19

Za týchto okolností Areios Pagos (Kasačný súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky: „1. Predstavuje nepriamu diskrimináciu na základe veku podľa článku 2 ods. 1, článku 2 ods. 2 písm. b) a článku 3 ods. 1 písm. c) smernice 2000/78 prijatie právnej úpravy členským štátom, vzťahujúcej sa na štátne orgány, orgány miestnej samosprávy a právnické osoby podľa verejného práva, a všeobecne na všetky subjekty verejného sektora v širšom zmysle (súkromnoprávne subjekty) v postavení zamestnávateľov, akou je právna úprava uvedená v § 34 ods. 1 písm. c), § 34 ods. 3 prvom pododseku a v § 34 ods. 4 zákona č. 4024/2011, na základe ktorej zamestnanci vyššie uvedených subjektov pracujúci na základe súkromnoprávneho pracovného vzťahu podliehajú na obdobie najviac dvadsaťštyri mesiacov režimu rezervy pracovníkov, pričom jediným podstatným kritériom je čas ostávajúci do splnenia podmienok na priznanie nároku na starobný dôchodok, zodpovedajúci tridsiatim piatim rokom dôchodkového poistenia dosiahnutým v období medzi 1. januárom 2012 a 31. decembrom 2013, a to aj so zreteľom na skutočnosť, že podľa právnych predpisov týkajúcich sa sociálneho poistenia platných v danom čase sa na získanie nároku na starobný dôchodok v rámci pracovného pomeru vyžadovalo okrem iných prípadov, ktoré nie sú v prejednávanej veci relevantné, (najmenej) 10500 pracovných dní (35 rokov) poistenia v [Idryma Koinonikon Asfaliseon (IKA) (inštitúcia sociálneho zabezpečenia)] alebo v inej inštitúcii poisťujúcej zamestnancov a dovŕšenie (najmenej) 58 rokov veku zamestnanca, samozrejme s tým, že v závislosti od konkrétneho prípadu sa nevylučovala možnosť splniť podmienku poistného obdobia (35 rokov) v odlišnom veku? 2. V prípade kladnej odpovede na prvú otázku, možno prijatie režimu rezervy pracovníkov objektívne a primerane odôvodniť podľa článku 2 ods. 2 písm. b) bodu i) a článku 6 ods. 1 písm. a) smernice 2000/78 vzhľadom na okamžitú potrebu zabezpečiť organizačné, prevádzkové a rozpočtové výsledky a najmä naliehavú potrebu znížiť verejné výdavky s cieľom dosiahnuť do konca roku 2011 konkrétne kvantitatívne ciele uvedené v dôvodovej správe k zákonu [č. 4024/2011], v súlade so špecifikáciou v strednodobom rozpočtovom rámci, a to na účely dodržania záväzkov Helénskej republiky voči veriteľským partnerom pri riešení akútnej a dlhodobej hospodárskej a finančnej krízy, ktorou krajina prechádza, a zároveň na účely racionalizácie verejných financií a obmedzenia rozširovania verejného sektora? 3. V prípade kladnej odpovede na druhú otázku, a) je na dosiahnutie vyššie uvedených cieľov podľa článku 2 ods. 2 písm. b) bodu i) a článku 6 ods. 1 písm. a) smernice 2000/78 primerané a nevyhnutné prijať opatrenie, akým je opatrenie uvedené v § 34 ods. 1 písm. c) zákona č. 4024/2011, ktorým sa stanovuje prudké zníženie odmeňovania zamestnancov podliehajúcich režimu rezervy pracovníkov, a to na 60 % ich základného platu poberaného v čase zaradenia do predmetného režimu, s tým, že uvedení zamestnanci nie sú povinní pracovať pre dotknutý verejný orgán, a ktoré (de facto) vedie ku strate možnosti akéhokoľvek zvýšenia platu a kariérneho postupu, pokiaľ ide o obdobie od ich zaradenia do režimu rezervy pracovníkov po skončenie pracovného pomeru z dôvodu získania nároku na starobný dôchodok, a to v situácii, v ktorej kumulatívne platia tieto podmienky: i) predmetnému zamestnancovi sa zachováva možnosť nájsť si iné zamestnanie (v súkromnom sektore), alebo môže počas uplatňovania režimu rezervy pracovníkov vykonávať slobodné povolanie alebo podnikať na základe živnostenského oprávnenia bez toho, aby stratil právo na získanie vyššie uvedenej sumy zo základného platu, ak odmena alebo príjem z nového povolania alebo zamestnania nepresiahne sumu vo výške platu poberaného pred začiatkom plynutia režimu rezervy pracovníkov, pričom v takom prípade sa vyššie uvedený základný plat zníži o daný rozdiel – § 34 ods. 1 písm. f) zákona č. 4024/2011; ii) orgán verejnej správy v postavení zamestnávateľa, a v prípade jeho zrušenia [úrad práce], preberá povinnosť platiť príslušnej poisťovni až do času odchodu zamestnanca do dôchodku odvody na sociálne zabezpečenie za zamestnávateľa aj zamestnanca, t. j. príspevky na dôchodkové zabezpečenie, na doplnkové zdravotné a nemocenské poistenie a doplnkové sociálne poistenie, a to na základe platu, ktorý zamestnanec poberal pred zaradením do režimu rezervy pracovníkov – § 34 ods. 1 písm. d) zákona č. 4024/2011; iii) výnimky z uplatňovania režimu rezervy pracovníkov sa stanovujú pre zraniteľné sociálne skupiny vyžadujúce ochranu (manželský partner osoby, ktorá je zaradená do režimu rezervy pracovníkov, manželský partner alebo dieťa s mierou invalidity najmenej 67 %, ktoré so zamestnancom žijú v spoločnej domácnosti a sú od neho závislé, zamestnanec s mierou invalidity najmenej 67 %, ak je zamestnanec hlavou mnohopočetnej rodiny, v prípade rodiča samoživiteľa, ak žijú v spoločnej domácnosti a sú závislí od dotknutého zamestnanca) – § 34 ods. 1 písm. b) zákona č. 4024/2011; iv) prednostne sa ponúka možnosť preradenia takéhoto zamestnanca na iné voľné pracovné miesto v orgánoch verejnej správy na základe objektívnych kritérií zohľadňujúcich zásluhy, a to prostredníctvom zaradenia do poradia [Vyššej rady pre výber zamestnancov] – § 34 ods. 1 písm. a) zákona č. 4024/2011 – pričom táto možnosť je de facto obmedzená prudkým znížením prijímania zamestnancov rôznymi subjektmi vo verejnej sfére z dôvodu potreby znižovania výdavkov; v) zabezpečí sa prijatie opatrení na účely splácania hypotekárnych úverov, ktoré zamestnancom zaradeným do režimu rezervy pracovníkov poskytla Štátna úverová banka, ako aj na účely uzavretia dohody medzi štátom a združením gréckych bánk s cieľom uľahčiť splácanie pôžičiek, ktoré dotknutým zamestnancom poskytli iné banky, a to pomerne k ich celkovým rodinným príjmom a ich finančnej situácii – § 34 ods. 10 a 11 zákona č. 4024/2011; vi) neskoršie znenie zákona (§ 1 ods. 15 zákona č. 4038/2012 – FEK A’ 14) stanovuje prijatie aktu týkajúceho sa odchodu do dôchodku, ako aj platobný výmer, pričom priznáva absolútnu prioritu zamestnancom uvedeným v bodoch ii) a iii) a v každom prípade najneskôr do štyroch mesiacov od skončenia pracovného pomeru a od predloženia príslušnej dokumentácie na účely priznania nároku na dôchodok, a vii) k vyššie uvedenej strate možnosti kariérneho postupu a zvýšenia platu za obdobie, v ktorom sú zamestnanci s pracovnoprávnymi zmluvami podľa súkromného práva zaradení do režimu rezervy pracovníkov, a to až do skončenia ich pracovného pomeru z dôvodu vzniku nároku na starobný dôchodok, vo väčšine prípadov, vrátane prejednávanej veci, nedôjde, pretože zamestnanec v dôsledku svojho dlhodobého zamestnania v orgáne verejnej správy vyčerpal možnosti rastu v rámci platových tried a/alebo kariérneho postupu podľa príslušných právnych predpisov? b) je na dosiahnutie vyššie uvedeného cieľa podľa článku 2 ods. 2 písm. b) bodu i) a článku 6 ods. 1 písm. a) smernice 2000/78 primerané a nevyhnutné prijať opatrenie, akým je opatrenie uvedené v § 34 ods. 1 písm. e) zákona č. 4024/2011, ktoré vedie k úplnej (alebo čiastočnej) strate nároku podľa § 8 druhého odseku zákona č. 3198/1955, čiže na dávku vyplácanú v prípade prepustenia zamestnanca alebo skončenia jeho pracovného pomeru z dôvodu splnenia podmienok na priznanie nároku na starobný dôchodok vo výške 40 % odstupného poskytovaného pri prepustení zamestnancov s doplnkovým poistením (a ktoré pri verejnoprospešných orgánoch verejnej správy alebo verejných subjektoch dotovaných štátom, akým je odporca, právnická osoba podľa súkromného práva, nemôže prekročiť maximálnu sumu 15000 eur), a to v dôsledku započítania tejto dávky so zníženou odmenou poberanou v priebehu zaradenia do režimu rezervy pracovníkov, pričom je potrebné vziať do úvahy, že v súlade s vyššie uvedenými platnými pracovnoprávnymi predpismi by predmetný zamestnanec v každom prípade získal takto znížené odstupné, a to v prípade podania výpovede, ako aj pri prepustení zo strany inštitúcie, v ktorej pracoval?“