15 dní od jeho doručenia na Okresný súd Bratislava I, písomne, vo
dvoch vyhotoveniach. V odvolaní sa má popri všeobecných náležitostiach
podľa § 42 ods. 3 O.s.p. uviesť, proti ktorému rozhodnutiu smeruje, v
akom rozsahu sa napáda, v čom sa toto rozhodnutie alebo postup súdu
považuje za nesprávny a čoho sa odvolateľ domáha. Odvolanie proti
rozsudku možno odôvodniť podľa § 205 ods. 2 O.s.p. len tým, že a/
v konaní došlo k vadám uvedeným v § 221 ods. 1, b/ konanie má inú
vadu, ktorá mohla mať za následok nesprávne rozhodnutie vo veci, c/
súd prvého stupňa neúplne zistil skutkový stav veci, pretože nevykonal
navrhnuté dôkazy potrebné na zistenie rozhodujúcich skutočností, d/ súd
prvého stupňa dospel na základe vykonaných dôkazov k nesprávnym
skutkovým zisteniam, e/ doteraz zistený skutkový stav neobstojí, pretože
sú tu ďalšie skutočnosti alebo iné dôkazy, ktoré doteraz neboli uplatnené /
§ 205a/, f/ rozhodnutie súdu prvého stupňa vychádza z nesprávneho
právneho posúdenia veci.