18

Za týchto podmienok sa Rechtbank Amsterdam rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru nasledujúce prejudiciálne otázky: „1. Ako sa má vykladať pojem ‚udalosť‘ v odôvodnení 14 nariadenia č. 261/2004? 2. Mimoriadne okolnosti v zmysle vyššie uvedeného odôvodnenia 14 sa vzhľadom na bod 22 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) nezhodujú s demonštratívne uvedenými prípadmi vymenovanými v druhej vete odôvodnenia 14, na ktoré sa Súdny dvor v bode 22 spomínaného rozsudku odvoláva ako na ‚udalosti‘. Je pravda, že udalosti v zmysle vyššie uvedeného bodu 22 nie sú totožné s ‚udalosťami‘ v odôvodnení 14 nariadenia? 3. Ako sa má chápať pojem mimoriadne okolnosti, ktoré podľa bodu 23 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) nadväzujú na udalosť ‚neočakávaných nedostatkov, ktoré sa týkajú bezpečnosti letu‘, v zmysle vyššie uvedeného odôvodnenia 14 nariadenia, keď neočakávané nedostatky, ktoré sa týkajú bezpečnosti letu, vzhľadom na bod 22 [uvedeného rozsudku] samy osebe nepredstavujú mimoriadne okolnosti, ale sú iba spôsobilé viesť k takýmto okolnostiam? 4. Podľa bodu 23 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) môže byť technická porucha zahrnutá medzi ‚neočakávané nedostatky, ktoré sa týkajú bezpečnosti letu‘, a preto sa považuje za ‚udalosť‘ v zmysle bodu 22 tohto rozsudku. Okolnosti zahŕňajúce spomínanú udalosť môžu byť podľa bodu 23 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) posúdené ako ‚mimoriadne‘, ak sa vzťahujú na udalosť, ktorá sa netýka bežnej aktivity dotknutého leteckého dopravcu a nepatrí do jeho účinnej kontroly z dôvodu jej povahy alebo jej pôvodu. Podľa bodu 24 tohto rozsudku treba vyriešenie technickej poruchy vyplývajúcej z nedostatku údržby považovať za patriace do bežnej aktivity leteckého dopravcu. Podľa bodu 25 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) preto takéto technické poruchy nemôžu predstavovať mimoriadne okolnosti. Zdá sa, že z týchto úvah vyplýva, že technická porucha zaradená medzi ‚neočakávané nedostatky, ktoré sa týkajú bezpečnosti letu‘, predstavuje zároveň udalosť nadväzujúcu na mimoriadne okolnosti a sama osebe môže predstavovať mimoriadnu okolnosť. Ako sa majú vykladať body 22 až 25 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), aby sa tým odstránil tento zjavný rozpor? 5. Formulácia ‚patriace do bežnej aktivity leteckého dopravcu‘ sa v judikatúre súdov nižšieho stupňa pravidelne vykladá ako ‚súvisiace s bežnou aktivitou leteckého dopravcu‘ – pričom ide mimochodom o výklad, ktorý je zlučiteľný s holandským slovom ‚inherent‘ (‚patriace do‘, čo nie je oficiálne znenie rozsudku) –, takže napríklad zrážky s vtákmi alebo oblaky popola nie sú považované za ‚udalosti‘ v zmysle bodu 23 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771). Iná judikatúra dáva dôraz na formuláciu ‚nepatrí do jeho účinnej kontroly z dôvodu povahy alebo pôvodu udalosti“, uvedenú v bode 23 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771). Má sa výraz ‚patriace do‘ vykladať v tom zmysle, že tento pojem zahŕňa iba udalosti patriace do účinnej kontroly leteckého dopravcu? 6. V akom zmysle sa má vykladať bod 26 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), resp. ako sa má tento bod vykladať so zreteľom na odpoveď Súdneho dvora na štvrtú a piatu otázku? 