ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8

Podľa článku 14 smernice 1999/31 s názvom „Existujúce skládky“: „Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie toho, aby skládky, ktorým bolo vydané povolenie alebo ktoré už boli v prevádzke v čase transpozície tejto smernice, nemohli pokračovať v prevádzke pokiaľ nebudú podľa možnosti čo najskôr uskutočnené nižšie uvedené kroky, najneskôr však do ôsmych rokov odo dňa ustanoveného v článku 18 ods. 1: a) do jedného roka odo dňa stanoveného v článku 18 ods. 1 prevádzkovateľ pripraví a predloží príslušnému orgánu na schválenie plán úpravy skládky, vrátane podrobných údajov uvedených v článku 8 a všetky nápravné opatrenia, ktoré bude potrebné podľa prevádzkovateľa vykonať pre splnenie požiadaviek tejto smernice s výnimkou požiadaviek v bode 1 prílohy I. b) po predložení plánu úpravy skládky príslušné orgány prijmú na základe zmieneného plánu a tejto smernice konečné rozhodnutie o tom, či prevádzka skládky môže pokračovať. Členské štáty prijmú v súlade s článkom 7 písm. g) a 13 potrebné opatrenia na čo najrýchlejšie zatvorenie tých skládok, ktorým nebolo podľa článku 8 vydané povolenie pokračovať v prevádzke. c) na základe schváleného plánu úpravy skládky povolí príslušný orgán potrebné práce a ustanoví prechodné obdobie na dokončenie plánu. Každá existujúca skládka musí do ôsmich rokov odo dňa stanoveného v článku 18 ods. 1 spĺňať požiadavky tejto smernice, s výnimkou požiadaviek uvedených v bode 1 prílohy I. …“
28

Súdny dvor tiež rozhodol, že nie je možné vyžadovať, aby reklamný slogan musel mať „fantazijnú povahu“, či dokonca „koncepčné pole napätia, ktorého dôsledkom by bolo prekvapenie, ktoré by utkvelo v pamäti“, na to, aby mal minimálnu rozlišovaciu spôsobilosť vyžadovanú v článku 7 ods. 1 písm. b) nariadenia č. 40/94 (rozsudky ÚHVT/Erpo Möbelwerk, už citovaný, body 31 a 32, ako aj Audi/ÚHVT, už citovaný, bod 39).
44

Súdny dvor už rozhodol, že rešpektovanie judikatúry uvedenej v bodoch 33 až 38 tohto rozsudku, ktorá sa inšpirovala zásadou právnej istoty a rovnosti zaobchádzania, nie je v rozpore so zásadou efektivity práva Únie, keďže táto posledná spomenutá zásada sa nemôže týkať pravidiel, ktoré ešte nie sú uplatniteľné voči jednotlivcom. Pripustiť v mene zásady efektivity uplatniteľnosť aktu, ktorý nebol riadne uverejnený, by viedlo k tomu, že by jednotlivci v dotknutom členskom štáte znášali negatívne dôsledky nedodržania povinnosti zo strany administratívy Únie, ktorá im mala sprístupniť ku dňu pristúpenia celé acquis communautaire vo všetkých úradných jazykoch Únie (rozsudok Skoma-Lux, už citovaný, bod 42).
9

Zo spisu predloženého Súdnemu dvoru vyplýva, že ustanovenia vnútroštátneho práva umožňujúce ukončenie pracovnej zmluvy v prípade, keď pracovník nadobudne právo poberať starobný dôchodok alebo dovŕši určitý vek, bolo do švédskeho práva zavedené v roku 1974. V roku 1980 bol vek odchodu do dôchodku a v dôsledku toho vek, v ktorom dochádza ku skončeniu pracovnej zmluvy, znížený zo 67 na 65 rokov. V roku 1991 bol vek odchodu do dôchodku opäť zvýšený na 67 rokov, zákon však stále umožňoval dohodnúť na základe kolektívnej zmluvy ukončenie pracovnej zmluvy pred dosiahnutím tohto veku. Na základe pravidla 67 rokov sa od 31. decembra 2002 zakazuje, aby sa či už na základe individuálnej alebo kolektívnej zmluvy stanovil povinný vek odchodu do dôchodku na menej než 67 rokov.
36

