NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA

M. POIARES MADURO

prednesené 2. februára 2006 1( )

Vec C‑11/05

Friesland Coberco Dairy Foods BV, vystupujúci pod názvom

„Friesland Supply Point Ede“

proti

Inspecteur van de Belastingdienst/Douane Noord/kantoor Groningen

[návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný Gerechtshof te Amsterdam (Holandsko)]

„Colný kódex Spoločenstva – Colný režim prepracovania pod colným dohľadom – Dosah záverov Výboru pre colný kódex“

1. Gerechtshof te Amsterdam (Holandsko) sa Súdneho dvora pýta na fungovanie colného režimu prepracovania pod colným dohľadom upraveného v článkoch 130 až 136 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva( ), zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2700/2000 zo 16. novembra 2000( ) (ďalej len „colný kódex“). Spoločnosť Friesland Coberco Dairy Foods BV (ďalej len „Coberco Dairy Foods“) napáda rozhodnutie o zamietnutí povolenia na prepracovanie pod colným dohľadom, ktoré jej zaslal Inspecteur van de Belastingdienst/Douane Noord/Kantoor Groningen (daňový inšpektorát/colná správa sever/colný úrad v Groningene). Vnútroštátny súd sa Súdneho dvora predovšetkým pýta na záväznosť a platnosť záverov Výboru pre colný kódex (ďalej len „výbor“), lebo vo veci samej sa colné orgány pri zamietnutí povolenia opierali o tieto závery.

I – Skutkový stav, právny rámec a prejudiciálne otázky

2. Coberco Dairy Foods vyrába ovocné džúsy. Na prípravu týchto nápojov Coberco Dairy Foods ako základný materiál používa koncentrované ovocné džúsy, cukry, príchute, minerály a vitamíny, ktoré nakupuje od spoločností usadených sčasti v členských štátov a sčasti v tretích štátoch. Výroba zahŕňa zmiešanie ovocných štiav s vodou a cukrom, pasterizáciu výrobku a následné balenie výrobku.

3. Uplatnením článku 132 colného kódexu( ) Coberco Dairy Foods podala 23. júla 2002 žiadosť o povolenie na prepracovanie troch výrobkov pod colným dohľadom, a to jablkového džúsu s prídavkom cukru (650 000 kg ročne v hodnote 650 000 eur ročne), pomarančového džúsu s prídavkom cukru (350 000 kg ročne v hodnote 350 000 eur ročne) a bieleho cukru, ktorý nie je vyrobený z cukrovej trstiny (10 000 000 kg ročne v hodnote 3 000 000 eur ročne). V žiadosti sa uvádzali dva prepracované výrobky: jablkový džús s prídavkom cukru a pomarančový džús s prídavkom cukru.

4. Cieľ colného režimu prepracovania pod colným dohľadom, o ktorý žiada Coberco Dairy Foods, je uvedený v článku 130 colného kódexu:

„Colný režim prepracovania pod colným dohľadom umožňuje podrobiť tovar, ktorý nie je tovarom spoločenstva, na colnom území spoločenstva takým operáciám, ktoré zmenia jeho vlastnosti alebo stav bez toho, aby podliehal dovoznému clu alebo obchodno-politickým opatreniam a umožňuje prepustiť do volného obehu výrobky, ktoré vznikli pri týchto operáciách s uplatnením pre ne platného dovozného cla. Tieto výrobky sa označujú ako prepracované výrobky.“

5. Coberco Dairy Foods tvrdí, že ak by bola vďaka výhode udelenej vydaním požadovaného povolenia oslobodená od dovozného cla za nakúpený cukor, ktorý pochádza z tretích krajín, bola by pripravená vykonať spracovateľské činnosti na území Spoločenstva.

6. Nevyhnutné kumulatívne podmienky na získanie takéhoto povolenia sú stanovené v článku 133 colného kódexu. Pokiaľ ide o hospodárske podmienky, článok 133 písm. e) stanovuje, že „ak sú splnené podmienky potrebné na to, aby tento režim prispel k vytvoreniu alebo zachovaniu spracovateľskej činnosti v spoločenstve bez toho, aby tým boli nepriaznivo ovplyvnené zásadné záujmy výrobcov rovnakého [obdobného – neoficiálny preklad] tovaru v spoločenstve (hospodárske podmienky). Prípady, v ktorých sa hospodárske podmienky považujú za splnené, sa môžu určiť v súlade s postupom výboru“.

