44

Za týchto podmienok Specializiran nakazatelen săd (Špecializovaný trestný súd, Bulharsko) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky: „1. Je vnútroštátny zákon v súlade s povinnosťou členského štátu stanoviť účinné trestné stíhanie trestných činov, ktorých sa dopustili colní úradníci, ak sa podľa tohto zákona zastaví trestné konanie vedené proti colným úradníkom pre účasť v zločineckej skupine s cieľom páchať trestné činy korupcie počas výkonu služby (prijímanie peňažných súm za nevykonanie colnej kontroly), ako aj z dôvodu konkrétneho prijímania úplatkov a z dôvodu prechovávania a zatajovania prijatých úplatkov, bez toho, aby súd preskúmal dôvodnosť vznesených obvinení, za týchto okolností: а) od vznesenia obvinenia uplynuli dva roky, b) [obvinená osoba] podala návrh na ukončenie prípravnej [časti] [konania], с) súd stanovil prokurátorovi trojmesačnú lehotu na ukončenie prípravného konania, d) prokurátor sa v stanovenej lehote dopustil ‚porušení podstatných formálnych náležitostí‘ (a to nezákonného oznámenia spresneného obvinenia, nesprístupnenia vyšetrovacieho spisu a rozpornej obžaloby), е) súd prokurátorovi stanovil novú jednomesačnú lehotu na odstránenie týchto ‚porušení podstatných formálnych náležitostí‘, f) prokurátor v uvedenej lehote neodstránil tieto ‚porušenia podstatných formálnych náležitostí‘, pričom tieto porušenia v prvej trojmesačnej lehote a ich neodstránenie v poslednej jednomesačnej lehote možno pripísať tak prokurátorovi (neodstránenie nezrovnalostí v obžalobe a nevykonanie nijakých skutočných úkonov počas prevažnej časti týchto lehôt), ako aj obhajobe (porušenie povinnosti spolupráce pri oznámení obvinenia a sprístupnení vyšetrovacieho spisu v prípade [obvinených osôb] z dôvodu hospitalizácie a v prípade obhajcov z dôvodu iných pracovných povinností), a g) [obvinenej osobe] vzniklo subjektívne právo na ukončenie trestného konania z dôvodu neodstránenia ‚porušenia podstatných formálnych náležitostí‘ v stanovených lehotách? 2. V prípade zápornej odpovede [na prvú otázku], ktorú časť vyššie uvedenej právnej úpravy nemá vnútroštátny súd uplatniť, aby zabezpečil účinné uplatnenie práva Únie: a) zastavenie trestného konania po uplynutí jednomesačnej lehoty, b) posúdenie vyššie uvedených vád ako ‚porušení podstatných formálnych náležitostí‘ alebo c) ochranu subjektívneho práva uvedeného v písmene g) [prvej otázky], ktoré vzniká, ak existuje možnosť účinne odstrániť toto porušenie v rámci súdnej časti [konania]? a) Má rozhodnutie o neuplatnení vnútroštátnej právnej normy stanovujúcej zastavenie trestného konania podliehať podmienke, že: (i) prokurátorovi sa poskytne dodatočná lehota na odstránenie ‚porušenia podstatných formálnych náležitostí‘, ktorá je rovnako dlhá ako lehota, počas ktorej objektívne nemohol odstrániť toto porušenie z dôvodu prekážok na strane obhajoby; (ii) súd v prípade uvedenom v bode (i) konštatuje, že tieto prekážky vznikli v dôsledku ‚zneužitia práva‘; (iii) v prípade zápornej odpovede na [druhú otázku písm. a) bodu (i)] súd konštatuje, že vnútroštátne právo poskytuje dostatočné záruky na ukončenie prípravného konania v primeranej lehote? b) Je rozhodnutie o neuplatnení kvalifikácie uvedených vád ako ‚porušenia podstatných formálnych náležitostí‘ podľa vnútroštátneho práva v súlade s právom Únie, a konkrétnejšie: (i) je právo stanovené v článku 6 ods. 3 smernice [2012/13], pokiaľ ide o poskytovanie podrobných informácií o obvinení obhajobe, náležite chránené: – ak sa tieto informácie poskytnú po skutočnom podaní obžaloby súdu, ale ešte pred jej preskúmaním súdom, alebo ak sa ešte pred podaním obžaloby súdu poskytli obhajobe úplné informácie o hlavných bodoch obvinenia (pokiaľ ide o obvineného Christova)? – v prípade kladnej odpovede na druhú otázku písm. b) bodu (i) prvú zarážku, ak boli tieto informácie poskytnuté po skutočnom podaní obžaloby súdu, ale ešte pred jej preskúmaním súdom, a obhajobe sa pred podaním obžaloby súdu poskytnú čiastkové informácie o hlavných bodoch obvinenia, pričom poskytnutie neúplných informácií súvisí s prekážkami vzniknutými na strane obhajoby (pokiaľ ide o obvinených Koleva a Kostadinova)? – ak tieto informácie vykazujú rozpory v súvislosti s konkrétnym vyjadrením charakterizujúcim korupciu (najskôr sa uvádza, že jedna z [obvinených osôb] výslovne požadovala úplatok a že pán Christov mimikou vyjadril svoju nespokojnosť, keď osoba podrobená colnej kontrole ponúkla príliš nízku sumu, a neskôr sa uvádza, že pán Christov výslovne konkrétne požadoval úplatok)? (ii) Je právo zakotvené v článku 7 ods. 3 smernice [2012/13] na prístup k spisovému materiálu udelené obhajobe ‚najneskôr pri podaní obžaloby‘, náležite chránené, ak obhajoba mala prístup k podstatnej časti materiálov už skôr a mala možnosť nahliadnuť do nich, avšak túto možnosť nevyužila pre prekážky (pre chorobu, pracovné povinnosti) a odvolala sa na vnútroštátne právo, ktoré stanovuje predvolanie na účely nahliadnutia do spisového materiálu v najmenej trojdňovom predstihu? Má sa po odstránení prekážok a pri dodržaní najmenej trojdňovej lehoty na predvolanie poskytnúť obhajobe druhá možnosť? Má sa skúmať, či uvedené prekážky objektívne existujú alebo či ide o zneužitie práva? (iii) Má zákonná podmienka ‚najneskôr pri podaní obžaloby‘ stanovená v článku 6 ods. 3 a článku 7 ods. 3 smernice [2012/13] v oboch týchto ustanoveniach rovnaký význam? Aký význam má táto podmienka pred skutočným podaním obžaloby súdu alebo najneskôr pri podaní obžaloby súdu, alebo po jej podaní súdu, ale predtým, než súd prijme opatrenia na preskúmanie obvinenia? (iv) Má zákonná požiadavka poskytnúť informácie o obvinení obhajobe a umožniť prístup k spisovému materiálu spôsobom, aby sa zaručilo ‚účinné uplatnenie práva na obhajobu‘ a ‚spravodliv[é] konani[e]‘ podľa článku 6 ods. 1 a článku 7 ods. 2 a 3 smernice [2012/13], rovnaký význam v oboch týchto ustanoveniach? Bude táto požiadavka dodržaná: – ak sa podrobné informácie o obvinení poskytnú obhajobe po podaní obžaloby súdu, ale ešte pred prijatím opatrení na preskúmanie dôvodnosti obvinenia, a obhajobe sa poskytne dostatočná lehota na prípravu, pokiaľ boli predtým poskytnuté informácie o obvinení iba neúplné a čiastočné, – ak obhajoba získa prístup k celému spisovému materiálu po podaní obžaloby súdu, ale ešte pred prijatím opatrení na preskúmanie dôvodnosti obvinenia a poskytne sa jej dostatočná lehota na prípravu v prípade, že sa obhajobe skôr poskytol prístup k väčšine spisových materiálov, – ak súd prijme opatrenia, aby sa obhajobe zaručilo, že všetky vyhlásenia, ktoré urobí po oboznámení sa s podrobným znením obvinenia a so všetkými spisovými materiálmi, budú