Bolo by naproti tomu len ťažko zlučiteľné so štruktúrou šiestej smernice, keby sa pripustilo, že odkaz v článku 13 B písm. d) bode 5 druhej zarážke tejto smernice na jej článok 5 ods. 3 sa týka všetkých práv alebo cenných papierov uvedených v tomto poslednom ustanovení bez ohľadu na to, či členský štát využil možnosť ponúknutú týmto ustanovením.
33

Napokon sa vnútroštátny súd pýta, či sa osoba, ktorá nadobudla použitú licenciu, môže na účely vyhotovenia rozmnoženiny – ako v to v konaní vo veci samej robia zákazníci UsedSoft tým, že si stiahnu do počítača rozmnoženinu programu Oracle z jej internetovej stránky, alebo tým, že ho načítajú do pracovnej pamäte ďalších osobných počítačov, – odvolávať na vyčerpanie práva na rozširovanie rozmnoženiny počítačového programu, ktorú vyhotovil prvý nadobúdateľ so súhlasom majiteľa práv prostredníctvom stiahnutia programu z internetu, ak tento prvý nadobúdateľ vymazal svoju rozmnoženinu programu alebo ju už nepoužíva. Vnútroštátny súd sa domnieva, že analogické uplatnenie článku 5 ods. 1 a článku 4 ods. 2 smernice 2009/24 nie je možné. Vyčerpaním práva na rozširovanie rozmnoženiny programu, ktorá bola zhmotnená na určitom nosiči dát a predaná majiteľom práv alebo s jeho súhlasom, sa iba má tejto rozmnoženine zaručiť schopnosť obiehať na trhu. Účinok vyčerpania by sa z tohto dôvodu nemal rozšíriť na nehmotný súbor dát prenesený cez internet.
33

Ak by však lekárnici boli vylúčení s kategórie osôb, ktoré majú povolenie alebo sú oprávnené vydávať lieky verejnosti, veľkoobchodní distribútori liekov by im na základe uplatnenia článku 80 písm. c) smernice nemohli dodávať lieky, pretože lekárnici sa v tomto ustanovení neuvádzajú. Napriek tomu článok 1 ods. 17 a článok 81 smernice výslovne odkazujú na lekárnikov a osoby, ktoré majú povolenie alebo sú oprávnené vydávať lieky verejnosti ako na príjemcov veľkoobchodnej distribúcie liekov.
„(1)

Uvážliví investori vychádzajú pri svojich investičných rozhodnutiach z informácií, ktoré už majú k dispozícii, totiž z informácií dostupných ex ante. Preto otázka, či je pravdepodobné, že by uvážlivý investor pri investičnom rozhodnutí zobral do úvahy konkrétnu časť informácie, by sa mala posudzovať na základe informácie dostupnej ex ante. Takéto posudzovanie má brať do úvahy očakávaný dopad informácie vo svetle činnosti príslušného emitenta v jej celosti, spoľahlivosti zdroja informácií a akýchkoľvek iných trhových premenných, ktoré pravdepodobne za daných okolností ovplyvnia príslušný finančný nástroj alebo súvisiaci derivátový finančný nástroj.
20

V druhom kroku určí zamestnávateľ pre dotknutého zamestnanca „individuálnu čistú mzdu pri postupnom odchode do dôchodku“. Na tento účel sa u zamestnancov, ktorí podliehajú dani v Nemecku, z ich mzdy odpočítavajú pri postupnom odchode do dôchodku splatné dane a príspevky na sociálne zabezpečenie (vo výške 50 % hrubej mzdy dosiahnutej pred postupným odchodom do dôchodku). Pokiaľ ide o cezhraničných pracovníkov, odpočítajú sa splatné príslušné príspevky na sociálne zabezpečenie a odhadovaná nemecká daň zo mzdy. Táto suma zodpovedá dani zo mzdy, ktorú by musel platiť zamestnanec, ktorý podlieha dani v Nemecku a vykazuje rovnaké individuálne znaky cezhraničného pracovníka (hrubá mzda, rodinná situácia).
8

