NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA

PHILIPPE LÉGER

prednesené 22. júna 2006 ( )

Vec C‑34/05

Maatschap J. en G. P. en A. C. Schouten

proti

Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

[návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný College van Beroep voor het bedrijfsleven (Holandsko)]

„Poľnohospodárske štruktúry – Schémy poskytovania pomoci v Spoločenstve – Odvetvie hovädzieho a teľacieho mäsa – Krmovinárska plocha spôsobilá na chov – Dočasne zaplavená plocha počas relevantného obdobia“

1. V rámci reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorá sa uskutočnila v roku 1992, zaviedol normotvorca Spoločenstva nový systém podpory pre producentov hovädzieho a teľacieho mäsa. Tento systém pozostáva z priamych platieb poľnohospodárovi vo forme osobitných prémií, ktorých poskytnutie podlieha dodržaniu zaťaženia pôdy s produkciou krmovín dobytčími jednotkami. Toto zaťaženie sa určuje v závislosti od počtu hovädzieho dobytka chovaného na hospodárstve a od krmovinárskej plochy tohto hospodárstva, ktorá je „spôsobilá na chov“.

2. V tomto spore sa kladie otázka, či je možné dočasne zaplavenú parcelu kvalifikovať ako krmovinársku plochu „spôsobilú na chov“.

3. Túto otázku položil College van Beroep voor het bedrijfsleven (Holandsko) v rámci sporu medzi poľnohospodárskym podnikom Maatschap J. en G. P. en A. C. Schouten (ďalej len „Schouten“) a Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (ministerstvo pre poľnohospodárstvo, prírodu a kvalitu potravín, ďalej len „ministerstvo“) vo veci zamietnutia poskytnutia osobitnej prémie za chov a výkrm hovädzieho dobytka samčieho pohlavia.

4. V prejednávanej veci sa Súdny dvor vyzýva k tomu, aby upresnil pojem krmovinárska plocha „spôsobilá na chov“ uvedený v článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 1254/1999( ) a článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia (EHS) č. 3887/92( ).

I – Právny rámec Spoločenstva

A – Nariadenie č. 1254/1999

5. Pred reformou z roku 1992 bola v odvetví produkcie hovädzieho a teľacieho mäsa zaznamenaná tendencia smerujúca k intenzifikácii. Politika Spoločenstva v oblasti podpory poľnohospodárskych príjmov podporovala poľnohospodárov v intenzifikácii produkcie prostredníctvom vysokých cien. Krmovinárske plochy už na kŕmenie zvierat nestačili, pretože počet kusov hovädzieho dobytka sa zvyšoval bez toho, aby sa zväčšila plocha.

6. Jedným z cieľov nariadenia č. 1254/1999 je zastaviť túto tendenciu najmä tým, že poskytovanie prémií za chov bude podliehať zaťaženiu pôdy s produkciou krmovín dobytčími jednotkami, ktoré sa určuje v závislosti od pomeru krmovinárskej plochy každého hospodárstva a počtu na nej chovaného hovädzieho dobytka.( ) Táto pomoc Spoločenstva viažuca sa na plochu sa bežne označuje ako „pomoc ‚podľa výmery‘“.

7. V článku 4 ods. 1 a článku 4 ods. 3 písm. a) tohto nariadenia sa stanovuje, že každému producentovi, ktorý o to požiada, sa poskytne osobitná prémia za chov hovädzieho dobytka samčieho pohlavia, ktorý sa chová na výkrm počas obdobia, ktorého dĺžka sa určí.

8. V zmysle článku 12 ods. 1 tohto nariadenia sa počet zvierat, za ktoré vzniká nárok na osobitnú prémiu, obmedzuje tým, že za jeden kalendárny rok sa na jeden hektár hospodárstva pripúšťa zaťaženosť dvoma veľkými dobytčími jednotkami (VDJ). Na účely určenia tohto zaťaženie pôdy s produkciou krmovín dobytčími jednotkami sa v článku 12 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia č. 1254/1999 stanovuje, že je potrebné zohľadniť počet dotknutých zvierat a „krmovinársk[u] ploch[u]…, na ktorej možno počas celého kalendárneho roka chovať hovädzí dobytok“.

