ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ochranná známka totiž svoju funkciu označenia pôvodu výrobku môže plniť aj v prípade neznalosti zo strany kupujúceho, že ide o ochrannú známku, keď sprostredkovateľ relevantným spôsobom ovplyvní jeho rozhodovanie pri kúpe, takže znalosť funkcie ochrannej známky ako označenia pôvodu výrobku tak prispeje k úspechu komunikácie. Je to tak v prípade, keď je na príslušnom trhu bežné poradenstvo zo strany sprostredkovateľa, ktoré rozhodujúcim spôsobom ovplyvní rozhodovanie pri kúpe, alebo keď sprostredkovateľ prijme rozhodnutie o kúpe za spotrebiteľa, ako je to v prípade lekárnikov a lekárov v súvislosti s liekmi na predpis.

V tejto súvislosti podľa judikatúry za predpokladu, že do distribúcie tovaru, na ktorý sa vzťahuje zapísaná ochranná známka, spotrebiteľom alebo konečným odberateľom vstupujú sprostredkovatelia, príslušné skupiny verejnosti, ktorých vnímanie sa musí zohľadniť pri posúdení otázky, či sa táto ochranná známka stala v obchode obvyklým pomenovaním pre príslušný tovar, tvoria všetci spotrebitelia alebo koncoví užívatelia a v závislosti od vlastností trhu predmetného tovaru všetci odborníci, ktorí sa podieľajú na predaji dotknutého tovaru.

Z judikatúry vyplýva, že dôvody na zrušenie uvedené v článku 51 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 207/2009 o ochrannej známke Európskej únie predpokladajú existenciu skutočného klamania alebo dostatočne vážneho rizika klamania spotrebiteľa.

Uplatniteľnosť článku 51 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 207/2009 je podmienená klamlivým používaním ochrannej známky po jej zápise. Takéto klamlivé používanie musí žalobca riadne preukázať.

Aj keď z hľadiska znenia článku 51 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 207/2009 zmeny v zložení výrobku, na ktorý sa vzťahuje ochranná známka, môžu viesť k jej zrušeniu, došlo by k nemu však len v prípade, ak by ochranná známka poskytovala nepresnú informáciu o povahe, kvalite alebo pôvode uvedeného tovaru.

(pozri body 54, 55, 60)
Podľa článku 69 ods. 5b nariadenia č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), ak je skutočná výška príspevku Únie vynaloženého na operácie týkajúce sa priorít stanovených v článku 16a ods. 1 písm. a) až f) nariadenia č. 1698/2005 nižšia ako celková suma uvedená v článku 69 ods. 5a tohto nariadenia, členský štát uhradí zodpovedajúci zostatok do rozpočtu Únie až do sumy, o ktorú boli prekročené celkové pridelené finančné prostriedky na iné operácie, ako sú operácie týkajúce sa uvedených priorít. Uvedený článok 69 ods. 5b však stanovuje, aby boli konštatované dva predpoklady, a to nedostatočné čerpanie dodatočných finančných prostriedkov vyčlenených na operácie týkajúce sa priorít a prekročenie celkových finančných prostriedkov pridelených na iné operácie.

V tejto súvislosti nedostatočné čerpanie dodatočných finančných prostriedkov, ktoré sú vyčlenené na uvedené priority, tak nepredstavuje nezrovnalosť, pokiaľ nedošlo k prekročeniu finančných prostriedkov pridelených na iné operácie, než sú operácie stanovené pre uvedené priority. Až v prípade, že vynaložené sumy presiahnu finančné prostriedky pridelené na iné operácie, sa úhrada do rozpočtu Únie ukazuje byť nevyhnutná. Sumy vyplývajúce z prekročenia celkových pridelených finančných prostriedkov na iné operácie, než sú operácie týkajúce sa priorít definovaných v článku 16a ods. 1 písm. a) až f) nariadenia č. 1698/2005, nemožno schváliť ako výdavky na základe nepoužitých dodatočných finančných prostriedkov, keďže sa z nich nefinancovali druhy operácií týkajúce sa týchto priorít, ktoré sú výslovne stanovené v nariadení č. 1698/2005. V dôsledku toho účelom článku 69 ods. 5b uvedeného nariadenia je zabrániť tomu, aby boli dodatočné finančné prostriedky používané na iné operácie, než sú operácie týkajúce sa priorít stanovených v článku 16a ods. 1 písm. a) až f) uvedeného nariadenia.