Ustanovenie § 17 ods. 1 a 2 UrhG, nazvané „Právo na šírenie“, stanovuje: „1. Právo na šírenie je právo ponúkať verejnosti alebo uviesť do obehu originál diela alebo jeho rozmnoženiny. 2. Ak boli originál alebo rozmnoženiny uvedené do obehu predajom so súhlasom držiteľa práva na šírenie na území Európskej únie alebo iného štátu, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore, ich neskoršie šírenie je s výnimkou prenájmu oprávnené.“
6

Článok 4 smernice o „biotopoch“ stanovuje: „1. Na základe kritérií stanovených v prílohe III (etapa 1) a príslušných vedeckých informácií každý členský štát navrhne zoznam lokalít uvádzajúci, ktoré typy prirodzených biotopov v prílohe I a ktoré druhy v prílohe II, ktoré sú udomácnené na jeho území, sa v týchto lokalitách nachádzajú. … … 2. Na základe kritérií stanovených v prílohe III (etapa 2) a v rámci ktoréhokoľvek z deviatich biogeografických regiónov uvedených v článku 1 písm. c) bode iii) a tiež celého územia uvedeného v článku 2 ods. 1 zriadi Komisia po dohode s každým členským štátom návrh zoznamu lokalít európskeho významu, navrhnutých členskými štátmi, uvádzajúci tie lokality, v ktorých sa vyskytuje jeden alebo viac typov prioritných prirodzených biotopov alebo prioritných druhov. … Zoznam lokalít vybraných ako lokality európskeho významu, identifikujúci tie lokality, ktoré predstavujú jeden alebo viac typov prirodzeného miesta výskytu alebo prioritné druhy prijme Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 21. 3. Zoznam uvedený v odseku 2 sa vypracuje do šiestich rokov od oznámenia tejto smernice. 4. Po schválení lokality európskeho významu v súlade s postupom uvedeným v odseku 2 označí príslušný členský štát čo najskôr túto lokalitu ako osobitné chránené územie, najneskôr však do šiestich rokov, a vypracuje priority z hľadiska významu lokalít pre zachovanie v priaznivom stave alebo obnovenie do takéhoto stavu typov prirodzených biotopov uvedených v prílohe I alebo druhov uvedených v prílohe II a pre koherenciu sústavy Natura 2000 a z hľadiska rizika degradácie alebo deštrukcie, ktorým sú tieto lokality vystavené. 5. Len čo je lokalita zaradená do zoznamu podľa tretieho pododseku odseku 2, podlieha článku 6 ods. 2, ods. 3 a ods. 4.“
16

Dňa 1. júna 2007 uzatvorila Mahagében so spoločnosťou Rómahegy-Kert Kft. (ďalej len „RK“) zmluvu o dodávke nespracovaných akáciových kmeňov, ktorá bola splatná od 1. júna do 31. decembra 2007. Počas tohto obdobia vystavila RK na meno spoločnosti Mahagében 16 faktúr za dodávky rôznych množstiev akáciových kmeňov. Na šiestich z týchto faktúr bolo uvedené číslo dodacieho listu pripojeného v prílohe. RK zahrnula všetky faktúry do svojho daňového priznania, potvrdzujúc tak, že dodanie sa uskutočnilo a po dodaní tovaru uhradila DPH. Mahagében tiež zahrnula všetky faktúry do svojho daňového priznania a uplatnila si nárok na odpočítanie dane. Príslušné množstvo akáciových kmeňov nadobudnuté od spoločnosti RK bolo zahrnuté do zásob spoločnosti Mahagében a následne ďalej predané rôznym spoločnostiam.
31