9. V článku 12 ods. 2 písm. b) tohto nariadenia sa z krmovinárskej plochy vylučujú niektoré plochy. Zoznam vylúčených plôch znie takto:

„… Krmovinárska plocha nezahŕňa:

– budovy, lesy, rybníky, poľné cesty,

– plochy, ktoré sa využívajú na pestovanie iných plodín, za ktoré vzniká v rámci spoločenstva nárok na podporu, alebo trvalých plodín alebo záhradných plodín, s výnimkou trvalých pasienkov, za ktoré sa vyplácajú prémie podľa výmery v zmysle článku 17 tohto nariadenia a článku 19 nariadenia (ES) č. 1255/1999[( )],

– plochy, za ktoré vzniká nárok na podporu ustanovenú pre producentov určitých poľných plodín a ktoré sa v rámci systému podpory využívajú na produkciu sušeného krmiva alebo ktoré spadajú pod systém plôch ležiacich úhorom v rámci jednotlivých štátov alebo spoločenstva.“

B – Nariadenie č. 3887/92

10. V nariadení č. 3887/92 sa stanovujú pravidlá uplatňovania integrovaného systému riadenia a kontroly pre určité programy pomoci Spoločenstva, ktorý bol zavedený nariadením (EHS) č. 3508/92( ). Tento systém sa použije najmä na osobitnú prémiu upravenú v článku 4 nariadenia č. 1254/1999( ).

11. Článok 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92 znie takto:

„Každá krmovinárska plocha musí byť spôsobilá na chov zvierat počas obdobia najmenej siedmich mesiacov začínajúceho odo dňa, ktorý stanoví členský štát, pričom tento deň musí spadať do obdobia od 1. januára do 31. marca.“ [neoficiálny preklad]“

12. V článku 9 ods. 2 tohto nariadenia sú upravené rozdiely na jednej strane medzi plochou deklarovanou v žiadosti o pomoc podľa výmery a na druhej strane plochou, v prípade ktorej boli splnené všetky právne podmienky („skutočne zistená plocha“) [neoficiálny preklad]). V odseku 2 tohto článku sa stanovuje, že ak prekročenie presahuje stanovenú plochu o 20 %, neposkytne sa žiadna pomoc „podľa výmery“ [neoficiálny preklad].

II – Skutkový stav a konanie vo veci samej

13. Dňa 9. mája 2001 podal Schouten na príslušné orgány žiadosť o zápis parciel ako krmovinárskej plochy.

14. Niektoré z týchto parciel patrili medzi pozemky nachádzajúce sa v záplavovej oblasti. Tieto pozemky sa nachádzajú medzi hrádzou, ktorá chráni vnútrajšok krajiny, a riečišťom. Počas roka môžu byť tieto pozemky čiastočne zaplavené v závislosti jednak od toho, aká je výšková poloha pozemku v záplavovej oblasti, a jednak od prúdu rieky, ktorý závisí od dažďovej vody a vody z topiacich sa ľadovcov z vyššie položených oblastí.

15. Dňa 1. augusta 2001 podal Schouten v zmysle nariadenia č. 1254/1999 žiadosť o osobitnú prémiu za chov 26 kusov hovädzieho dobytka samčieho pohlavia, ktorý bol chovaný na predmetnom pozemku.

16. Dňa 17. decembra 2001 ministerstvo Schoutenu oznámilo, že krmovinárska plocha, ktorá bola určená diaľkovým snímaním z 10. a 11. mája 2001, bola nižšia ako krmovinárska plocha uvedená v žiadosti. Keďže krmovinárska plocha, ktorá bola vedená v žiadosti, presahovala plochu určenú diaľkovým snímaním o viac ako 20 %, v súlade s článkom 9 ods. 2 nariadenia č. 3887/92 bola znížená na nulu.

17. Rozhodnutím z 27. mája 2002 zamietlo ministerstvo žiadosť Schoutenu o osobitnú prémiu z dôvodu, že krmovinárska plocha bola znížená na nulu, a teda plocha, ktorú Schouten využíval na chov 26 kusov svojho hovädzieho dobytka samčieho pohlavia, nespĺňala zaťaženie pôdy s produkciou krmovín dobytčími jednotkami.

18. Dňa 3. júla 2002 podal Schouten sťažnosť na ministerstvo.

19. Rozhodnutím z 8. augusta 2003 ministerstvo sťažnosť Schoutenu zamietlo z dôvodu, že v okamihu vykonávania diaľkového snímania bola časť pozemkov nachádzajúcich sa v záplavovej oblasti zaplavená. Ministerstvo sa preto domnievalo, že tieto pozemky sa nemôžu považovať za krmovinársku plochu, pretože neboli spôsobilé na chov nepretržite počas siedmich mesiacov, ako sa požaduje v článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92. Okrem toho sa domnievalo, že keďže Schouten zvážil výhody a nevýhody využívania pozemkov nachádzajúcich sa v záplavovej oblasti, prevzal na seba riziko, že tieto pozemky môžu byť v okamihu vykonávania diaľkového snímania zaplavené.