mať rovnaký účinok, aký by mali, keby boli urobené pred prokurátorom ešte pred podaním obžaloby súdu? (v) Bude zaručené ‚spravodliv[é] konani[e]‘ zakotvené v článku 6 ods. 1 a 4 smernice [2012/13] a ‚účinné uplatnenie práva na obhajobu‘ stanovené v článku 6 ods. 1 [tejto] smernice, ak súd rozhodne o začatí súdnej [časti] [konania] na základe konečného obvinenia, ktoré obsahuje nezrovnalosti v súvislosti so slovným vyjadrením charakterizujúcim korupciu, ale potom umožní prokurátorovi, aby odstránil tieto nezrovnalosti a účastníkom konania, aby si v plnom rozsahu uplatnili práva, ktoré by mali v prípade podania obžaloby bez týchto nezrovnalostí? (vi) Je právo na prístup k obhajcovi upravené v článku 3 ods. 1 smernice [2013/48] náležite chránené, ak sa v prípravnej časti [konania] poskytla obhajcovi možnosť dostaviť sa, aby prevzal oznámenie o predbežnom obvinení a nahliadol do všetkých spisových materiálov, ale obhajca sa nedostavil z dôvodu pracovných povinností a odvolal sa na vnútroštátne právo, ktoré stanovuje najmenej trojdňovú lehotu na predvolanie? Má sa mu po zániku týchto povinností poskytnúť ďalšia najmenej trojdňová lehota na predvolanie? Má sa skúmať, či je alebo nie je dôvod nedostavenia sa opodstatnený a či došlo k zneužitiu práva? (vii) Bude mať porušenie práva na prístup k obhajcovi upraveného v článku 3 ods. 1 smernice 2013/48 v prípravnom konaní vplyv na ‚reálne a účinn[é] vykonáva[nie] práv[a] na obhajobu‘, ak po podaní obžaloby súdu tento súd poskytne obhajcovi úplný prístup ku konečnému a podrobnému obvineniu, ako aj ku všetkým spisovým materiálom a potom prijme opatrenia, aby obhajcovi zaručil, že všetky vyhlásenia, ktoré urobí po oboznámení sa s podrobným znením obvinenia a so všetkými spisovými materiálmi, budú mať rovnaký účinok, aký by mali, keby boli urobené pred prokurátorom ešte pred podaním obžaloby súdu? c) Je subjektívne právo na ukončenie trestného konania, ktoré vzniklo [obvinenej osobe] (za vyššie uvedených podmienok), v súlade s právom Únie bez ohľadu na skutočnosť, že súd môže svojimi opatreniami prijatými v súdnej [časti] [konania] v celom rozsahu odstrániť ‚porušenia podstatných formálnych náležitostí‘, ktoré neodstránil prokurátor tak, že v konečnom dôsledku by právne postavenie obvinenej osoby bolo totožné s postavením, ktoré by mala v prípade včasného odstránenia tohto porušenia? 3. Má sa uplatniť priaznivejšia vnútroštátna právna úprava týkajúca sa práva [obvinenej osoby] na prejednanie veci v primeranej lehote, práva na informácie a práva na prístup k obhajcovi, ak tieto práva v spojení s ďalšími okolnosťami (konanie opísané v prvej otázke) vedú k ukončeniu trestného konania? 4. Má sa článok 3 ods. 1 smernice [2013/48] vykladať v tom zmysle, že oprávňuje vnútroštátny súd vylúčiť zo súdnej [časti] [konania] obhajcu, ktorý zastupoval dve [obvinené osoby], z ktorých [jedna] poskytla vysvetlenia k skutočnostiam, ktoré sa nepriaznivo dotýkajú záujmov druhej obvinenej osoby…, [ktorá] neposkytla žiadne vysvetlenia? V prípade kladnej odpovede, zaručí súd právo na prístup k obhajcovi zakotvené v článku 3 ods. 1 smernice [2013/48], ak po tom, čo na súdnu [časť] [konania] pripustil obhajcu, ktorý súčasne zastupoval dve [obvinené osoby] s protichodnými záujmami, ustanoví každej z týchto [osôb] nového náhradného odlišného obhajcu?“