Na jednej strane, ak by sa mala vykladať šesťmesačná lehota uvedená v článku 7 ods. 1 prvom pododseku poslednej vete ôsmej smernice o DPH ako poriadková, znamenalo by to, že členské štáty by mohli uplatňovať svoje vlastné právne predpisy v oblasti premlčania práv, ktoré by boli prípadne aj záväznejšie, takže v takomto prípade by v konečnom dôsledku lehoty vyplývajúce z týchto vnútroštátnych právnych predpisov stanovovali obdobie, v ktorom by platitelia dane mohli podávať žiadosti o vrátenie DPH. Keďže lehoty v oblasti premlčania práv nie sú v Európskej únii zosúladené, môžu sa líšiť od jedného členského štátu k druhému. Takýto výklad by teda bol v rozpore s cieľom ôsmej smernice o DPH „odstrániť rozdiely v platných ustanoveniach členských štátov…, ktoré v niektorých prípadoch narúšajú obchod a voľnú [hospodársku – neoficiálny preklad] súťaž“.
7

Článok 38 zákonníka práce stanovuje: „1. Doba platenej dovolenky za kalendárny rok, ktorú nie je možné kompenzovať prostredníctvom finančnej náhrady, je predmetom dohody v kolektívnej zmluve alebo individuálnej zmluve. V žiadnom prípade nie je kratšia ako tridsať kalendárnych dní. 2. Doba alebo doby čerpania dovolenky sa stanovujú na základe spoločnej dohody medzi podnikateľom a pracovníkom v súlade s príslušnými ustanoveniami kolektívnej zmluvy o plánovaní dovoleniek za kalendárny rok. V prípade nezhody medzi stranami stanoví dátum čerpania dovolenky príslušný súd, proti ktorého rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok. Konanie je zrýchlené a má prioritu. 3. V každom podniku bude vypracovaný rozvrh čerpaní dovoleniek. Pracovník musí byť informovaný o dátumoch, ktoré sa ho týkajú, najmenej dva mesiace pred začiatkom dovolenky. V prípade, že doba dovolenky stanovená v podnikovom rozvrhu čerpania dovoleniek, na ktorý odkazuje predchádzajúci pododsek, spadá do obdobia dočasnej pracovnej neschopnosti v dôsledku tehotenstva, pôrodu alebo dojčenia, alebo do obdobia, počas ktorého sa pracovný pomer podľa článku 48 ods. 4 tohto zákona prerušuje, má pracovník právo na čerpanie dovolenky v inom období, než je obdobie jeho dočasnej pracovnej neschopnosti alebo dovolenky, ktorá mu bola priznaná na základe uplatnenia uvedeného ustanovenia, po skončení uvedeného obdobia prerušenia, napriek tomu, že príslušný kalendárny rok, do ktorého spadá dovolenka, už uplynul.“
29

Komisia do sporného rozhodnutia v podstate prevzala dôvody, na ktoré sa odvolávali nemecké orgány. Navyše preskúmala, či existuje vyšší verejný záujem uvedený v článku 4 ods. 3 prvom pododseku nariadenia č. 1049/2001 odôvodňujúci zverejnenie tohto listu. Vo veci samej sa domnievala, že jej nebol predložený nijaký dôkaz, z ktorého by vyplývala existencia prípadného vyššieho verejného záujmu v zmysle tohto ustanovenia, ktorý by prevažoval nad požiadavkou ochrany rozhodovacieho procesu Komisie.
17

Tak by to bolo najmä vtedy, ak by otázka položená Súdnemu dvoru bola čisto hypotetická alebo ak by výklad právneho predpisu Únie, o ktorý vnútroštátny súd požiadal, nemal žiadnu súvislosť s realitou alebo predmetom sporu vo veci samej. Súdny dvor tak nemá právomoc odpovedať na položenú otázku v prípade, ak by bolo zjavné, že ustanovenie práva Únie podrobené výkladu Súdneho dvora sa nemá uplatniť (rozsudok z 1. októbra 2009, Woningstichting Sint Servatius, C-567/07, Zb. s. I-9021, bod 43 a citovaná judikatúra).
25