(pozri body 64, 72 – 74)
V zásade na účely zabezpečenia účinného uplatnenia zákazu akejkoľvek formy psychického alebo sexuálneho obťažovania na pracovisku môže administratíva svedkom, ktorí súhlasia s tým, že budú vypovedať ako svedkovia o sporných skutočnostiach v prípade údajného obťažovania, umožniť zabezpečenie dôverného zaobchádzania s ich svedeckými výpoveďami voči údajnému obťažovateľovi, ako aj voči údajnej obeti, prinajmenšom v rámci konania uplatneného pri rozhodovaní o žiadosti o pomoc v zmysle článku 24 služobného poriadku.

Na jednej strane totiž vzhľadom na to, že jedným zo stanovených cieľov administratívy v rámci rozhodovania o žiadosti o pomoc je obnovenie pokojnej atmosféry v službe, a tým, že by sa údajný obťažovateľ a údajná obeť oboznámili s obsahom svedeckých výpovedí a medzi ľuďmi v rámci služby sa oživí prípadné nepriateľstvo a osoby, ktoré by mohli v budúcnosti poskytnúť relevantné svedecké výpovede, sa odradia od toho, aby tak urobili, by sa tento cieľ mohol ohroziť.

Na druhej strane ak inštitúcia prijme informácie poskytnuté dobrovoľne, avšak spojené so žiadosťou o dôverné zaobchádzanie v záujme ochrany anonymity osoby, ktorá informácie poskytla, je inštitúcia, ktorá súhlasí s prijatím takýchto informácií, povinná takúto podmienku dodržať. Môže to tak byť však aj v prípade, ak úradníci alebo zamestnanci súhlasia s poskytnutím svojich svedeckých výpovedí, aby administratíve umožnili objasniť skutočnosti, ktoré sú predmetom žiadosti o pomoc, ale požadujú za to zabezpečenie anonymity voči údajnému obťažovateľovi a/alebo voči údajnej obeti, pričom treba zdôrazniť, že aj keď je ich účasť z hľadiska služobného poriadku žiaduca, nie je nevyhnutné, aby spolupracovali na vyšetrovaní tým, že poskytnú svoje svedecké výpovede.

Pokiaľ ide o vyšetrovanie údajného obťažovania, nie je porušené právo byť vypočutý, ako je upravené v článku 41 Charty základných práv Európskej únie tým, že administratíva odmietne poskytnúť sťažovateľke v štádiu konania pred podaním žaloby zápisnice o výsluchoch svedkov.