7. V Spoločenstve je výroba a cena cukru upravená nariadením Rady (ES) č. 1260/2001 z 19. júna 2001 o spoločnom organizovaní trhu v sektore cukru( ). Podľa článku 552 ods. 1 a prílohy 76 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie č. 2913/92( ), zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 444/2002 z 11. marca 2002( ), sa pri všetkých tovaroch podliehajúcich opatreniam poľnohospodárskej politiky „skúmajú hospodárske podmienky“. Podľa odseku 2 toho istého článku pri týchto tovaroch „hospodárske podmienky preskúma výbor“. Odkazuje sa najmä na článok 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu, podľa ktorého „príslušné colné orgány zoberú do úvahy závery výboru“. Skúmanie hospodárskych podmienok uplatnením článku 502 ods. 3 tohto nariadenia musí preukázať, „či použitie zdrojov, ktoré nepochádzajú zo spoločenstva, umožňuje, aby sa v spoločenstve vytvorili a zachovali spracovateľské činnosti“.

8. Uplatnením tohto postupu Komisia Európskych spoločenstiev predložila 22. augusta 2003 výboru pracovný dokument, z ktorého vyplýva, že „predmetný podnik požiadal o uvedené povolenie z dôvodu tvrdej konkurencie zo strany výrobcov strednej a východnej Európy“. Tento dokument citovaný aj v písomných pripomienkach Komisie uvádza, že „na základe cenovej úrovne obdobných výrobkov týchto výrobcov a preferenčnej sadzby 0 % na koncentrovaný jablkový džús pochádzajúci z Poľska sú tieto výrobky vysoko konkurenčne schopné v porovnaní s výrobkami dotknutého podniku, ktoré sú predávané v Spoločenstve“. Podľa tohto dokumentu „ak nebude možné uplatniť tento colný režim, bude pravdepodobne rozhodnuté o prepracovaní výrobkov skôr v strednej alebo východnej Európe než v Holandsku“. Coberco Dairy Foods predpokladá investovať na začiatku 750 000 eur do výstavby podniku, ktorý umožní vytvoriť asi dve pracovné miesta.

9. Na zasadnutí 18. septembra 2003 vypočul výbor zástupcu generálneho riaditeľstva Komisie pre oblasť „Poľnohospodárstvo“, ktorý podľa zápisnice zo zasadnutia uviedol, že „výrobcovia cukru v Spoločenstve sú... pod tlakom. Dovozy ‚s oslobodením od cla‘ v rámci colného režimu prepracovania pod colným dohľadom tento tlak zvyšujú“. Na konci zasadnutia výbor dospel k záveru, že hospodárske podmienky uvedené v článku 133 písm. e) colného kódexu neboli splnené.

10. Dňa 27. októbra 2003 holandská daňová správa sa pri zamietnutí žiadosti spoločnosti Coberco Dairy Foods o povolenie oprela o tieto závery výboru. Sťažnosť proti tomuto rozhodnutiu podanú spoločnosťou, ktorá je žalobcom, daňová správa 2. apríla 2004 zamietla a z tohto dôvodu Coberco Dairy Foods 10. mája 2004 podala žalobu na Gerechtshof te Amsterdam, v ktorej žiadala zrušenie tohto rozhodnutia.

11. Coberco Dairy Foods na tomto súde argumentovala tým, že inšpektor mal využiť svoj priestor na voľnú úvahu a zamietnuť závery výboru, ktoré sa odvolávajú na záujmy výrobcov cukru v Spoločenstve, hoci hospodárske podmienky uvedené v článku 133 písm. e) colného kódexu a článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu boli splnené. Namiesto zohľadnenia hospodárskeho záujmu výrobcov surovín používaných pri výrobe cukru by sa inšpektor mal oprieť o existenciu spracovateľského priemyslu v Spoločenstve.

12. Colný inšpektor zaujal opačné stanovisko a uvádza, že výbor správne dospel k záveru, že škoda spôsobená cukrovarskému priemyslu v Spoločenstve nemôže byť vyvážená vytvorením pracovných miest v súvislosti so spracovateľskou činnosťou. Inšpektor vykladá článok 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu tým spôsobom, že vnútroštátne colné orgány nie sú oprávnené odchýliť sa od záverov výboru prijatých takmer jednohlasne.