L. Sommer podal proti tomuto rozhodnutiu žalobu na vnútroštátny súd, ktorý konštatuje, že po prvé podľa doslovného výkladu spojených ustanovení článku 1 písm. a) a článku 2 písm. a) smernice 2004/114 bulharský štátny príslušník nespadá do pôsobnosti tejto smernice, keďže z dôvodu pristúpenia Bulharskej republiky k Európskej únii 1. januára 2007 už nie je „štátnym príslušníkom tretej krajiny“. Keďže pred týmto pristúpením bulharský štátny príslušník ako štátny príslušník tretej krajiny požíval práva uvedené v smernici 2004/114, odmietnutie vydať pracovné povolenie po uvedenom pristúpení by mohlo predstavovať zhoršenie jeho právneho postavenia alebo menej priaznivé zaobchádzanie v porovnaní so zaobchádzaním so študentmi tretích krajín, ktoré je výslovne zakázané prílohou VI oddielom 1 ods. 14 protokolu o pristúpení. Vnútroštátny súd okrem toho poukazuje na zásadu prednosti uvedenú v treťom pododseku toho istého odseku 14.
4

Odôvodnenia 1 a 4 až 8 nariadenia znejú: „(1) Skúsenosti získané v sektore motorových vozidiel ohľadne distribúcie nových motorových vozidiel... umožňujú definovať kategórie vertikálnych dohôd, ktoré možno považovať za normálne spĺňajúce podmienky ustanovené v článku 81 ods. 3. ... (4) Výhoda výnimky by sa mala obmedziť len na dohody, pri ktorých možno s dostatočnou istotou predpokladať, že splnia podmienky článku 81 ods. 3 [Zmluvy]. (5) Vertikálne dohody spadajúce do kategórií definovaných v tomto nariadení môžu uľahčením lepšej koordinácie medzi zúčastnenými podnikmi zlepšiť hospodársku účinnosť v reťazci výroby alebo distribúcie. Najmä môžu viesť k zníženiu transakčných a distribučných nákladov zúčastnených strán a optimalizácii úrovne ich predaja a investícií. (6) Pravdepodobnosť, že takéto účinky zvýšenia efektívnosti prevážia nad protisúťažnými účinkami spôsobenými obmedzeniami obsiahnutými vo vertikálnych dohodách[,] závisí od stupňa trhovej sily zúčastnených podnikov, a teda od miery, v akej uvedené podniky čelia konkurencii iných dodávateľov tovaru alebo služieb, ktor[é] kupujúci pokladá za vzájomne zameniteľn[é] alebo nahraditeľn[é]... (7) Na základe trhového podielu by sa mali stanoviť prahové hodnoty, aby odrážali trhovú silu dodávateľa. ... Prahové hodnoty, pod ktorými možno predpokladať, že výhody zabezpečené vertikálnymi dohodami prevážia nad ich obmedzujúcimi účinkami, by sa mali meniť s charakteristickými vlastnosťami rozličných druhov vertikálnych dohôd. Možno preto predpokladať, že vo všeobecnosti majú vertikálne dohody takéto výhody, keď príslušný dodávateľ má trhový podiel do 30 % na trhoch distribúcie nových motorových vozidiel alebo náhradných dielov alebo do 40 %, keď sa v predaji nových motorových vozidiel uplatňuje kvantitatívna selektívna distribúcia. ... (8) Nad uvedenými prahovými trhovými podielmi nemožno predpokladať, že vertikálne dohody, ktoré spadajú do rozsahu článku 81 ods. 1[,] zvyčajne umožnia vznik objektívnych výhod takého charakteru a veľkosti, aby vyvážili nevýhody, ktoré vytvoria pre hospodársku súťaž. Také výhody však možno očakávať v prípade kvalitatívnej selektívnej distribúcie bez ohľadu na dodávateľov trhový podiel.“
20

Od 1. januára 2005 do 30. apríla 2010 LG pravidelne čerpala do svojich lokomotív naftu v železničných staniciach Nesterov a Sovietsk, ktoré sa nachádzajú na území enklávy Kaliningrad (Rusko). Toto palivo sa načerpalo do štandardných nádrží lokomotív a potom bolo v týchto nádržiach dovezené na colné územie Európskej únie bez toho, aby bolo podané colné vyhlásenie.
17

