Vec C‑526/11

IVD GmbH & Co. KG

proti

Ärztekammer Westfalen‑Lippe

(návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný Oberlandesgericht Düsseldorf)

„Verejné zákazky — Smernica 2004/18/ES — Článok 1 ods. 9 druhý pododsek písm. c) — Pojem ‚inštitúcia, ktorá sa spravuje verejným právom‘ — Podmienka týkajúca sa buď financovania činnosti, alebo dohľadu nad riadením, alebo dohľadu nad činnosťou zo strany štátnych, regionálnych alebo miestnych orgánov, alebo iných inštitúcií, ktoré sa spravujú verejným právom — Lekárska komora — Financovanie formou príspevkov vyberaných od členov tejto komory stanovené zákonom — Výška príspevkov určená na zhromaždení uvedenej komory — Nezávislosť tej istej komory, pokiaľ ide o určenie rozsahu a spôsobu vykonávania jej zákonných úloh“

Abstrakt – Rozsudok Súdneho dvora (piata komora) z 12. septembra 2013

Aproximácia právnych predpisov – Postupy zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby – Smernica 2004/18 – Verejný obstarávateľ – Organizácia, ktorá sa spravuje verejným právom – Pojem – Profesijná komora z väčšej časti financovaná príspevkami, ktoré vyberá od svojich členov a má nezávislosť, pokiaľ ide o určenie výšky príspevkov, ktoré musí schváliť orgán vykonávajúci dohľad, a rozsah a spôsob výkonu činností v rámci plnenia svojich zákonných úloh – Vylúčenie

[Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18, článok 1 ods. 9 druhý pododsek písm. c)]

Článok 1 ods. 9 druhý pododsek písm. c) smernice 2004/18/ES o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby sa má vykladať v tom zmysle, že taká inštitúcia, akou je verejnoprávna profesijná komora, nespĺňa ani kritérium, podľa ktorého je z väčšej časti financovaná orgánmi verejnej moci, ak je táto inštitúcia z väčšej časti financovaná príspevkami, ktoré vyberá od svojich členov, ktorých výšku ju zákon oprávňuje určiť a vyberať, v prípade, že tento zákon neurčuje rozsah a spôsob výkonu činností, ktoré uvedená inštitúcia realizuje v rámci plnenia svojich zákonných úloh, na ktorých financovanie sú tieto príspevky určené, ani kritérium dohľadu nad riadením zo strany orgánov verejnej moci, keďže na splnenie tohto kritéria nepostačuje, že rozhodnutie, ktorým tá istá inštitúcia určuje výšku uvedených príspevkov, musí schváliť orgán vykonávajúci dohľad.

V tejto súvislosti, pokiaľ ide prvé kritérium uvedené v článku 1 ods. 9 druhom pododseku písm. c) smernice 2004/18 týkajúce sa toho, že subjekt je z väčšej časti financovaný orgánmi verejnej moci, toto kritérium zahŕňa nepriamy spôsob financovania, ktoré môže byť vykonávané prostredníctvom poplatku stanoveného a nariadeného zákonom, čo sa týka jeho podstaty a výšky, ktorý nie je protihodnotou za skutočné využívanie služieb poskytovaných dotknutou inštitúciou osobami, ktoré za ne zaplatili, a ktorého spôsoby výberu vychádzajú z výsad verejnej moci. Hoci okolnosť, že inštitúcia si z formálneho hľadiska sama určuje výšku príspevkov, ktoré z väčšej časti zabezpečia jej financovanie, nevylučuje, že by mohlo ísť o nepriame financovanie spĺňajúce uvedené kritérium, nie je to tak v prípade, ak inštitúcia má konkrétne značnú nezávislosť na určenie povahy, rozsahu a spôsobov vykonávania činností, ktoré vykonáva na účely plnenia svojich úloh, a teda na určenie potrebného rozpočtu v tejto súvislosti a v dôsledku toho výšky príspevkov, ktoré bude vyžadovať od svojich členov.

Okrem toho, pokiaľ ide o druhé kritérium uvedené v článku 1 ods. 9 druhom pododseku písm. c) smernice 2004/18 týkajúce sa dohľadu nad riadením zo strany orgánu verejnej moci, dohľad a posteriori v zásade toto kritérium nespĺňa, keďže takýto dohľad neumožňuje orgánom verejnej moci ovplyvňovať rozhodnutia dotknutej inštitúcie v oblasti verejného obstarávania. Takáto situácia teda v zásade nastane v prípade dohľadu nad zákonnosťou, ktorý a posteriori vykonáva orgán vykonávajúci dohľad a a fortiori v prípade zásahu tohto orgánu vo forme schválenia rozhodnutia tejto inštitúcie o určení výšky príspevkov, ktoré zabezpečia podstatnú časť jej financovania, ktorý len overuje, či je rozpočet uvedenej inštitúcie vyrovnaný.

Uvedené spôsoby financovania takej inštitúcie, akou je verejnoprávna profesijná komora, teda nepredstavujú financovanie z väčšej časti orgánmi verejnej moci a neumožňujú dohľad nad riadením tejto inštitúcie zo strany týchto orgánov.