20. Schouten teda podal žalobu na College van Beroep voor het bedrijfsleven, pričom tvrdil, že keďže pri vykonávaní diaľkového snímania nastali mimoriadne okolnosti, spoločnosť by nemala znášať z nich vyplývajúce následky. Ministerstvo uviedlo, že podľa článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 v spojení s článkom 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92 musí deklarovaná krmovinárska plocha slúžiť na kŕmenie hovädzieho dobytka nepretržite počas siedmich mesiacov, pričom v prípade záplav sa táto lehota prerušuje.

III – Prejudiciálne otázky

21. Vnútroštátny súd zastáva názor, že reštriktívny výklad pojmu „spôsobilá na chov“, ktorý zastáva ministerstvo, nie je dostatočne jasný na to, aby v súvislosti s ním nevznikali pochybnosti. Vzhľadom na to, že spor vo veci samej závisí od výkladu tohto pojmu, College van Beroep voor het bedrijfsleven rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:

„1. Majú sa článok 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článok 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92 vykladať v tom zmysle, že parcela deklarovaná ako krmovinárska plocha sa nemôže kvalifikovať ako ‚spôsobilá na chov‘ v prípade, ak je takáto parcela v určitom okamihu v priebehu relevantného obdobia zaplavená?

2. Majú tieto ustanovenia v prípade kladnej odpovede na predchádzajúcu otázku záväzný účinok, najmä pokiaľ ide o ich následky?

3. Na základe akých kritérií sa v prípade zápornej odpovede na prvú otázku môže parcela deklarovaná ako krmovinárska plocha, ktorá bola dočasne zaplavená, kvalifikovať ako ‚spôsobilá na chov‘ v zmysle článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článku 2 ods. l písm. c) nariadenia č. 3887/92?“

IV – Analýza

A – O prvej prejudiciálnej otázke

22. Svojou prvou prejudiciálnou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či je potrebné článok 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článok 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92 vykladať v tom zmysle, že parcela deklarovaná ako krmovinárska plocha sa môže kvalifikovať ako „spôsobilá na chov“ aj v prípade, ak bola v určitom okamihu v priebehu relevantného obdobia dočasne zaplavená.

23. Na rozdiel od holandskej vlády sa domnievam, že krmovinárska plocha, ktorá bola v priebehu relevantného obdobia dočasne zaplavená, môže byť kvalifikovaná ako „spôsobilá na chov“ v zmysle článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92.

24. Na úvod pripomínam ustálenú judikatúru Súdneho dvora, podľa ktorej je pri výklade ustanovenia práva Spoločenstva potrebné zohľadniť nielen jeho znenie, ale aj kontext a ciele, ktoré sleduje právna úprava, ktorej je toto ustanovenie súčasťou.( )

25. V znení článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92 som nenašiel nijaké ustanovenie, na základe ktorého by dočasne zaplavená parcela nemohla byť kvalifikovaná ako „spôsobilá na chov“.

26. V prvom rade je potrebné pripomenúť, že pojem „spôsobilá na chov“ znamená „na ktorej je možné chovať“( ). Tento pojem bol rovnakým spôsobom preložený vo väčšine jazykových znení nariadenia č. 1254/1999( ).

27. V druhom rade konštatujem, že zo znenia článku 12 ods. 2 písm. b) prvej, druhej a tretej zarážky nariadenia č. 1254/1999 jasne vyplýva, že niektoré plochy sú z krmovinárskej plochy vylúčené. V zmysle tohto ustanovenia totiž „krmovinárska plocha nezahŕňa“ plochy, ktoré sa nepodieľajú na krmovinových zdrojoch, ako sú rybníky alebo aj lesy, a takisto plochy, ktoré sa využívajú na pestovanie iných plodín, za ktoré už vznikol nárok na pomoc Spoločenstva.

28. Podobne ako francúzska vláda a Komisia Európskych spoločenstiev( ) zastávam názor, že normotvorca Spoločenstva zjavne chcel taxatívnym spôsobom vymedziť plochy, ktoré nie sú určené výlučne na kŕmenie zvierat a ktoré je potrebné vylúčiť z definície krmovinárskej plochy, ktorú je možné kvalifikovať ako „spôsobilú na chov“.