V tejto súvislosti, ako uviedol generálny advokát v bode 39 svojich návrhov, by bolo v rozpore s cieľom sledovaným článkom 23 ods. 1 poslednou vetou nariadenia č. 1008/2008, ktorým je ochrana zákazníka využívajúceho služby leteckej dopravy, ak by táto ochrana závisela od toho, či voliteľná doplnková služba súvisiaca so samotným letom a príplatok týkajúci sa tejto služby, ktoré sa navrhujú v rámci procesu rezervácie tohto letu, pochádzajú od leteckého dopravcu alebo iného subjektu, než je tento dopravca, ktorý je od neho právne a hospodársky nezávislý. Ak by bolo totiž možné, aby táto ochrana závisela od postavenia poskytovateľa tejto doplnkovej služby a priznala by sa len vtedy, ak by túto službu poskytoval letecký dopravca, uvedenú ochranu by bolo jednoduché obísť, a teda uvedený cieľ by bol istotne ohrozený. V každom prípade je takýto postup nezlučiteľný s článkom 22 smernice 2011/83.
16

Neurim napadla toto odmietnutie na High Court of Justice (Chancery division – Patents Court), pričom v podstate tvrdila, že na uplatnenie článku 3 písm. d) nariadenia o DOO bolo relevantné OUT týkajúce sa výrobku, pre ktorý požadovala DOO. Žaloba Neurim bola zamietnutá, a preto podala opravný prostriedok na Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division). Hoci sa tento súd domnieval, že tvrdenia Neurim sú dôvodné, rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky: „1. Má sa pri výklade článku 3 nariadenia [o DOO] v prípade, keď [OUT] A bolo udelené pre liečivo obsahujúce aktívnu zložku, chápať článok 3 písm. d) v tom zmysle, že bráni vydaniu [DOO] založeného na neskoršom [OUT] B, ktoré sa týka iného liečiva obsahujúceho rovnakú aktívnu zložku, pokiaľ sa rozsah ochrany poskytovanej základným patentom v zmysle článku 4 nevzťahuje na [OUT týkajúce sa] liečiva, ktoré je predmetom skoršieho [OUT]? 2. Pokiaľ vydanie [DOO] nie je vylúčené, znamená to, že článok 13 ods. 1 nariadenia [o DOO] sa má vykladať v tom zmysle, že ‚prvé [OUT] v Spoločenstve‘ musí byť [OUT týkajúce sa] liečiva v rozsahu ochrany poskytovanej základným patentom v zmysle článku 4? 3. Sú odpovede na vyššie uvedené otázky odlišné, pokiaľ skoršie [OUT] bolo udelené pre veterinárne liečivo v rámci konkrétneho liečebného postupu a neskoršie [OUT] bolo udelené pre humánny liek v rámci iného liečebného postupu? 4. Sú odpovede na vyššie uvedené otázky odlišné, pokiaľ neskoršie [OUT] vyžadovalo kompletnú žiadosť v súlade s článkom 8 ods. 3 smernice 2001/83/ES (predtým kompletnú žiadosť podľa článku 4 smernice 65/65/EHS)? 5. Sú odpovede na vyššie uvedené otázky odlišné, pokiaľ liečivo, na ktoré sa vzťahuje [OUT] A, patrí do pôsobnosti ochrany iného patentu, ktorý patrí inému registrovanému majiteľovi než žiadateľovi o [DOO]?“
56

Z toho vyplýva, že vzhľadom na obsah uvedenej zásady medzinárodného zvykového práva o súdnej imunite štátov treba zastávať názor, že táto zásada nebráni uplatneniu nariadenia č. 44/2001 v spore, ako je ten vo veci samej, v ktorom zamestnanec požaduje vyplatenie náhrad a namieta voči ukončeniu pracovnej zmluvy, ktorú uzavrel so štátom, v prípade ak súd, ktorému bola vec predložená, konštatuje, že úlohy vykonávané zamestnancom nespadajú do výkonu verejnej moci alebo ak žaloba nezasahuje do bezpečnostných záujmov štátu. Na základe tohto konštatovania môže súd, ktorému bola vec predložená, ako ten vo veci samej, tiež zastávať názor, že spor spadá do vecnej pôsobnosti nariadenia č. 44/2001.
41