13. V tejto súvislosti Gerechtshof te Amsterdam prejednávajúci predmetnú vec položil Súdnemu dvoru tieto otázky:

„1. Akým spôsobom je potrebné vykladať text ‚bez toho, aby tým boli nepriaznivo ovplyvnené zásadné záujmy výrobcov rovnakého [obdobného – neoficiálny preklad] tovaru v spoločenstve‘ uvedený v článku 133 písm. e) [colného kódexu]? Smie byť zohľadnený iba trh pre hotové výrobky alebo treba pri prepracovaní pod colným dohľadom skúmať aj ekonomickú situáciu surovín?

2. Treba pri posudzovaní výrazu ‚vytvorenie a zachovanie spracovateľských činností‘ podľa článku 502 ods. 3 [vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu] zohľadniť určitý minimálny počet pracovných miest vytvorených týmito činnosťami? Aké ďalšie kritériá treba uplatniť na výklad citovaného textu nariadenia?

3. Pri zohľadnení odpovedí na prvú a druhú otázku, môže Súdny dvor skúmať platnosť záverov výboru v rámci prejudiciálneho konania?

4. Ak áno, sú potom závery výboru v predmetnej veci platné, pokiaľ ide o ich odôvodnenie, ako aj uvedené ekonomické argumenty?

5. V prípade, že Súdny dvor nie je oprávnený rozhodovať o platnosti záverov výboru, ako potom treba vykladať časť článku 504 ods. 4 [vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu] ‚(colné orgány) zoberú do úvahy závery výboru‘, ak sa colné orgány prvého stupňa a/alebo vnútroštátny odvolací súd domnievajú, že závery výboru nemôžu byť základom pre rozhodnutie o zamietnutí žiadosti o povolenie režimu prepracovania pod colným dohľadom?“

14. Listom z 19. januára 2005 vnútroštátny súd požiadal Súdny dvor o prejednanie návrhu na začatie prejudiciálneho konania v skrátenom konaní v zmysle článku 104a ods. 1 rokovacieho poriadku. Uznesením predsedu Súdneho dvora z 18. marca 2005 bola žiadosť zamietnutá.

15. Na pojednávaní konanom 8. decembra 2005 predložili Coberco Dairy Foods, grécka a holandská vláda, ako aj Komisia svoje stanoviská. Písomnou formou vstúpila do konania aj talianska vláda.

II – Analýza

16. Po preskúmaní otázok Gerechtshof, ktoré sa týkajú úlohy výboru a povahy jeho záverov, ako aj ich dôsledkov pre vnútroštátne colné orgány (tretia až piata otázka), prikročím k výkladu článku 133 písm. e) colného kódexu a článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu, o ktorých vyslovil vnútroštátny súd pochybnosti (prvá a druhá otázka).

A – Dosah zohľadnenia záverov výboru zo strany colných orgánov podľa článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu (piata otázka)

17. Piata otázka vnútroštátneho súdu sa týka výkladu pojmov obsiahnutých v článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu, ktorý stanovuje, že „príslušné colné orgány a všetky ostatné colné orgány, ktoré sa zaoberajú podobnými povoleniami alebo žiadosťami, zoberú do úvahy závery výboru“. Podľa gréckej a holandskej vlády sú vnútroštátne orgány viazané závermi výboru.

18. Na druhej strane zo znenia sporného článku nevyplýva, že by tieto závery mali záväznú povahu. Naopak, ak by to tak bolo, nariadenie by stanovilo, že vnútroštátne colné orgány sú viazané závermi výboru. Znenie článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu teda vnútroštátnemu colnému orgánu nebráni v tom, aby rozhodol inak, než mu odporúča výbor vo svojich záveroch.

19. Dosah záverov výboru nie je presnejšie definovaný. Cieľom sledovaným zriadením výboru, ktorý je uvedený v siedmom odôvodnení colného kódexu, je „zabezpečenie úzkej a účinnej spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou“. Takáto spolupráca sa nemôže zamieňať so situáciou, keď by predpis nariaďoval prijatie rozhodnutia zo strany Spoločenstva, v ktorom by závery výboru zaväzovali členské štáty.( )

20. Príslušný vnútroštátny orgán splní požiadavku zohľadnenia záverov, ak v prípade, že sa chce od záverov prijatých výborom odchýliť, svoje rozhodnutie odôvodní. Aj keď colný orgán má iba zohľadniť závery výboru, nemôže sa zbaviť povinnosti posúdiť hospodárske podmienky v zmysle článku 133 písm. e) colného kódexu. Článok 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu teda nestanovuje vnútroštátnym orgánom nijakú povinnosť automaticky sa riadiť závermi výboru. Naopak, práve oni v rámci voľnej úvahy v konečnom dôsledku rozhodujú o vydaní alebo zamietnutí rozhodnutia o prepracovaní pod colným dohľadom. Skutočnosť, že holandské orgány sa v praxi automaticky riadia závermi výboru, aj keď sú negatívne, teda nemožno spájať s výkladom článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu.

21. Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy teda navrhujem Súdnemu dvoru odpovedať na piatu otázku vnútroštátneho súdu, že z príslušnej časti „colné orgány zoberú do úvahy závery výboru“ v článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu nevyplýva, že tieto závery zaväzujú vnútroštátny orgán, ktorý rozhoduje o žiadosti o povolenie colného režimu prepracovania pod colným dohľadom.

B – Eventuálne posúdenie záverov výboru v rámci konania o prejudiciálnej otázke (tretia a štvrtá otázka)

22. Vnútroštátny súd sa pýta aj na právnu povahu záverov výboru. Jeho tretia otázka sa týka možnosti Súdneho dvora rozhodnúť o ich platnosti v rámci prejudiciálneho konania. Ak závery majú záväzný charakter, mohol by Súdny dvor byť príslušný na rozhodnutie o ich platnosti podľa článku 234 ES. V opačnom prípade sa úloha Súdneho dvora obmedzí na ich výklad.

23. V článku 234 písm. b) ES sa uvádza, že Súdny dvor má právomoc rozhodnúť „o platnosti a výklade aktov orgánov Spoločenstva a ECB“. V rozsudku Grimaldi( ) Súdny dvor potvrdil, že „článok 177 [Zmluvy ES (teraz článok 234 ES)] zveruje Súdnemu dvoru právomoc v prejudiciálnom konaní rozhodnúť o platnosti a výklade aktov orgánov Spoločenstva bez akejkoľvek výnimky“. Bez potreby vyjadrovať sa k otázke, či akt výboru môže alebo nemôže byť aktom orgánu Spoločenstva, evidentný nezáväzný charakter záverov bráni tomu, aby bol predmetom posúdenia platnosti v rámci článku 234 ES.

24. Len ustanovenie so záväznými právnymi účinkami môže podliehať kontrole zákonnosti.( ) Z tohto dôvodu pri odpovedi na otázku vnútroštátneho súdu sa má zistiť právna povaha záverov výboru. Pripomienky predložené Súdnemu dvoru sú v tejto otázke rozdielne. Zatiaľ čo Komisia a talianska vláda z fakultatívnej povahy záverov výboru dedukujú, že tieto závery nemajú záväznú povahu, holandská vláda zastáva opačný názor.

25. Komisia tvrdí, že nezáväzný charakter záverov výboru v tejto súvislosti vyplýva zo skutočnosti, že konzultácia s výborom je podľa článku 503 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu fakultatívna. Tento článok totiž stanovuje:

„K preskúmaniu hospodárskych podmienok za účasti Komisie môže dôjsť:

a) ak príslušné colné orgány majú záujem o konzultácie pred alebo po vydaní povolenia;

b) ak iná colná správa vznesie námietky proti vydanému povoleniu;

c) z iniciatívy Komisie.“

26. Podľa článku 552 ods. 2 v spojení s prílohou 76 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu( ) uplatňovaného vo veci samej je však konzultácia s výborom týkajúca sa tovaru, ktorý podlieha opatreniam poľnohospodárskej politiky, povinná. Tento článok je lex specialis, ktorý sa použije namiesto všeobecného ustanovenia obsiahnutého v článku 503 tohto nariadenia, na ktorý sa odvoláva Komisia. Na rozdiel od toho, čo tvrdí Komisia a talianska vláda v písomných pripomienkach, nemožno zo samotného článku 503 vyvodiť, že konzultácia s výborom je vždy fakultatívna. Naopak článok 552 ods. 2 v spojení s prílohou 76 predstavuje výnimku z tohto všeobecného pravidla. Nezáväzný charakter záverov výboru nemožno vydedukovať zo všeobecne fakultatívnej konzultácie. Z tohto dôvodu nemožno len z tohto argumentu ako takého vyvodiť, že Súdny dvor nie je príslušný posúdiť platnosť jeho záverov.