(pozri body 83 – 85, 87)
INFORMÁCIE O NEUVEREJNENÝCH ROZHODNU TIACH 
Zbierka súdnych roz hodnutí 
Rozsudok Všeobecného súdu (siedma komora) z 2 2. novembra 2 0 1 8 –  
TeamBank/ EUIPO – Fio Systems (FY YO)  
(vec T-8 2 6 / 1 7 )  
„Ochranná známka Európskej únie – Námietkové konanie – Prihláška slovnej ochrannej známky 
Európskej únie FYYO – Staršia slovná ochranná známka Európskej únie FIO – Relatívny dôvod 
zamietnutia – Pravdepodobnosť zámeny – Podobnosť označení – Článok 8 ods. 1 písm. b) nariad enia 
(ES) č. 207/2009 [teraz článok 8 ods. 1 písm. b) nariad enia (EÚ) 2017 /1001 ]“ 
1. Ochranná známka Európskej únie – Definícia a nadobudnutie ochrannej známky Európskej únie – 
Relatívne dôvody zamietnutia – Námietka majiteľa zhodnej alebo podobnej staršej ochrannej 
známky zapísanej pre zhodné alebo podobné tovary alebo služby – Pravdepodobnosť zámeny so 
staršou ochrannou známkou – Kritériá posúdenia 
[nariadenie Rady č. 207/2009 , článok 8 ods. 1 písm. b)] 
(pozri body 18, 36) 
2. Ochranná známka Európskej únie – Definícia a nadobudnutie ochrannej známky Európskej únie – 
Relatívne dôvody zamietnutia – Námietka majiteľa zhodnej alebo podobnej staršej ochrannej 
známky zapísanej pre zhodné alebo podobné tovary alebo služby – Podobnosť medzi dotknutými 
ochrannými známkami – Kritériá posúdenia 
[nariadenie Rady č. 207/2009 , článok 8 ods. 1 písm. b)] 
(pozri body 23, 31, 32) 
3. Ochranná známka Európskej únie – Definícia a nadobudnutie ochrannej známky Európskej únie – 
Relatívne dôvody zamietnutia – Námietka majiteľa zhodnej alebo podobnej staršej ochrannej 
známky zapísanej pre zhodné alebo podobné tovary alebo služby – Pravdepodobnosť zámeny so 
staršou ochrannou známkou – Slovné ochranné známky FYYO a FIO 
[nariadenie Rady č. 207/2009 , článok 8 ods. 1 písm. b)] 
(pozri body 27 – 30, 35, 43, 44) 
SK 
ECLI:EU:T:2018 :819 1 
INFORMÁCIE O NEUVEREJNENÝCH ROZHODNU TIACH 
Predmet 
Žaloba podaná proti rozhodnutiu štvrtého odvolacieho senátu EUIPO zo 6. novembra 2017 (vec 
R 2337 /2016 -4) týkajúcemu sa námietkového konania medzi spoločnosťami Fio Systems a TeamBank 
Nürnberg 
Výrok 
1. Žaloba sa zamieta. 
2. TeamBank AG Nürnberg je povinná nahradiť trovy konania. 
ECLI:EU:T:2018 :819 2
Žalobca si zachováva záujem na tom, aby sa domáhal zrušenia aktu inštitúcie Únie preto, aby sa predchádzalo tomu, že sa bude v budúcnosti opakovať nezákonnosť, ktorou je tento akt údajne poznačený. Tento záujem na konaní však môže existovať len za predpokladu, že údajná nezákonnosť sa môže v budúcnosti opakovať, a to nezávisle od okolností veci, ktoré boli dôvodom na podanie žaloby žalobcom. Tak je to v prípade, pokiaľ ide o žalobu podanú proti rozhodnutiu o zamietnutí vnútorného preskúmania správneho aktu podľa práva životného prostredia, keď uvádzaná nezákonnosť vychádza z výkladu článku 10 ods. 1 nariadenia č. 1367/2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva, v spojení s článkom 2 ods. 1 písm. g) uvedeného nariadenia, podľa ktorého Komisii hrozí v tomto prípade reálne riziko opakovanej žiadosti.

V rámci žaloby o neplatnosť je právomoc súdu Únie obmedzená na preskúmanie zákonnosti napadnutého aktu a Všeobecný súd pri výkone svojich právomocí nemôže uložiť príkaz inštitúcii Únie. Platí to aj v prípade žaloby podanej proti rozhodnutiu o zamietnutí vnútorného preskúmania správneho aktu podľa práva životného prostredia. Hoci článok 12 nariadenia č. 1367/2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva poskytuje žiadateľovi právo obrátiť sa na Súdny dvor Európskej únie, vzťahuje sa len na rozhodnutie, ktoré Komisia prijala v reakcii na žiadosť o vnútorné preskúmanie. Napriek tomu, že so žiadosťou o vnútorné preskúmanie správneho aktu je vnútorne späté, že žiadateľ spochybňuje zákonnosť alebo dôvodnosť predmetného aktu, neznamená to, že žalobca je oprávnený v rámci svojej žaloby o neplatnosť týkajúcej sa odmietnutia preskúmania uvádzať tvrdenia, ktoré spochybňujú priamo zákonnosť alebo dôvodnosť uvedeného aktu.