(pozri body 22 – 27, 29 – 31 a výrok)

Vec C‑526/11

IVD GmbH & Co. KG

proti

Ärztekammer Westfalen‑Lippe

(návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný Oberlandesgericht Düsseldorf)

„Verejné zákazky — Smernica 2004/18/ES — Článok 1 ods. 9 druhý pododsek písm. c) — Pojem ‚inštitúcia, ktorá sa spravuje verejným právom‘ — Podmienka týkajúca sa buď financovania činnosti, alebo dohľadu nad riadením, alebo dohľadu nad činnosťou zo strany štátnych, regionálnych alebo miestnych orgánov, alebo iných inštitúcií, ktoré sa spravujú verejným právom — Lekárska komora — Financovanie formou príspevkov vyberaných od členov tejto komory stanovené zákonom — Výška príspevkov určená na zhromaždení uvedenej komory — Nezávislosť tej istej komory, pokiaľ ide o určenie rozsahu a spôsobu vykonávania jej zákonných úloh“

Abstrakt – Rozsudok Súdneho dvora (piata komora) z 12. septembra 2013

Aproximácia právnych predpisov — Postupy zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby — Smernica 2004/18 — Verejný obstarávateľ — Organizácia, ktorá sa spravuje verejným právom — Pojem — Profesijná komora z väčšej časti financovaná príspevkami, ktoré vyberá od svojich členov a má nezávislosť, pokiaľ ide o určenie výšky príspevkov, ktoré musí schváliť orgán vykonávajúci dohľad, a rozsah a spôsob výkonu činností v rámci plnenia svojich zákonných úloh — Vylúčenie

[Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18, článok 1 ods. 9 druhý pododsek písm. c)]

Článok 1 ods. 9 druhý pododsek písm. c) smernice 2004/18/ES o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby sa má vykladať v tom zmysle, že taká inštitúcia, akou je verejnoprávna profesijná komora, nespĺňa ani kritérium, podľa ktorého je z väčšej časti financovaná orgánmi verejnej moci, ak je táto inštitúcia z väčšej časti financovaná príspevkami, ktoré vyberá od svojich členov, ktorých výšku ju zákon oprávňuje určiť a vyberať, v prípade, že tento zákon neurčuje rozsah a spôsob výkonu činností, ktoré uvedená inštitúcia realizuje v rámci plnenia svojich zákonných úloh, na ktorých financovanie sú tieto príspevky určené, ani kritérium dohľadu nad riadením zo strany orgánov verejnej moci, keďže na splnenie tohto kritéria nepostačuje, že rozhodnutie, ktorým tá istá inštitúcia určuje výšku uvedených príspevkov, musí schváliť orgán vykonávajúci dohľad.

V tejto súvislosti, pokiaľ ide prvé kritérium uvedené v článku 1 ods. 9 druhom pododseku písm. c) smernice 2004/18 týkajúce sa toho, že subjekt je z väčšej časti financovaný orgánmi verejnej moci, toto kritérium zahŕňa nepriamy spôsob financovania, ktoré môže byť vykonávané prostredníctvom poplatku stanoveného a nariadeného zákonom, čo sa týka jeho podstaty a výšky, ktorý nie je protihodnotou za skutočné využívanie služieb poskytovaných dotknutou inštitúciou osobami, ktoré za ne zaplatili, a ktorého spôsoby výberu vychádzajú z výsad verejnej moci. Hoci okolnosť, že inštitúcia si z formálneho hľadiska sama určuje výšku príspevkov, ktoré z väčšej časti zabezpečia jej financovanie, nevylučuje, že by mohlo ísť o nepriame financovanie spĺňajúce uvedené kritérium, nie je to tak v prípade, ak inštitúcia má konkrétne značnú nezávislosť na určenie povahy, rozsahu a spôsobov vykonávania činností, ktoré vykonáva na účely plnenia svojich úloh, a teda na určenie potrebného rozpočtu v tejto súvislosti a v dôsledku toho výšky príspevkov, ktoré bude vyžadovať od svojich členov.

Okrem toho, pokiaľ ide o druhé kritérium uvedené v článku 1 ods. 9 druhom pododseku písm. c) smernice 2004/18 týkajúce sa dohľadu nad riadením zo strany orgánu verejnej moci, dohľad a posteriori v zásade toto kritérium nespĺňa, keďže takýto dohľad neumožňuje orgánom verejnej moci ovplyvňovať rozhodnutia dotknutej inštitúcie v oblasti verejného obstarávania. Takáto situácia teda v zásade nastane v prípade dohľadu nad zákonnosťou, ktorý a posteriori vykonáva orgán vykonávajúci dohľad a a fortiori v prípade zásahu tohto orgánu vo forme schválenia rozhodnutia tejto inštitúcie o určení výšky príspevkov, ktoré zabezpečia podstatnú časť jej financovania, ktorý len overuje, či je rozpočet uvedenej inštitúcie vyrovnaný.

Uvedené spôsoby financovania takej inštitúcie, akou je verejnoprávna profesijná komora, teda nepredstavujú financovanie z väčšej časti orgánmi verejnej moci a neumožňujú dohľad nad riadením tejto inštitúcie zo strany týchto orgánov.

(pozri body 22 – 27, 29 – 31 a výrok)