27. Súdny dvor sa už mal možnosť vyjadriť k právnej povahe stanovísk rôznych výborov. Vo svojom rozsudku Dittmeyer( ) Súdny dvor rozhodol, že stanoviská výboru pre nomenklatúru, aj keď „predstavujú dôležité prostriedky na zaistenie jednotného uplatňovania Colného sadzobníka Spoločenstva colnými orgánmi členských štátov a môžu byť považované za platné prostriedky výkladu sadzobníka“, „nie sú právne záväzné, a preto je potrebné v konkrétnom prípade skúmať, či ich znenie je v súlade s ustanoveniami Spoločného colného sadzobníka a nemení ich rozsah“. Túto judikatúru potvrdili v súvislosti s vysvetlivkami Rady pre colnú spoluprácu rozsudky Chem-Tec( ) a Develop Dr. Eisbein( ) a v súvislosti s doplňujúcimi poznámkami kombinovanej nomenklatúry rozsudok Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht( ).

28. V rozsudku Wagner( ) Súdny dvor uviedol obdobné odôvodnenie, keď sa tribunal administratif de Paris pýtal na platnosť poznámky 2 prílohy I inštrukcií Komisie z 11. marca 1981 týkajúcich sa dovozných a vývozných licencií a certifikátov s vopred stanovenou sadzbou náhrady pre poľnohospodárske výrobky [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES C 52, s. 2). Súdny dvor odmietol rozhodnúť o platnosti poznámky, ktorá nie je právne záväzná, z dôvodu vysvetľovacej povahy, preskúmal však, či poznámka správne vykladá právo Spoločenstva.( )

29. Nezáväzný charakter aktov výboru súvisí s úlohou, ktorou je výbor poverený. Na to, aby sme zistili, či sa citovaná judikatúra môže uplatniť analogicky na závery výboru, ako to tvrdí vo svojich pripomienkach Komisia, musí sa objasniť úloha, ktorú mu zveruje colný kódex. Siedme odôvodnenie tohto kódexu uvádza, že „by sa mal v záujme zabezpečenia úzkej a účinnej spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou v tejto oblasti zriadiť Výbor pre colný kódex“. Článok 4 bod 24 colného kódexu definuje postup výboru ako postup uvádzaný v článkoch 247 a 247a alebo v článkoch 248 a 248a kódexu. Právomoc výboru, ako je upravená v článku 249, zahŕňa každú otázku týkajúcu sa colných právnych predpisov. Vo všeobecnosti rýchly náhľad do colného kódexu vedie k zisteniu, že výbor sa vyjadruje v prípadoch, keď treba upresniť fungovanie niektorých colných režimov( ), stanoviť osobitné prípady alebo osobitné podmienky uplatnenia určitých ustanovení( ), definovať rozsah niektorých výnimiek a odchýlok( ). Postupom výboru môžu byť upravené aj prípady, na ktoré kódex nepamätá( ); lehoty( ), sadzby a hraničné hodnoty( ). Napokon výbor môže posúdiť hospodárske podmienky, ktoré musia byť splnené na povolenie určitých colných režimov, ako je v článku 117 písm. c) upravený aktívny zošľachťovací styk a v článku 133 písm. e) prepracovanie pod colným dohľadom. Výbor môže konať v najrôznejších situáciách v rámci správnych, regulačných alebo konzultačných postupov.( ) Vo veci samej sa otázka vnútroštátneho súdu týka konania a úlohy výboru v procese prijímania individuálneho rozhodnutia o schválení alebo zamietnutí špecifického colného režimu prepracovania pod colným dohľadom.

30. V súvislosti s už citovanou judikatúrou Súdneho dvora o právnej povahe záverov výborov vzniká otázka, či výklad práva Spoločenstva zo strany výboru môže zaväzovať príslušný colný orgán. V tejto súvislosti stačí pripomenúť, že znenie článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia colného kódexu hovorí len o tom, že colné orgány „zoberú do úvahy“ závery výboru a zo znenia článku nevyplýva, že by vnútroštátne orgány boli viazané týmito závermi.

31. Z tohto hľadiska nemožno súhlasiť s argumentom holandskej vlády uvedeným na pojednávaní, podľa ktorého z povinnosti konzultácie s Výborom pre colný kódex stanovenej článkom 552 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu vyplýva, že závery prijaté výborom v tejto veci majú záväzný charakter. Povinnosť konzultácie s výborom totiž nemôže byť rovnocenná s povinnosťou riadiť sa závermi, ktoré výbor prijal.