(pozri body 33, 35)
Vec T‑17/17

Radu Constantinescu

proti

Európskemu parlamentu

„Verejná služba – Úradníci – Školské vzdelávanie – Prijatie do materskej školy – Rozhodnutie o zápise dieťaťa do inej materskej školy, ako do tej, do ktorej bolo pôvodne zapísané – Nesprávne označenie žalovaného v žalobe – Neprípustnosť – Zodpovednosť“

Abstrakt – Rozsudok Všeobecného súdu (ôsma komora) zo 4. októbra 2018

Žaloba úradníkov – Žaloba proti rozhodnutiu o zamietnutí sťažnosti – Účinok – Podanie žaloby na súd proti napadnutému aktu – Výnimka – Rozhodnutie, ktoré nemá potvrdzujúcu povahu (Služobný poriadok úradníkov, články 90 a 91) Žaloba úradníkov – Žalovaný – Nesprávne označenie žalovaného v žalobe – Neprípustnosť (Služobný poriadok úradníkov, články 2 a 91a) Žaloba úradníkov – Návrh na náhradu škody spojený s návrhom na zrušenie – Zamietnutie návrhu na zrušenie spôsobujúce zamietnutie návrhu na náhradu škody (Služobný poriadok úradníkov, článok 91) Súdne konanie – Trovy konania – Uloženie povinnosti účastníkovi konania, ktorý mal vo veci úspech, aby znášal vlastné trovy konania a nahradil trovy konania žalobcu (Rokovací poriadok Všeobecného súdu, článok 135 ods. 2)
Okrem toho je potrebné pripomenúť, že na účely priznania príspevku na expatriáciu by sa nemali brať do úvahy konkrétne dôvody, ktoré boli určujúce pre rozhodnutie žalobcu zostať v štáte výkonu práce, ktorého je štátnym príslušníkom. Vecné preskúmanie rôznych dôvodov, ktoré viedli dotknutú osobu k tomu, aby sa presťahovala do štátu, ktorého je štátnym príslušníkom, by totiž bolo nevyhnutne založené na posúdeniach subjektívnej povahy, čo je nezlučiteľné so znením, ako aj s cieľmi článku 4 ods. 1 písm. b) prílohy VII služobného poriadku.

(pozri bod 90)
5.

Úradníci – Dočasní zamestnanci – Prijímanie do zamestnania – Zamestnávanie dočasných zamestnancov spadajúcich do pôsobnosti článku 2 písm. b) podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov – Dočasný zamestnanci spadajúci do pôsobnosti článku 2 písm. c) podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov, ktorí musia úspešne absolvovať výberové konanie – Výnimka vzťahujúca sa na niektorých zamestnancov, na ktorých sa tiež vzťahuje článok 2 písm. c) podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov – Porušenie zásady rovnosti zaobchádzania [Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov, článok 2 písm. b) a c)] (pozri body 81 – 84)
2.

Fruit of the Loom, Inc. je povinná nahradiť trovy konania.
1.

Rozhodnutie druhého odvolacieho senátu Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo (EUIPO) z 20. januára 2017 (vec R 1081/2016‑2) sa zrušuje v rozsahu, v akom zamietlo odvolanie proti rozhodnutiu zrušovacieho oddelenia o zamietnutí návrhu na vyhlásenie neplatnosti slovnej ochrannej známky Európskej únie FUNNY BANDS pre „Vzácne kovy a ich zliatiny a tovary zo vzácnych kovov alebo nimi pokryté, nezahrnuté v iných triedach; šperky, klenoty, drahé kamene; hodinárske a chronometrické prístroje; prstene (šperky); prstene (šperky); náramky (klenoty); náhrdelníky; moderné krúžky na kľúče“ patriace do triedy 14, „kaučuk, gutaperča, guma a výrobky z týchto materiálov nezahrnuté do iných tried; pružné rúrky nekovové; Krúžky (gumové –); Guma (ako surovina alebo polotovar); gumené laná“ patriace do triedy 17 a „veľkoobchodné a maloobchodné služby predaja vzácnych kovov a ich zliatin a výrobky vyrobené z vyššie uvedených materiálov alebo s ich povrchovou úpravou, bižutéria a klenoty, prstene [šperky], prstene [šperky], náramky [šperky], náhrdelníky [šperky], guma, gutaperča, gumy a výrobky vyrobené z vyššie uvedených materiálov, ohybné rúry a hadice, výnimkou kovových“, patriace do triedy 35.
Rozsudok Všeobecného súdu (druhá komora) z 25. septembra 2018 –

Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi/EUIPO – M. J. Dairies (BBQLOUMI)

(vec T‑328/17)

„Ochranná známka Európskej únie – Námietkové konanie – Prihláška obrazovej ochrannej známky Európskej únie BBQLOUMI – Staršia slovná kolektívna ochranná známka Európskej únie HALLOUMI – Relatívny dôvod zamietnutia – Neexistencia pravdepodobnosti zámeny – Článok 8 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 207/2009 [teraz článok 8 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2017/1001]“

1. Ochranná známka Európskej únie – Definícia a nadobudnutie ochrannej známky Európskej únie – Relatívne dôvody zamietnutia – Námietka majiteľa zhodnej alebo podobnej staršej ochrannej známky zapísanej pre zhodné alebo podobné tovary alebo služby – Pravdepodobnosť zámeny so staršou ochrannou známkou – Kritériá posúdenia [nariadenie Rady č. 207/2009, článok 8 ods. 1 písm. b)] (pozri body 25, 37, 56 – 58)

2. Ochranná známka Európskej únie – Definícia a nadobudnutie ochrannej známky Európskej únie – Relatívne dôvody zamietnutia – Námietka majiteľa zhodnej alebo podobnej staršej ochrannej známky zapísanej pre zhodné alebo podobné tovary alebo služby – Pravdepodobnosť zámeny so staršou ochrannou známkou – Posúdenie pravdepodobnosti zámeny – Určenie príslušnej skupiny verejnosti – Úroveň pozornosti verejnosti [nariadenie Rady č. 207/2009, článok 8 ods. 1 písm. b)] (pozri body 26, 27)

3. Ochranná známka Európskej únie – Kolektívne ochranné známky Európskej únie – Kolektívne ochranné známky Európskej únie patriaci do pôsobnosti článku 66 ods. 2 nariadenia č. 207/2009 – Základná funkcia – Záruka kolektívneho pôvodu výrobkov predávaných pod kolektívnou ochrannou známkou Európskej únie – Označenie zemepisného pôvodu, ktoré je názvom určujúcim výrobok ako výrobok pochádzajúci z konkrétneho zemepisného územia (nariadenie Rady č. 207/2009, článok 4 a článok 66 ods. 2 a 3) (pozri bod 35)

4. Ochranná známka Európskej únie – Definícia a nadobudnutie ochrannej známky Európskej únie – Relatívne dôvody zamietnutia – Námietka majiteľa zhodnej alebo podobnej staršej ochrannej známky zapísanej pre zhodné alebo podobné tovary alebo služby – Podobnosť medzi dotknutými ochrannými známkami – Vizuálna podobnosť medzi obrazovou ochrannou známkou a slovnou ochrannou známkou [nariadenie Rady č. 207/2009, článok 8 ods. 1 písm. b)] (pozri body 60, 62, 68)

5. Ochranná známka Európskej únie – Definícia a nadobudnutie ochrannej známky Európskej únie – Relatívne dôvody zamietnutia – Námietka majiteľa zhodnej alebo podobnej staršej ochrannej známky zapísanej pre zhodné alebo podobné tovary alebo služby – Pravdepodobnosť zámeny so staršou ochrannou známkou – Obrazová ochranná známka BBQLOUMI – Slovná kolektívna ochranná známka HALLOUMI [nariadenie Rady č. 207/2009, článok 8 ods. 1 písm. b)] (pozri body 69 – 72)

