20.

Otázky vo veci C-203/11 znejú: „1. Majú sa články 107 [ZFEÚ] a 108 [ZFEÚ] samostatne alebo v spojení s rozhodnutím [2005/842] vykladať tak, že vyžadujú, aby sa opatrenia uvedené v článkoch 3.1.3, 3.1.10, článku 4.1.20 ods. 3 druhého pododseku a článkoch 4.1.21 a 4.1.23 [dekrétu o pôde a nehnuteľnostiach] oznámili Európskej komisii pred prijatím alebo pred nadobudnutím účinnosti týchto ustanovení? 2. Má sa právna úprava ukladajúca súkromným subjektom, ktorých parcelácia alebo stavebný projekt dosahuje určitú minimálnu veľkosť, zo zákona sociálnu povinnosť vo výške najmenej 10 percent a najviac 20 percent z tejto parcelácie alebo tohto stavebného projektu, ktorá môže byť splnená in natura alebo vyplatením sumy vo výške 50000 eur za nevytvorenú parcelu alebo nevytvorený sociálny byt, preskúmať z hľadiska slobody usadiť sa, slobodného poskytovania služieb a voľného pohybu kapitálu alebo sa má považovať za komplexnú právnu úpravu, ktorá sa má preskúmať z hľadiska každej z týchto slobôd? 3. Vzťahuje sa smernica [2006/123] vzhľadom na jej článok 2 ods. 2 písm. a) a j) na povinný príspevok súkromných subjektov na výstavbu sociálnych bytov a garsóniek, ktorý sa zo zákona ukladá ako ‚sociálna povinnosť‘ v spojení s každým stavebným povolením alebo povolením na parceláciu týkajúcim sa projektu, ktorý dosahuje zákonom stanovený minimálny rozsah, pričom postavené sociálne byty sa odkupujú za vopred stanovené maximálne ceny spoločnosťami sociálneho bývania na účely ich prenájmu širokej kategórii jednotlivcov alebo sa po prevode práv na spoločnosti sociálneho bývania predávajú jednotlivcom, ktorí patria do tej istej kategórie? 4. V prípade kladnej odpovede na tretiu prejudiciálnu otázku, má sa výraz ‚požiadavka podliehajúca hodnoteniu‘ uvedený v článku 15 smernice [2006/123] vykladať v tom zmysle, že zahŕňa povinnosť súkromných subjektov prispievať nad rámec svojej bežnej činnosti alebo v jej rámci na výstavbu sociálnych bytov a previesť postavené byty za maximálne ceny na verejné inštitúcie alebo prostredníctvom prevodu práv na tieto inštitúcie, hoci tieto súkromné subjekty nemajú žiadne ďalšie právo iniciatívy na trhu sociálnych bytov? 5. V prípade kladnej odpovede na tretiu prejudiciálnu otázku musí vnútroštátny súd uložiť sankciu, a ak áno, akú, ak a) určí, že nová požiadavka podliehajúca hodnoteniu podľa článku 15 smernice [2006/123] nebola preskúmaná špecifickým spôsobom podľa článku 15 ods. 6 tejto smernice; b) určí, že táto nová požiadavka nebola oznámená podľa článku 15 ods. 7 tejto smernice? 6. V prípade kladnej odpovede na tretiu prejudiciálnu otázku má sa pojem ‚zakázaná požiadavka‘ uvedený v článku 14 smernice [2006/123] vykladať v tom zmysle, že mu odporuje vnútroštátna právna úprava, ak táto úprava podmieňuje prístup k činnosti v oblasti služieb alebo jej vykonávanie požiadavkou, nielen za podmienok stanovených v tomto článku, ale aj ak táto právna úprava len stanovuje, že nesplnenie tejto požiadavky má za následok, že finančná náhrada za poskytnutie zákonom predpísanej služby sa neprizná a že poskytnutá finančná záruka na výkon tejto služby nebude vrátená? 7. V prípade kladnej odpovede na tretiu prejudiciálnu otázku má sa pojem ‚konkurenčný prevádzkovateľ‘ uvedený v článku 14 bode 6 smernice [2006/123] vykladať v tom zmysle, že sa vzťahuje aj na verejnoprávnu inštitúciu, ktorej úlohy sa môžu čiastočne prekrývať s úlohami poskytovateľov služieb, ak prijíma rozhodnutia uvedené v článku 14 bode 6 tejto smernice a zároveň je povinná ako posledná inštancia vo viacstupňovom systéme kúpiť sociálne byty, ktoré postavil poskytovateľ služieb na splnenie sociálnej povinnosti, ktorá mu bola uložená? 