29. Je však potrebné skonštatovať, že dočasne zaplavené plochy sa na tomto zozname nenachádzajú.

30. V treťom rade konštatujem, že v znení článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92, v ktorom sa tiež stanovuje, že krmovinárska plocha musí byť „spôsobilá na chov“, sa neuvádza, že táto podmienka je porušená, ak dôjde k dočasnému zaplaveniu predmetnej parcely.

31. Vzhľadom na tieto úvahy sa teda domnievam, že ani znenie článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999, ani znenie článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92 nebránia tomu, aby boli dočasne zaplavené plochy kvalifikované ako krmovinárske plochy „spôsobilé na chov“.

32. Ako teraz ukážem, tento záver potvrdzuje štruktúra systému, do ktorého patria ustanovenia, ktoré sa majú vyložiť, a cieľ, ktorý sleduje nariadenie č. 1254/1999.

33. Ako vyplýva z integrovaného systému riadenia a kontroly, ktorý bol zriadený nariadením č. 3508/92, cieľom tohto systému je zabezpečiť, aby sa plocha skutočne využívala, či už na pestovanie alebo chov.

34. Poľnohospodár, ktorý poberá osobitnú prémiu za chov hovädzieho dobytka, nesmie využívať predmetnú parcelu na iné účely, napríklad na pestovanie plodín.

35. Na podporu tejto úvahy upresňujem, že v nariadení č. 3508/92 sa pojem „poľnohospodárska parcela“ definuje ako „súvisl[á] ploch[a] zeme, na ktorej jeden roľník pestuje jednu plodinu“( ).

36. Okrem toho v nariadení č. 3887/92, v ktorom sú, ako som už uviedol, vymedzené pravidlá uplatňovania nariadenia č. 3508/92, sa nariaďuje krížová administratívna kontrola týkajúca sa deklarovaných parciel a zvierat, ktorej cieľom je overiť, či za ten istý kalendárny rok nedošlo k dvojitému poskytnutiu pomoci.( )

37. Okrem toho, ak poľnohospodár požiada o pomoc „podľa výmery“, v takejto žiadosti musia byť nevyhnutne uvedené informácie o parcele, najmä informácie týkajúce sa jej využitia, inými slovami „druh plodiny alebo rastlinný porast, resp. neexistencia plodiny“ [neoficiálny preklad]( ).

38. Tieto úvahy potvrdzujú, že plocha sa má považovať za „spôsobilú na chov“ vtedy, ak je určená výlučne na kŕmenie zvierat.

39. V dôsledku toho si nemyslím, že výskyt takých klimatických udalostí, akými sú záplavy, mráz alebo sneh, ktoré zapríčiňujú, že plocha je dočasne neprístupná, by mohol sám osebe vylučovať to, aby mohla byť parcela kvalifikovaná ako „spôsobilá na chov“, za predpokladu, že bola naozaj určená na kŕmenie hovädzieho dobytka, ktorý je na nej chovaný.

40. Tak ako francúzska vláda zastávam názor, že práve riziko výskytu klimatických udalostí viedlo normotvorcu Spoločenstva k tomu, aby nepožadoval nepretržité obdobie využívania pozemkov( ).

41. Túto analýzu napokon potvrdzujú ciele sledované nariadením č. 1254/1999.

42. Ako som už uviedol vyššie, cieľom tohto nariadenia je najmä boj proti intenzifikácii produkcie hovädzieho a teľacieho mäsa tým, že poskytovanie osobitnej prémie podlieha zaťaženiu pôdy s produkciou krmovín dobytčími jednotkami, pričom toto zaťaženie sa určuje v závislosti od krmovinárskej plochy, ktorá je „spôsobilá na chov“, a počtu na nej chovaného hovädzieho dobytka.

43. Takisto pripomínam, že pastviny slúžia na výkrm hovädzieho dobytka a že osobitná prémia sa poskytuje za tieto zvieratá.( )

44. Zo všetkých týchto skutočností teda vyplýva, že podmienku uvedenú v článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92, podľa ktorej musí byť krmovinárska plocha spôsobilá na chov zvierat, je potrebné chápať v tom zmysle, že poskytnutie osobitnej prémie je vyhradené pre krmovinárske plochy, ktoré sú počas relevantného obdobia určené výlučne na kŕmenie hovädzieho dobytka.

45. Nemyslím si preto, že krmovinársku plocha, ktorá bola v určitom okamihu počas relevantného obdobia zaplavená, by nebolo možné v nijakom prípade kvalifikovať ako „spôsobilú na chov“. Podľa môjho názoru skutočnosť, že pozemok môže byť zaplavený, v zásade nebráni tomu, aby bola plocha určená výlučne na kŕmenie hovädzieho dobytka.