Predmet

Žaloba podaná proti rozhodnutiu štvrtého odvolacieho senátu EUIPO zo 16. marca 2017 (vec R 497/2016‑4) týkajúcemu sa námietkového konania medzi Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi a M. J. Dairies

Výrok

1. Žaloba sa zamieta.
Pokiaľ ide o uplatnenie článku 8 ods. 1 nariadenia č. 207/2009 o ochrannej známke Európskej únie, treba uviesť, že viaceré alkoholické a nealkoholické nápoje sú vo všeobecnosti miešané, konzumované alebo dokonca predávané spolu, buď v tých istých zariadeniach alebo ako predmiešané alkoholické nápoje. Domnienka, že tieto výrobky by mali byť len na základe tejto skutočnosti považované za rovnaké, hoci nie sú určené na konzumáciu ani za rovnakých okolností, ani prípadne tou istou skupinou spotrebiteľov, by na účely uplatnenia článku 8 ods. 1 nariadenia č. 207/2009 viedla k zaradeniu značného počtu výrobkov, ktoré možno považovať za „nápoje“, do jednej a tej istej kategórie.

Nemožno sa teda domnievať, že alkoholický nápoj a energetický nápoj sú si podobné len na základe skutočnosti, že môžu byť miešané, konzumované alebo predávané spolu, keďže povaha, určenie a používanie týchto výrobkov sú odlišné v závislosti od prítomnosti alebo absencie alkoholu v ich zložení. Navyše treba konštatovať, že podniky, ktoré uvádzajú na trh alkoholické nápoje predmiešané s nealkoholickou prísadou, nepredávajú túto prísadu samostatne a pod rovnakou alebo podobnou ochrannou známkou ako príslušný alkoholický nápoj.

(pozri body 80, 81)
Opatrenia technickej pomoci, ktoré sú uvedené v článku 12 písm. c) nariadenia č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie a stanovené v programe podpory v prospech najvzdialenejšieho regiónu, sú v zásade oprávnené na financovanie Úniou, predovšetkým za predpokladu, že súvisia s prípravou, vykonávaním alebo prispôsobením podporných opatrení. Nariadenie č. 247/2006 a nariadenie č. 793/2006, ktorým sa ustanovujú určité podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia č. 247/2006 však nespresňujú, či opatrenia technickej pomoci uvedené v článku 12 písm. c) nariadenia č. 247/2006 zahŕňajú, alebo nezahŕňajú kontrolné činnosti vykonávané vnútroštátnymi orgánmi. Okrem toho sa zdá, že v práve Únie a osobitne v oblasti EPZF neexistuje všeobecná a prierezová definícia pojmu „technická pomoc“, ktorá by sa mohla transponovať v tomto kontexte a ďalej, že výraz „technická pomoc“ nevyhnutne neoznačuje súbor opatrení zahŕňajúcich kontrolné činnosti.

Je potrebné vyložiť článok 12 písm. c) nariadenia č. 247/2006 s ohľadom nielen na jeho znenie, ale aj jeho kontext a ciele sledované právnou úpravou, ktorej je súčasťou. V tejto súvislosti po prvé ani v tomto ustanovení ani v ostatných relevantných ustanoveniach nariadení č. 247/2006 a 793/2006 sa neuvádzajú činnosti v oblasti hodnotenia, auditu a kontroly. Po druhé v oblasti EPZF nemusí pojem „technická pomoc“ v určitých prípadoch a predovšetkým v rámci článku 5 písm. a) nariadenia č. 1290/2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky odkazovať na súbor opatrení zahŕňajúcich kontrolné činnosti, ale môže označovať len činnosti správnej a technickej podpory stricto sensu. Po tretie pokiaľ právne predpisy nestanovujú inak, podľa článku 11 nariadenia č. 1290/2005 sa platby týkajúce sa financovania poskytovaného na základe tohto nariadenia vyplácajú príjemcom v plnej výške. Z týchto ustanovení vyplýva, že rozpočtové prostriedky vyčlenené na EPZF, a predovšetkým rozpočtové prostriedky pridelené členským štátom, sa musia v zásade použiť na financovanie operačných výdavkov, ktorých dôsledkom je, že sa príjemcom uhradia platby. Z toho vyplýva, že pokiaľ nie je stanovené inak, tieto rozpočtové prostriedky nemožno použiť na to, aby vnútroštátnym orgánom pomáhali pri plnení správnych činností, za ktoré obvykle zodpovedajú, ako sú činnosti kontroly splnenia podmienok na poskytnutie pomoci a prémií.