Bolo by totiž v rozpore s cieľmi nariadení č. 733/2002 a 874/2004, ak by sa držiteľovi prednostných práv, ktorý disponuje takými právami v celom rozsahu, no nespĺňa kritérium prítomnosti na území Únie, umožnilo získať názov domény .eu vo svoj prospech prostredníctvom osoby, ktorá uvedené kritérium prítomnosti spĺňa, no nie je držiteľom ani časti uvedených práv, a to ani dočasne.
30

V tejto súvislosti sa vnútroštátny súd predovšetkým pýta, či rozsudky zo 16. decembra 2004, My (C-293/03, Zb. s. I-12013), a zo 16. februára 2006, Öberg (C-185/04, Zb. s. I-1453), neurčujú takýto prístup povinne, najmä vzhľadom na to, že prvý z týchto rozsudkov zdôrazňuje, že vzhľadom na článok 10 ES by sa nemalo pripustiť, aby vnútroštátna právna úprava mohla byť prekážkou zárobkovej činnosti v inštitúcii Európskej únie, a tak od nej odrádzať tým, že zamestnanca zbavuje výhody dávok sociálneho zabezpečenia, na ktoré by mal nárok v zmysle svojho vnútroštátneho režimu, ak by takúto činnosť nevykonával. Bolo by však treba určiť, či skutočnosť, že mzdy zamestnancov ECB sú oslobodené od nemeckých daní z príjmov, pričom rodičovský príspevok je financovaný z daní, bráni uplatňovaniu tohto konceptu na prípad, ako je ten, o ktorý ide vo veci samej.
—

usporiadateľ hry by nemal možnosť ekonomicky preniesť na výhercov DPH, ktorá zaťažuje sumy určené na výhru. Nie je teda možné preniesť ekonomickú záťaž z tejto dane. Narušenie súvisiace s daňovou neutralitou systému DPH by sa pritom mohlo zmierniť, ak by do zdaniteľného základu neboli zahrnuté vyplácané výhry.
20

Naproti tomu druhý účastník konania, hoci pripúšťa, že B treba považovať za leteckú spoločnosť pôsobiacu v sektore medzinárodnej leteckej dopravy za odplatu, a to aj napriek tomu, že jedinou odplatne prepravovanou osobou bol X, zastáva názor, že pokiaľ A sama neuskutočňuje medzinárodné lety, ale dodala lietadlá z Francúzska do Fínska, kde ich bezodplatne zverila do používania B, sporné nadobudnutia nemôžu byť oslobodené od DPH.
32

V tomto prípade treba leštiace vankúšiky ako vo veci samej vzhľadom na ich vlastnosti v zásade zaradiť do kapitoly 39 KN. V súlade s poznámkou 2 písm. p) k tejto kapitole však do nej nepatria výrobky zaradené do triedy XVI KN, ktorá sa týka najmä častí, súčastí a príslušenstva určených na stroje patriace do položiek tejto triedy. Treba preto preskúmať, či také leštiace vankúšiky môžu byť zaradené do uvedenej triedy XVI, a najmä do položky 8466 KN (alebo do položky 8486 KN od nadobudnutia účinnosti nariadenia č. 1549/2006) ako „časti a súčasti“ alebo „príslušenstvo“ strojov na leštenie doštičiek z polovodičových materiálov, ktoré patria do položky 8464 KN ako „obrábacie stroje na kameň, keramické látky, betón, azbestový cement alebo podobné nerastné materiály alebo stroje na obrábanie skla za studena“ (alebo do položky 8486 KN ako „stroje a prístroje druhu používaného výlučne alebo hlavne na výrobu polovodičových… doštičiek [alebo] polovodičových prvkov“ od nadobudnutia účinnosti nariadenia č. 1549/2006).
2.

Je právna úprava, ktorá v prípade nezapísania dotknutej osoby do registra platcov [DPH] umožňuje uložiť jej pokutu, ktorá zodpovedá dani obvykle dlžnej v závislosti od hodnoty dodaného tovaru, hoci keby sa do uvedeného registra zapísala, daň by nebola povinná zaplatiť, v súlade so zásadou proporcionality?“