32. Ak príslušné colné orgány nie sú povinné riadiť sa závermi výboru, potom nie je možné spochybňovať ich platnosť bez ohľadu na konečné rozhodnutie colných orgánov, ktoré jediné má záväzné právne účinky. Komisia na pojednávaní správne uviedla, že závery výboru nie sú konečným rozhodnutím. Z tohto dôvodu vnútroštátny súd môže platnosť záverov výboru prijatých ešte pred vydaním konečného rozhodnutia skúmať len nepriamo v rámci preskúmania konečného rozhodnutia.( )

33. Nezáväzná povaha záverov výboru bráni možnosti dovolávať sa kontroly zákonnosti týchto záverov, ako sa tejto kontroly dovolávala holandská vláda vo svojich písomných pripomienkach. Z uvedeného vyplýva, že závery výboru nemôžu byť predmetom prejudiciálneho konania týkajúceho sa ich platnosti. Dôležité však je, že príslušný orgán rozhodujúci o žiadosti o povolenie na prepracovanie pod colným dohľadom sa môže odchýliť od záverov výboru a prípadne prijať iné riešenie, ako bolo navrhované výborom, ak po ukončení vlastného preskúmania predmetných skutkových okolností dospeje k odlišnému záveru.

34. Prax holandských orgánov automaticky sa riadiť závermi výboru, aj keď sú negatívne, totiž nie je zakotvená v práve Spoločenstva. Naopak článok 133 písm. e) colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že umožňuje vnútroštátnym colným orgánom v rámci voľnej úvahy rozhodovať o žiadosti na prepracovanie pod colným dohľadom. Rozsah voľnej úvahy je obmedzený len v takom rozsahu, v akom tieto orgány podľa článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu musia zobrať do úvahy tieto závery. Pokiaľ by právo Spoločenstva malo v úmysle zaviesť systém, v rámci ktorého by vnútroštátne colné orgány boli viazané závermi výboru odporúčajúcimi zamietnutie vydania povolenia na prepracovanie pod colným dohľadom, potom by bolo nevyhnutné právnemu subjektu umožniť odvolať sa proti záverom výboru, ktoré by mali vo vzťahu k nemu povahu konečného rozhodnutia. Ak by sa vnútroštátne orgány museli riadiť závermi výboru pri odôvodnení ich rozhodnutia a súčasne by tieto závery nepodliehali súdnemu preskúmaniu, bolo by právnym subjektom odňaté právo na súdnu ochranu, čo je neprijateľné. V systéme zriadenom colným kódexom, takáto situácia nemá opodstatnenie.

35. Na základe toho navrhujem Súdnemu dvoru odpovedať na tretiu otázku, že závery výboru prijaté podľa článku 133 písm. e) colného kódexu nemôžu byť predmetom preskúmania platnosti v rámci prejudiciálneho konania. Z tohto dôvodu teda nie je potrebné odpovedať na štvrtú otázku.

C – Výklad textu „bez toho, aby tým boli nepriaznivo ovplyvnené zásadné záujmy výrobcov rovnakého [obdobného – neoficiálny preklad] tovaru v spoločenstve“ v článku 133 písm. e) colného kódexu (prvá otázka)

36. Vnútroštátny súd sa pýta, či sa pri posudzovaní žiadosti na účely prípadného povolenia prepracovania pod colným dohľadom podľa tohto ustanovenia musí zohľadniť iba trh s hotovými výrobkami, alebo aj ekonomická situácia na trhu so surovinami použitými pri výrobe hotových výrobkov.

37. Komisia a grécka a holandská vláda navrhujú rozhodnúť, že článok 133 písm. e) colného kódexu sa vzťahuje jednak na posúdenie záujmov výrobcov prepracovaných výrobkov a jednak na posúdenie záujmov výrobcov obdobných tovarov, ktoré sa použili v procese prepracovania. Coberco Dairy Foods sa naopak domnieva, že sú relevantné len záujmy výrobcov hotových výrobkov v Spoločenstve.

38. Ešte pre rozhodnutím medzi týmito dvoma výkladmi najprv pripomínam, že colný režim prepracovania pod colným dohľadom je režimom predstavujúcim odchýlku od všeobecných právnych predpisov. Podmienky na povolenie tohto colného režimu sa teda musia vykladať striktne.

39. Znenie textu článku 133 písm. e) colného kódexu, ktorý sa odvoláva na „zásadné záujmy výrobcov rovnakého [obdobného – neoficiálny preklad] tovaru v spoločenstve“ neupresňuje, či ide len o výrobcov hotových výrobkov, alebo či zahŕňa aj výrobcov surovín použitých pri výrobe hotových výrobkov. Komisia sa na základe francúzskej, talianskej, španielskej a gréckej jazykovej verzie domnieva, že použitie výrazu „tovar“ sa vzťahuje na obdobné tovary, ktoré ešte len majú byť prepracované. Tento argument však nie je presvedčivý, pretože znenie článku nebráni tomu, aby sa text „rovnakého [obdobného – neoficiálny preklad] tovaru“ nevzťahoval na prepracované výrobky. Práve táto nejednoznačnosť textu bola podnetom pre vnútroštátny súd na to, aby požiadal Súdny dvor o výklad.

