Okrem toho prvá výplatná alebo dôchodková listina vystavená po nadobudnutí účinnosti normatívneho aktu bez ohľadu na jeho formu, ktorý mení peňažné nároky abstraktnej kategórie úradníkov alebo bývalých úradníkov, nevyhnutne vyjadruje vo vzťahu k svojmu adresátovi prijatie individuálneho administratívneho rozhodnutia vyvolávajúceho záväzné právne účinky, ktoré môžu priamo a bezprostredne ovplyvniť záujmy dotknutého úradníka alebo dôchodcu. Neplatí to v prípade dôchodkových listín, ktoré na rozhodovacej úrovni patriacej do oblasti právomoci menovacieho orgánu, predstavujú prvé konkrétne vyjadrenie nového opravného koeficienta vyplývajúceho z novej metódy aktualizácie stanovenej služobným poriadkom v znení vyplývajúcom z nadobudnutia účinnosti nariadenia č. 1023/2013, ktorým sa mení Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie, podľa ktorej už nie je potrebné prijať nariadenie Rady, ale iba rozhodnutie Komisie.

Platí to najmä v prípadoch, keď práva dotknuté napríklad po zmene normatívneho aktu majú v podstate alebo výlučne peňažnú povahu. V takomto prípade totiž zrušenie platby alebo zníženie jej výšky, ktoré vyplývajú z výplatnej alebo dôchodkovej listiny nasledujúcej po takejto zmene, môžu byť iba výsledkom rozhodnutia príslušnej služby uplatniť daný normatívny akt na dotknutého úradníka alebo dôchodcu.

Výplatné alebo dôchodkové listiny môžu predstavovať akty spôsobujúce ujmu a ako také ich možno napadnúť sťažnosťami a prípadne žalobou. Platí to vtedy, keď rozhodnutie výlučne peňažnej povahy môže byť vzhľadom na svoju povahu vyjadrené prostredníctvom takejto výplatnej alebo dôchodkovej listiny. V tomto prípade má doručenie mesačnej výplatnej alebo dôchodkovej listiny za následok plynutie lehôt na podanie sťažnosti a žaloby uvedených v článku 90 ods. 2 a článku 91 ods. 3 služobného poriadku proti administratívnemu rozhodnutiu, keď z uvedenej listiny jasne a po prvýkrát vyplýva existencia a dosah tohto rozhodnutia.

Pokiaľ ide o spôsoby vykonania priebežnej aktualizácie, hoci článok 65 ods. 2 novelizovaného služobného poriadku všeobecne odkazuje na priebežnú aktualizáciu opravných koeficientov v prípade podstatnej zmeny životných nákladov, článok 3 ods. 5 tretí pododsek a článok 3 ods. 6 prílohy XI novelizovaného služobného poriadku sa týkajú aktualizácie opravných koeficientov uplatňovaných čiastočne alebo úplne na dôchodky. Tieto ustanovenia upravujú najmä uplatňovanie opravných koeficientov odo dňa ich účinnosti až do dňa nadobudnutia účinnosti najbližšej ročnej aktualizácie, zatiaľ čo článok 8 prílohy XI novelizovaného služobného poriadku, nachádzajúci sa v kapitole 3 tejto prílohy, týkajúci sa priebežných aktualizácií, na ktorý odkazuje článok 3 ods. 5 tretí pododsek tej istej prílohy, upravuje možnosť, aby tento deň účinnosti predchádzal 1. januáru, čo nevyhnutne znamená, že normotvorca Únie chcel, aby sa mechanizmus priebežnej aktualizácie mohol plne využiť pre opravné koeficienty uplatňované na dôchodky.

To, že článok 82 ods. 2 novelizovaného služobného poriadku nestanovuje nič o možnosti uplatniť mechanizmus ročnej a/alebo priebežnej aktualizácie na opravné koeficienty čiastočne alebo úplne uplatniteľné na niektoré dôchodky, však nijako neumožňuje dospieť k záveru, že by toto ustanovenie bránilo prijatiu priebežných aktualizácií opravných koeficientov.

Hoci je pravda, že zo znenia článku 65 ods. 4 služobného poriadku, zmeneného a doplneného nariadením č. 1023/2013, ktorým sa mení Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie, vyplýva, že normotvorca rozhodol, že v rokoch 2013 a 2014 nemôže dôjsť k žiadnej aktualizácii podľa odsekov 1 a 2 toho istého článku, to však nebráni tomu, aby Komisia mohla prijať rozhodnutie o priebežnej aktualizácii opravných koeficientov uplatniteľných na odmeny a dôchodky úradníkov podľa článku 65 ods. 2 novelizovaného služobného poriadku týkajúcej sa týchto rokov.

Mechanizmus automatickej aktualizácie odmien a dôchodkov upravený v článku 65 ods. 1 služobného poriadku v znení vyplývajúcom z nadobudnutia účinnosti nariadenia č. 1023/2013, ktorým sa mení Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie, ktorý nasledoval po mechanizme úpravy odmien a dôchodkov nariadeniami Rady stanovenom služobným poriadkom v znení uplatniteľnom od 1. mája 2004 do 31. decembra 2013, má zabezpečiť určitú paralelu medzi na jednej strane vývojom kúpnej sily úradníkov a zamestnancov Únie, a v širšom zmysle jej dôchodcov, a na druhej strane vývojom kúpnej sily zamestnancov vnútroštátnej verejnej služby.