7. a) Pokiaľ sa má na šiestu otázku odpovedať v tom zmysle, že technické poruchy zahrnuté medzi neočakávané nedostatky, ktoré sa týkajú bezpečnosti letu, predstavujú mimoriadne okolnosti, ktoré môžu viesť k úspešnému odvolaniu sa na článok 5 ods. 3 nariadenia, ak tieto poruchy vyplývajú z udalosti, ktorá nepatrí do aktivity leteckého dopravcu a nepatrí do jeho účinnej kontroly, znamená to, že technická porucha, ktorá nastala spontánne a nevyplývala z nedostatku údržby ani nebola zistená v rámci pravidelnej údržby (‚checks A až D a ‚daily control‘), môže alebo nemôže predstavovať mimoriadnu okolnosť – pokiaľ nemohla byť zistená počas týchto pravidelných revízií –, pretože v tom prípade nejde o udalosť v zmysle bodu 26, a preto nemožno ani určiť, či táto udalosť patrí do aktivity leteckého dopravcu, a teda patrí do jeho účinnej kontroly? b) Pokiaľ sa má na šiestu otázku odpovedať v tom zmysle, že technické poruchy zahrnuté medzi neočakávané nedostatky, ktoré sa týkajú bezpečnosti letu, predstavujú udalosti v zmysle bodu 22 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), a ak technická porucha nastala spontánne a nevyplývala z nedostatku údržby ani nebola zistená v rámci pravidelnej údržby (‚checks A až D a ‚daily control‘), patrí alebo nepatrí uvedená technická porucha do aktivity leteckého dopravcu a patrí alebo nepatrí do jeho účinnej kontroly v zmysle toho istého bodu 26? c) Pokiaľ sa má na šiestu otázku odpovedať v tom zmysle, že technické poruchy zahrnuté medzi neočakávané nedostatky, ktoré sa týkajú bezpečnosti letu, predstavujú udalosti v zmysle bodu 22 rozsudku Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), a ak technická porucha nastala spontánne a nevyplývala z nedostatku údržby ani nebola zistená v rámci pravidelnej údržby (‚checks A až D a ‚daily control‘), aké okolnosti nadväzujú na túto technickú poruchu a kedy majú byť posúdené ako mimoriadne, aby boli uplatniteľné v zmysle článku 5 ods. 3 nariadenia č. 261/2004? 8. Letecký dopravca sa môže odvolávať na mimoriadne okolnosti len vtedy, ak môže preukázať, že zrušenie alebo meškanie letu je spôsobené mimoriadnymi okolnosťami, ktorým sa nedalo zabrániť ani vtedy, keď boli prijaté všetky primerané opatrenia. Je správne usudzovať, že pod prijatím všetkých primeraných opatrení sa rozumie zabránenie vzniku mimoriadnych okolností a nie prijatie opatrení, ktorých cieľom je udržať meškanie v rámci časového rozpätia troch hodín uvedeného v článku 5 ods. 1 písm. c) bode iii) nariadenia č. 261/2004 v spojení s bodmi 57 až 61 rozsudku Sturgeon a i. (C‑402/07 a C‑432/07, EU:C:2009:716)? 9. Na účely obmedzenia meškania v dôsledku technickej poruchy nanajvýš na tri hodiny existujú v zásade dva druhy opatrení, a to jednak udržiavanie skladových zásob náhradných súčiastok na viacerých miestach sveta, teda nielen na domovskom letisku leteckého dopravcu, a jednak presmerovanie cestujúcich zmeškaného letu na iný let. Môžu leteckí dopravcovia, pokiaľ ide o otázku, v akej miere majú udržiavať skladové zásoby a na ktorých miestach sveta tak majú urobiť, vychádzať z toho, čo je vo svete leteckých dopravcov bežné, aj v prípade dopravcov, na ktorých sa nariadenie č. 261/2004 vzťahuje len čiastočne? 10. Je vnútroštátny súd povinný pri zodpovedaní otázky, či boli prijaté všetky primerané opatrenia na účely obmedzenia meškania vzniknutého v dôsledku technických porúch, ktoré ovplyvňujú bezpečnosť letu, zohľadniť okolnosti, ktoré stupňujú dôsledky meškania, napríklad okolnosť, že lietadlo, pri ktorom sa vyskytla technická porucha, musí predtým, než sa vráti na domovské letisko, ako to je aj v prejednávanom prípade, pristáť na viacerých letiskách, čím môže vzniknúť ešte väčšia časová strata?“