40. Výklad článku 133 písm. e) colného kódexu teda nemožno oprieť len o jeho znenie, ale pri výklade sa musí zohľadniť aj jeho kontext a cieľ.( )

41. Coberco Dairy Foods sa na podporu ňou navrhovaného výkladu odvoláva na kontext článku 133 písm. e) colného kódexu. V tejto súvislosti porovnáva hospodárske podmienky vedené v článku 117 písm. c) tohto kódexu, ktoré musia byť splnené na povolenie colného režimu aktívneho zošľachťovacieho styku a ktoré odkazujú na „zásadné záujmy výrobcov v spoločenstve“ s hospodárskymi podmienkami v článku 148 tohto kódexu vzťahujúcimi sa na colný režim pasívneho zošľachťovacieho styku, ktoré stanovujú zohľadnenie „zásadných záujmov spracovateľov v spoločenstve“. Podľa Coberco Dairy Foods z použitia iného pojmu než v článku 133 písm. e) colného kódexu vyplýva, že sa daný článok týka výlučne výrobcov hotových výrobkov. Mne sa však nezdá, že takýto dôsledok vyplýva z rôznosti pojmov použitých v týchto článkoch colného kódexu. Z tohto porovnávania naopak vyplýva, že každý článok sa má vykladať vo vzťahu k príslušnému colnému režimu, na ktorý sa uplatňuje, a ani článok 133 písm. e), ani článok 117 neupresňujú, na ktorých výrobcov v Spoločenstve sa vzťahujú.

42. Cieľ colného režimu prepracovania pod colným dohľadom je uvedený v odôvodneniach nariadenia Rady (EHS) č. 2763/83 z 26. septembra 1983 o opatreniach umožňujúcich prepracovanie tovaru pod colným dohľadom pred jeho prepustením do voľného obehu [neoficiálny preklad]( ), ktorým bol daný colný režim zavedený. Tento colný režim bol zavedený s cieľom odstrániť dôsledky určitých sadzobných anomálií: „V určitých špecifických prípadoch zdanenie tovaru v zmysle jeho sadzobného zaradenia alebo podľa stavu, v akom sa nachádza v čase jeho dovozu, môže viesť k väčšiemu daňovému zaťaženiu, než je ekonomicky nutné, a môže zapríčiniť presun niektorých ekonomických činností mimo územie Spoločenstva“ [neoficiálny preklad].( ) Čiže colný režim prepracovania pod colným dohľadom bol zavedený preto, aby zabránil premiestneniu spracovateľských činností mimo územia Spoločenstva v dôsledku skutočnosti, že dovozné náklady surovín by boli vyššie ako vývozné náklady hotových výrobkov, na ktoré sa suroviny použili.

43. Ochrana výrobcov hotových výrobkov v Spoločenstve je teda hlavným cieľom tohto colného režimu. Komisia však vo svojich pripomienkach pripomína, že priveľmi liberálne uplatňovanie tohto výnimočného colného režimu by mohlo vyvolať konflikty medzi záujmami výrobcov hotových výrobkov v Spoločenstve a výrobcami surovín v Spoločenstve, lebo prví výrobcovia by boli zvýhodnení v neprospech druhých výrobcov. Colný režim prepracovania pod colným dohľadom nemá za cieľ vytvoriť takúto hierarchiu medzi výrobcami. Naopak vzhľadom na potrebu zosúladiť colné právo s poľnohospodárskou politikou Spoločenstva( ) stanovuje colný kódex prísnejšie podmienky pre vydanie povolenia na prepracovanie pod colným dohľadom pre výrobky, ktoré sú predmetom spoločnej organizácie trhu. Pre takýto typ výrobkov je totiž konzultácia s výborom povinná v zmysle článku 552 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu. Grécka vláda správne zdôraznila, že vyššie uvedený súlad umožňuje len taký výklad článku 133 písm. e) colného kódexu, ktorý vyžaduje zohľadnenie jednak záujmov výrobcov surovín a jednak záujmov výrobcov hotových výrobkov.