46. Vzhľadom na tieto skutočnosti zastávam názor, že článok 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článok 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92 je potrebné vykladať v tom zmysle, že parcela deklarovaná ako krmovinárska plocha môže byť kvalifikovaná ako „spôsobilá na chov“ aj v prípade, ak bola v priebehu relevantného obdobia dočasne zaplavená.

47. Keďže sa na prvú otázku odpovedalo záporne, nie je potrebné odpovedať na druhú otázku.

B – O tretej prejudiciálnej otázke

48. Svojou treťou prejudiciálnou otázkou vnútroštátny súd od Súdneho dvora požaduje, aby určil kritériá, ktoré umožnia kvalifikovať krmovinársku plochu ako „spôsobilú na chov“, ak bola v určitom okamihu v priebehu relevantného obdobia dočasne zaplavená.

49. Vnútroštátny súd chce konkrétne vedieť, či trojdňové záplavy, ktoré zvieratám bránili v pastve súhrnne počas desiatich dní, môžu spochybniť analýzu, podľa ktorej krmovinárska plocha, ktorá je počas relevantného obdobia dočasne zaplavená, môže byť kvalifikovaná ako „spôsobilá na chov“.

50. Podľa môjho názoru existujú dve skutočnosti, na základe ktorých je možné posúdiť, či dočasne zaplavená krmovinárska plocha môže byť kvalifikovaná ako „spôsobilá na chov“. Ide o tieto skutočnosti. Po prvé je potrebné, aby bola uvedená plocha počas celého kalendárneho roka určená výlučne na kŕmenie zvierat, čo sa vyžaduje v zmysle článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999. Po druhé je potrebné, aby táto plocha mohla byť v zmysle článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92( ) skutočne využívaná na kŕmenie hovädzieho dobytka počas obdobia najmenej siedmich mesiacov.

51. Vzhľadom na to si nemyslím, že dočasné prerušenie by mohlo spochybniť určenie parcely na chov hovädzieho dobytka, ak toto prerušenie bolo dostatočne krátke, takže poľnohospodár bol schopný splniť podmienku týkajúcu sa obdobia najmenej siedmich mesiacov za kalendárny rok, ktorá je stanovená v článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92( ).

52. Z toho vyplýva, že v prejednávanej veci by trojdňové záplavy, ktoré hovädziemu dobytku bránili v pastve súhrnne počas desiatich dní, nemali nevyhnutne brániť splneniu podmienky týkajúcej sa obdobia, ktorá sa vyžaduje v nariadení č. 3887/92. Vnútroštátnemu súdu bude prináležať, aby overil, či napriek takémuto krátkemu obdobiu nevyužívania sporných parciel mohli byť tieto parcely využívané na kŕmenie zvierat počas obdobia najmenej siedmich mesiacov, ktoré začalo 31. marca.( )

53. Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti navrhujem odpovedať tak, že na to, aby dočasne zaplavená parcela mohla byť kvalifikovaná ako „spôsobilá na chov“ v zmysle článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92, je jednak potrebné, aby bola počas celého kalendárneho roka určená výlučne na kŕmenie zvierat, a jednak, aby táto plocha mohla byť skutočne využívaná na kŕmenie hovädzieho dobytka počas obdobia najmenej siedmich mesiacov, ktoré začína dňom stanoveným vo vnútroštátnej právnej úprave.

V – Návrh

54. Vzhľadom na tieto úvahy navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálne otázky, ktoré položil College van Beroep voor het bedrijfsleven, takto:

1. Článok 12 ods. 2 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom a článok 2 ods. 1 písm. c) nariadenia Komisie (EHS) č. 3887/92 z 23. decembra 1992 stanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania integrovaného systému riadenia a kontroly pre určité programy pomoci Spoločenstva [neoficiálny preklad] je potrebné vykladať v tom zmysle, že parcela deklarovaná ako krmovinárska plocha môže byť kvalifikovaná ako ‚spôsobilá na chov‘ aj v prípade, ak bola v priebehu relevantného obdobia dočasne zaplavená.

2. Na to, aby dočasne zaplavená parcela mohla byť kvalifikovaná ako ‚spôsobilá na chov‘ v zmysle článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92, je jednak potrebné, aby bola počas celého kalendárneho roka určená výlučne na kŕmenie zvierat, a jednak, aby táto plocha mohla byť skutočne využívaná na kŕmenie hovädzieho dobytka počas obdobia najmenej siedmich mesiacov, ktoré začína dňom stanoveným vo vnútroštátnej právnej úprave.