8. a) V prípade kladnej odpovede na tretiu prejudiciálnu otázku má sa pojem ‚systém udeľovania povolení‘ uvedený v článku 4 bode 6 smernice [2006/123] vykladať v tom zmysle, že sa vzťahuje na potvrdenia, ktoré sú udeľované verejnoprávnou inštitúciou po vydaní prvotného stavebného povolenia alebo povolenia na parceláciu a ktoré sú potrebné na vznik nároku na niektoré z náhrad priznaných za splnenie sociálnej povinnosti, ktorá bola zo zákona spojená s prvotným povolením, a ktoré sú súčasne potrebné na uplatnenie nároku na vrátenie finančnej záruky, ktorú musí poskytovateľ služieb uhradiť v prospech tejto verejnoprávnej inštitúcie? b) V prípade kladnej odpovede na tretiu prejudiciálnu otázku má sa pojem ‚systém udeľovania povolení‘ uvedený v článku 4 bode 6 smernice [2006/123] vykladať v tom zmysle, že sa vzťahuje na dohodu, ktorú súkromný subjekt musí uzavrieť na základe zákonného ustanovenia s verejnoprávnou inštitúciou v rámci prevodu práv v prospech tejto verejnoprávnej inštitúcie na predaj sociálneho bytu postaveného týmto súkromným objektom na účely splnenia sociálnej povinnosti in natura, ktorá je zo zákona spojená so stavebným povolením alebo povolením na parceláciu, ak je uzatvorenie tejto dohody podmienkou vykonateľnosti tohto povolenia? 9. Majú sa články 49 [ZFEÚ] a 56 [ZFEÚ] vykladať v tom zmysle, že im odporuje právna úprava, ktorá spôsobuje, že s vydaním stavebného povolenia alebo povolenia na parceláciu v súvislosti s projektom s určitým minimálnym rozsahom je zo zákona spojená sociálna povinnosť, ktorá spočíva v postavení sociálnych bytov vo výške určitej percentuálnej sadzby projektu, ktoré sa následne musia predať za ceny so stanovenou maximálnou výškou verejnoprávnej inštitúcii alebo prevodom práv v prospech tejto inštitúcie? 10. Má sa článok 63 ZFEÚ vykladať v tom zmysle, že mu odporuje právna úprava, ktorá spôsobuje, že s vydaním stavebného povolenia alebo povolenia na parceláciu v súvislosti s projektom s určitým minimálnym rozsahom je zo zákona spojená sociálna povinnosť, ktorá spočíva v postavení sociálnych bytov vo výške určitej percentuálnej sadzby projektu, ktoré sa následne musia predať za ceny so stanovenou maximálnou výškou verejnoprávnej inštitúcii alebo prevodom práv v prospech tejto inštitúcie? 11. Má sa pojem ‚verejná zákazka na práce‘ uvedený v článku 1 ods. 2 písm. b) smernice [2004/18] vykladať v tom zmysle, že sa uplatňuje na právnu úpravu, ktorá spôsobuje, že s vydaním stavebného povolenia alebo povolenia na parceláciu v súvislosti s projektom s určitým minimálnym rozsahom je zo zákona spojená sociálna povinnosť, ktorá spočíva v postavení sociálnych bytov vo výške určitej percentuálnej sadzby projektu, ktoré sa následne musia predať za ceny so stanovenou maximálnou výškou verejnoprávnej inštitúcii alebo prevodom práv v prospech tejto inštitúcie? 12. Majú sa články 21 [ZFEÚ], 45 [ZFEÚ], 49 [ZFEÚ], 56 [ZFEÚ] a 63 [ZFEÚ] a články 22 a 24 smernice [2004/38] vykladať v tom zmysle, že im odporuje právna úprava zavedená knihou 5 [dekrétu o pôde a nehnuteľnostiach] nazvanou ‚Bývanie vo vlastnom regióne‘, ktorá podmieňuje prevod pozemkov a na nich postavených stavieb v niektorých, takzvaných ‚cieľových obciach‘ preukázaním dostatočnej väzby s týmito obcami v zmysle článku 5.2.1 ods. 2 dekrétu kupujúcim alebo nájomcom?“