44. Navyše talianska vláda vo svojich pripomienkach uvádza, že colný režim prepracovania pod colným dohľadom zvýhodňuje výrobcov surovín usadených mimo územia Spoločenstva, lebo oslobodzuje ich výrobky od dovozného cla. Z tohto dôvodu je logické skúmať situáciu výrobcov týchto tovarov v Spoločenstve na to, aby sa rozhodlo o povolení colného režimu. Na rozdiel od toho, čo uviedla Coberco Dairy Foods na pojednávaní, je teda dôležité zohľadniť situáciu výrobcov cukru v Spoločenstve, aj keby Coberco Dairy Foods nezamýšľala použiť cukor vyrobený v Spoločenstve pri vlastnej výrobe nápojov.

45. Dodávam, že ak by sa zohľadnili len záujmy výrobcov hotových výrobkov v Spoločenstve, potom by pri colnom režime prepracovania pod colným dohľadom existovalo riziko, že ciele tohto režimu budú obídené. Colný režim aktívneho zošľachťovacieho styku, ktorý dopĺňa colný režim prepracovania pod colným dohľadom, preto môže byť povolený len vtedy, keď je dokázané, že nie sú dotknuté zásadné záujmy výrobcov v Spoločenstve, t. j. tak výrobcov hotových výrobkov, ako aj výrobcov surovín.

46. Na základe uvedeného navrhujem odpovedať na otázku vnútroštátneho súdu, že článok 133 písm. e) colného kódexu sa má vykladať tak, že na povolenie prepracovania pod colným dohľadom sa vyžaduje komplexné posúdenie záujmov výrobcov surovín a výrobcov hotových výrobkov.

D – Výklad výrazu „vytvorenie a zachovanie spracovateľských činností“ uvedeného v článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu (druhá otázka)

47. Vnútroštátny súd sa Súdneho dvora pýta aj na výklad článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu, ktorý odkazuje na „vytvorenie a zachovanie spracovateľských činností“. Presnejšie, otázka sa týka toho, či počet vytvorených pracovných miest je v tejto súvislosti relevantným kritériom.

48. Coberco Dairy Foods tvrdí, že počet vytvorených alebo zachovaných pracovných miest nie je v zmysle článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu relevantný. Podľa holandskej a gréckej vlády a podľa Komisie treba komplexne preskúmať mieru rizika v dotknutom sektore, stupeň právnej úpravy, ako aj výšku investície a počet pracovných miest vytvorených alebo zachovaných prostredníctvom spracovateľských činností.

49. Posúdenie vytvorenia a zachovania spracovateľských činností musí byť konkrétne a musí zohľadniť aktuálne okolnosti. Keďže v tomto nariadení nie je uvedené osobitné kritérium vytvorených pracovných miest, nie je možné existenciu takéhoto kritéria vydedukovať. Na rozdiel od toho, čo tvrdí Coberco Dairy Foods však vytvorenie alebo zachovanie pracovných miest je určite dôležitým hľadiskom, ktoré vnútroštátne colné orgány zohľadňujú. Ich komplexné posúdenie všetkých okolností žiadosti, ktorá im je predložená, zahŕňa aj posúdenie výšky uskutočnenej investície, dĺžky vykonávania činnosti, ako aj akýchkoľvek iných relevantných hľadísk súvisiacich s vytvorením a zachovaním spracovateľských činností.

III – Návrh

50. Na základe vyššie uvedených úvah navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálnu otázku vnútroštátneho súdu takto:

1. Z príslušnej časti „colné orgány zoberú do úvahy závery výboru“ v článku 504 ods. 4 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 444/2002 z 11. marca 2002, nevyplýva, že tieto závery zaväzujú vnútroštátny orgán, ktorý rozhoduje o žiadosti o povolenie colného režimu prepracovania pod colným dohľadom.

2. Závery Výboru pre colný kódex, ktoré majú povahu konzultácie, nemôžu byť predmetom preskúmania platnosti v rámci prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES. Z ich konzultačnej povahy vyplýva, že vnútroštátne orgány sa môžu od nich odchýliť.

3. Článok 133 písm. e) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2700/2000 zo 16. novembra 2000, zahŕňa zohľadnenie ekonomickej situácie výrobcov surovín, ako aj výrobcov hotových výrobkov.

4. Posúdenie vytvorenia a zachovania spracovateľských činností uvedené v článku 502 ods. 3 nariadenia č. 2454/93 sa vzťahuje nielen na počet vytvorených pracovných miest, ale aj iných relevantných hľadísk, akými sú predovšetkým výška investície a jej dĺžka trvania.