Za týchto podmienok z doslovného, systematického a teleologického výkladu článku 12 písm. c) nariadenia č. 247/2006 vyplýva, že „opatrenia… technickej pomoci v súvislosti s vykonávaním… podporných opatrení“, ktoré sú v ňom uvedené, nezahŕňajú kontrolné činnosti vykonávané vnútroštátnymi orgánmi.

(pozri body 47, 48, 61, 62, 66 – 71, 74)
Podľa článku 108 ods. 11 nariadenia č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, zmeneného nariadením č. 2015/1929, Všeobecný súd má neobmedzenú právomoc preskúmať rozhodnutie, ktorým verejný obstarávateľ vylúčil hospodársky subjekt a/alebo mu uložil peňažnú sankciu, vrátane skrátenia alebo predĺženia trvania vylúčenia a/alebo zrušenia, zníženia alebo zvýšenia uloženej peňažnej sankcie.

V každom prípade však výkon neobmedzenej právomoci neznamená preskúmanie ex offo a konanie pred súdmi Únie je kontradiktórne. S výnimkou dôvodov verejného poriadku, medzi ktoré patrí neexistencia odôvodnenia napadnutého rozhodnutia, ktoré je súd povinný preskúmavať ex offo, prináleží žalobkyni, aby uviedla žalobné dôvody proti dotknutému rozhodnutiu a predložila dôkazy na podporu týchto dôvodov. Absencia ex offo preskúmania celého napadnutého rozhodnutia neporušuje zásadu účinnej súdnej ochrany. Na účely rešpektovania tejto zásady nie je nevyhnutné, aby súd Únie, ktorý je síce povinný odpovedať na predložené žalobné dôvody a vykonať právne aj vecné preskúmanie, bol tiež povinný ex offo opätovne prešetriť celý spis.

(pozri body 82, 83)
Za akty spôsobujúce ujmu je možné považovať len akty, ktoré majú záväzné právne účinky priamo a bezprostredne ovplyvňujúce právne postavenie dotknutých osôb tým, že podstatným spôsobom menia ich právne postavenie.

Oznámenie, ktorým sa zaujíma stanovisko k zmene ročnej sadzby nadobúdania dôchodkových práv a veku odchodu do dôchodku dotknutej osoby, pričom stanovuje dátum jej nástupu do služobného pomeru na účely uplatnenia prechodného režimu stanoveného nariadením č. 1023/2013, ktorým sa mení služobný poriadok a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov, má teda právne účinky bezprostredne a definitívne ovplyvňujúce administratívne postavenie dotknutej osoby v tom zmysle, že ju inštitúcia týmto rozhodnutím vylučuje z uplatnenia prechodného režimu zavedeného článkami 21 a 22 prílohy XIII služobného poriadku, keď na ňu uplatňuje ročnú sadzbu nadobudnutých práv na dôchodok a vek odchodu do dôchodku v znení reformy z roku 2014. Z toho vyplýva, že takéto oznámenie predstavuje akt spôsobujúci ujmu v zmysle článku 90 ods. 2 služobného poriadku a nemožno ho považovať iba za obsiahnutie informácií o dosahu ustanovení služobného poriadku týkajúcich sa práv na dôchodok a spôsobu ich výpočtu po nadobudnutí účinnosti reformy z roku 2014.

(pozri body 43 – 45, 48, 49, 52)