Cieľom mechanizmu priebežnej aktualizácie opravných koeficientov upravenej v článku 65 ods. 2 služobného poriadku v znení vyplývajúcom z nadobudnutia účinnosti nariadenia č. 1023/2013, ktorým sa mení Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie, je stanoviť a uplatniť na odmeny a dôchodky úradníkov a niektorých dôchodcov koeficienty, ktoré odrážajú lepšie, hospodárne a v reálnom čase existenciu životných nákladov v ich miestach výkonu práce alebo miestach bydliska. Pri jeho realizácii tak tento mechanizmus spočíva v tom, že radšej ako čakať na najbližšiu ročnú aktualizáciu s účinnosťou od nasledujúceho 1. júla, sa prestane uplatňovať opravný koeficient vyplývajúci z ročnej aktualizácie k 1. júlu predchádzajúceho roka a nahradí sa novým opravným koeficientom s dátumom účinnosti stanoveným v zásade na nasledujúci 1. január, aby sa podľa okolností minimalizovala strata alebo nárast kúpnej sily dotknutých úradníkov alebo dôchodcov, ktorí majú miesto výkonu práce alebo bydlisko v danom mieste počas prvého polroka.

Keďže by bolo nákladné a náročné uvažovať o mesačnej aktualizácii opravných koeficientov tak, aby odrážali mesačný vývoj životných nákladov v každom z členských štátov, alebo dokonca v tretích štátoch miesta výkonu práce alebo bydliska, normotvorca definoval prah citlivosti, po prekročení ktorého Eurostat a Komisia musia preskúmať, či príslušný opravný koeficient, vyplývajúci z predchádzajúcej ročnej aktualizácie, ešte stále odráža ekonomickú realitu, a v prípade, ak to tak nie je, stanoviť nový opravný koeficient pomocou priebežnej aktualizácie. Vzhľadom na kritériá výpočtu stanovené služobným poriadkom, zmeneným a doplneným nariadením č. 1023/2013, najmä odhad vývoja kúpnej sily, však treba zdôrazniť, že zistenie percenta zmeny životných nákladov prekračujúceho prah citlivosti nevedie nevyhnutne k úprave výšky odmien alebo dôchodkov alebo dokonca sadzby opravného koeficienta o rovnaké percento.

Znamená to, že keď je zmena životných nákladov od predchádzajúcej ročnej aktualizácie menšia ako prah citlivosti, novelizovaný služobný poriadok neupravuje povinnosť aktualizovať odmeny a dôchodky, alebo dokonca opravné koeficienty stanovené k predchádzajúcemu 1. júlu v rámci ročnej aktualizácie, hoci vo svojom každodennom živote môžu dotknutí úradníci a dôchodcovia dočasne, teda až do ročnej aktualizácie k nasledujúcemu 1. júlu, zaznamenať stratu alebo naopak nárast kúpnej sily v porovnaní so svojimi kolegami, úradníkmi a dôchodcami, ktorí majú miesto výkonu práce alebo bydlisko v iných členských štátoch. Normotvorca teda upravil hranicu tolerancie z hľadiska možnej straty alebo nárastu kúpnej sily úradníkov a dôchodcov vyplývajúcu z rozdielu medzi opravným koeficientom vyplývajúcim z ročnej aktualizácie uplatniteľnej od predchádzajúceho 1. júla na jednej strane a na druhej strane opravným koeficientom, ktorý môže odrážať vývoj skutočných ekonomických ukazovateľov od predchádzajúcej ročnej aktualizácie.

Je pravda, že prekročenie prahu citlivosti uvedeného v článku 6 ods. 2 písm. b) prílohy XI novelizovaného služobného poriadku má za následok povinnú priebežnú aktualizáciu opravných koeficientov a v tejto súvislosti zohľadnené údaje musia byť skutočnými údajmi, ktoré zistil Eurostat.

Na jednej strane je však cieľom prahu citlivosti, aby sa priebežná aktualizácia vykonávala iba v prípadoch, keď by mohla viesť k stanoveniu opravného koeficienta, ktorý sa dostatočne významne líši od koeficienta stanoveného počas ročnej aktualizácie. Inými slovami, normotvorca vylúčil povinnosť priebežne prehodnotiť opravný koeficient vyplývajúci z predchádzajúcej ročnej aktualizácie vtedy, keď sú zmeny životných nákladov malé a môžu viesť iba k menej významnej úprave tohto koeficienta.

Na druhej strane, vykonanie článku 6 ods. 2 pís. b) prílohy XI novelizovaného služobného poriadku pomocou porovnania skutočných údajov nevyhnutne predpokladá, aby tieto údaje, ktoré boli základom ročnej aktualizácie prijatej s účinnosťou od 1. júla predchádzajúceho kalendárneho roka, naozaj odrážali skutočný stav životných nákladov k tomuto dátumu.

(pozri body 93 – 98)