22

Uznesením z 13. februára 2014 Fővárosi Törvényszék rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru pätnásť prejudiciálnych otázok: „1. Je zlučiteľná s článkom 56 ZFEÚ nediskriminačná právna úprava členského štátu, ktorou sa jediným aktom a bez adaptačného obdobia späťnásobí predchádzajúca suma priamej dane, ktorá sa musí zaplatiť za hracie automaty prevádzkované v herniach, nazývanej daň z hry, a ktorou sa navyše zavádza daň z hry s percentuálnou sadzbou, takže sa obmedzuje činnosť prevádzkovateľov hazardných hier, ktorí prevádzkujú herne? 2. Možno článok 34 ZFEÚ vykladať v tom zmysle, že do jeho pôsobnosti spadá nediskriminačná právna úprava členského štátu, ktorou sa jediným aktom a bez adaptačného obdobia späťnásobí predchádzajúca suma priamej dane, ktorá sa musí zaplatiť za hracie automaty prevádzkované v herniach, nazývanej daň z hry, a ktorou sa navyše zavádza daň z hry s percentuálnou sadzbou, takže sa obmedzuje dovoz hracích automatov do Maďarska z územia Európskej únie? 3. V prípade kladnej odpovede na prvú a/alebo druhú otázku, môže sa členský štát odvolávať výlučne na nápravu rozpočtovej situácie v rámci uplatňovania článku 36 ZFEÚ, článku 52 ods. 1 ZFEÚ a článku 61 ZFEÚ alebo existencie naliehavých dôvodov? 4. V prípade kladnej odpovede na prvú a/alebo druhú otázku, treba – so zreteľom na článok 6 ods. 3 ZEÚ – vziať do úvahy všeobecné právne zásady v súvislosti s obmedzeniami stanovenými členským štátom a s poskytnutím obdobia na prispôsobenie sa daňovému predpisu? 5. V prípade kladnej odpovede na prvú a/alebo druhú otázku, možno vykladať rozsudok vydaný vo veci Brasserie du pêcheur a Factortame (C‑46/93 a C‑48/93, EU:C:1996:79) v tom zmysle, že porušenie článku 34 ZFEÚ a/alebo článku 56 ZFEÚ môže zakladať zodpovednosť členských štátov za škodu z dôvodu, že uvedené ustanovenia – vzhľadom na ich priamy účinok – priznávajú práva jednotlivcom z členských štátov? 6. Možno smernicu 98/34 vykladať v tom zmysle, že vnútroštátny daňový predpis, ktorým sa jedným aktom späťnásobí suma priamej dane, a to dane z hry, ktorá sa musí platiť za hracie automaty prevádzkované v herniach, a ktorým sa navyše zavádza daň s percentuálnou sadzbou, predstavuje ‚de facto technický predpis‘? 7. V prípade kladnej odpovede na šiestu otázku, môže jednotlivec z niektorého členského štátu voči tomuto štátu namietať, že uvedený členský štát porušil článok 8 ods. 1 a/alebo článok 9 ods. 1 smernice 98/34, lebo došlo k nesplneniu povinnosti členského štátu, ktoré zakladá zodpovednosť za škodu? Je účelom smernice 98/34 priznať individuálne práva? Na základe akých kritérií musí vnútroštátny súd posúdiť, či sa Magyar Állam dopustil dostatočne závažného porušenia, a aký druh nároku na náhradu škody môže také porušenie zakladať? 8. Je v súlade s článkom 56 ZFEÚ nediskriminačná právna úprava členského štátu, ktorá s okamžitou účinnosťou zakazuje prevádzkovanie hracích automatov v herniach bez toho, aby dotknutým prevádzkovateľom hazardných hier poskytla prechodné alebo adaptačné obdobie alebo im ponúkla primerané odškodnenie, a zároveň stanovuje monopol na prevádzkovanie hracích automatov pre kasína? 9. Možno článok 34 ZFEÚ vykladať v tom zmysle, že toto ustanovenie musí mať rozhodujúci význam a byť uplatniteľné aj v prípade, ak členský štát prijme nediskriminačnú právnu úpravu, ktorá síce priamo nezakazuje dovoz hracích automatov z územia Európskej únie, ale obmedzuje alebo zakazuje ich používanie a prevádzkovanie v rámci prevádzkovania hazardných hier bez toho, aby dotknutým prevádzkovateľom hazardných hier, ktorí vykonávajú túto činnosť, poskytla prechodné alebo adaptačné obdobie alebo odškodnenie? 10. V prípade kladnej odpovede na ôsmu a/alebo deviatu otázku, aké kritériá musí vnútroštátny súd vziať do úvahy pri rozhodovaní o tom, či obmedzenie bolo nevyhnutné, vhodné a primerané v rámci uplatňovania článku 36 ZFEÚ, článku 52 ods. 1 ZFEÚ a článku 61 ZFEÚ alebo existencie naliehavých dôvodov? 11. V prípade kladnej odpovede na ôsmu a/alebo deviatu otázku, treba – so zreteľom na článok 6 ods. 3 ZEÚ – vziať do úvahy všeobecné právne zásady v súvislosti s obmedzeniami stanovenými členským štátom a s poskytnutím adaptačného obdobia? Majú sa zohľadniť základné práva – ako je vlastnícke právo a zákaz vyvlastnenia bez náhrady – v súvislosti s obmedzením, ku ktorému dochádza v prejednávanom prípade, a ak áno, ako? 12. V prípade kladnej odpovede na ôsmu a/alebo deviatu otázku, možno vykladať rozsudok vydaný vo veci Brasserie du pêcheur a Factortame (C‑46/93 a C‑48/93, EU:C:1996:79) v tom zmysle, že porušenie článku 34 ZFEÚ a/alebo článku 56 ZFEÚ môže zakladať zodpovednosť členských štátov za škodu z dôvodu, že uvedené ustanovenia – vzhľadom na ich priamy účinok – priznávajú práva jednotlivcom z členských štátov? 13. Možno smernicu 98/34/ES vykladať v tom zmysle, že vnútroštátny predpis, ktorý tým, že vyhradzuje prevádzkovanie hracích automatov pre kasína, zakazuje ich prevádzkovanie v herniach, predstavuje ‚inú požiadavku‘? 14. V prípade kladnej odpovede na trinástu otázku, môže jednotlivec z niektorého členského štátu voči tomuto štátu namietať, že uvedený členský štát porušil článok 8 ods. 1 a/alebo článok 9 ods. 1 smernice 98/34, lebo došlo k nesplneniu povinnosti členského štátu, ktoré zakladá zodpovednosť za škodu? Na základe akých kritérií musí vnútroštátny súd posúdiť, či sa žalovaný dopustil dostatočne závažného porušenia, a aký druh nároku na náhradu škody môže také porušenie zakladať? 15. Uplatňuje sa zásada práva Únie, podľa ktorej sú členské štáty povinné zaplatiť jednotlivcom náhradu škody vyplývajúcej z porušení práva Únie pripísateľných členským štátom, aj v prípade, ak má členský štát v oblasti, ktorej sa týka prijatý predpis, suverenitu? Slúžia základné práva a všeobecné právne zásady, ktoré vyplývajú z ústavných tradícií spoločných pre členské štáty, aj v tomto prípade ako usmernenie?“