21

Za týchto podmienok Verwaltungsgerichtshof rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky: „1. Bez ohľadu na článok 52 ods. 1 [Charty] a článok 6 smernice [2000/78] ide najskôr o (priamu) nerovnosť zaobchádzania na základe veku v zmysle článku 21 ods. 1 Charty, resp. článku 2 ods. 1 a článku 2 ods. 2 písm. a) [tejto] smernice, keď diskriminovaný starší úradník z dôvodu zavedenia nediskriminačného systému postupu do vyššieho platového stupňa pre nových úradníkov (vylúčením započítateľnosti období, ktoré boli absolvované pred dovŕšením veku 18 rokov, na účely povýšenia) síce môže na základe podanej žiadosti prestúpiť do nového systému a získať tým rozhodujúci deň na povýšenie, ktorý bol vypočítaný nediskriminačným spôsobom, ale schválenie takej žiadosti podľa vnútroštátneho práva spôsobí, že na základe pomalšieho služobného postupu, ktorý je stanovený v rámci nového systému, sa jeho postavenie z hľadiska právnej úpravy odmeňovania (a teda v konečnom dôsledku mzda, ktorá sa mu má vyplácať) napriek zlepšeniu rozhodujúceho dňa na povýšenie nezlepší v takom rozsahu, aby z hľadiska odmeňovania získal rovnaké postavenie ako starší úradník zvýhodnený diskriminačným spôsobom podľa skoršej právnej úpravy (ktorý nie je povinný doložiť porovnateľné obdobia do dovŕšenia veku 18 rokov, ale po tomto období, ktoré sa mu podľa skoršej právnej úpravy už započítali), ktorý nemá záujem zvoliť si nový systém? 2. V prípade kladnej odpovede: Môže sa úradník – pri absencii odôvodnenia v zmysle článku 52 ods. 1 Charty, resp. článku 6 smernice [2000/78] (v tejto súvislosti pozri tretiu otázku nižšie) – v konaní vo veci určenia postavenia podľa právnej úpravy odmeňovania odvolávať na priamu uplatniteľnosť článku 21 Charty, resp. článku 2 [tejto] smernice aj vtedy, keď už predtým na základe podania príslušnej žiadosti získal v novom systéme lepší rozhodujúci deň na povýšenie? 3. V prípade kladnej odpovede na prvú otázku: Je rozlišovanie, ktoré sa zachovalo pri zavedení nediskriminačného systému pre nových úradníkov v súvislosti s ich postavením v rámci právnej úpravy odmeňovania, a to na jednej strane medzi staršími úradníkmi, ktorí nemajú možnosť voľby, a na druhej strane staršími úradníkmi, ktorí sú napriek voľbe naďalej znevýhodňovaní, pričom toto rozlišovanie je v zmysle článku 52 ods. 1 Charty, resp. článku 6 [uvedenej] smernice odôvodnené ako prechodný jav z dôvodov hospodárnosti verejnej správy a ochrany nadobudnutých výhod, resp. ochrany legitímnej dôvery aj v prípade, že: a) vnútroštátny zákonodarca pri úprave systému povyšovania nie je viazaný súhlasom zmluvných strán kolektívnych zmlúv a musí sa pohybovať iba v rámci ochrany legitímnej dôvery, ktorej hranice sú vymedzené základnými právami a ktorá nevyžaduje úplnú ochranu výhod v zmysle úplného ponechania skoršieho systému pre zvýhodnených starších úradníkov, ktorí nevyužijú možnosť prechodu; b) vnútroštátny zákonodarca by mal aj v tejto súvislosti na výber, či rovnosť medzi staršími zamestnancami vytvorí započítaním období aj pred dovŕšením veku 18 rokov spojeným so zachovaním skoršej právnej úpravy povýšenia pre starších úradníkov, ktorí boli doposiaľ diskriminovaní; c) administratívna náročnosť, ktorá s tým bude spojená na základe očakávaného veľkého počtu žiadostí, by síce bola značná, ale svojimi nákladmi ani zďaleka nedosahuje celkovú výšku príspevkov, o ktoré znevýhodnení zamestnanci prišli v porovnaní so zvýhodnenými zamestnancami a o ktoré prídu v budúcnosti; d) prechodné obdobie pokračujúcej nerovnosti zaobchádzania so staršími úradníkmi môže trvať viac desaťročí a veľmi dlho sa bude týkať prevažnej väčšiny všetkých úradníkov (v dôsledku zásadného zákazu prijímania nových úradníkov vo verejnoprávnom služobnom vzťahu); e) so spätnou účinnosťou sa uskutoční zavedenie systému zasahujúce v neprospech úradníkov do právnej úpravy, ktorá sa má na úradníka vzhľadom na prednosť práva Únie v každom prípade v období od 1. januára 2004 do 30. augusta 2010 uplatňovať výhodnejším spôsobom, pričom úradník už pred uverejnením novely žiadal, aby sa uplatnila v jeho prípade? 4. V prípade zápornej odpovede na prvú alebo druhú otázku alebo kladnej odpovede na tretiu otázku: a) Predstavuje zákonná úprava, ktorá v prípade období zamestnania na začiatku kariéry stanovuje dlhšie obdobie na povýšenie, a preto je náročnejšie postúpiť do vyššieho platového stupňa, nepriamu nerovnosť zaobchádzania na základe veku? b) V prípade kladnej odpovede: Je s ohľadom na malé pracovné skúsenosti na začiatku kariéry primeraná a nevyhnutná? 5. V prípade kladnej odpovede na tretiu otázku: a) Predstavuje zákonná úprava, ktorá ‚ostatné obdobia‘, hoci neslúžili ani na školské vzdelávanie, ani na získavanie pracovných skúseností, započítava v celom rozsahu, ak trvali nanajvýš tri roky, a ďalšie maximálne tri roky ich zohľadňuje v polovičnej dĺžke, diskrimináciu na základe veku? b) V prípade kladnej odpovede: Je odôvodnená na to, aby predišla zhoršeniu postavenia podľa právnej úpravy odmeňovania v prípade tých úradníkov (zjavne sa tým myslia aj noví úradníci), ktorí nedisponujú príslušnými započítateľnými obdobiami pred dovŕšením veku 18 rokov, hoci sa započítateľnosť vzťahuje aj na ostatné obdobia po dovŕšení veku 18 rokov? 6. V prípade kladnej odpovede na štvrtú otázku písm. a) a zápornej odpovede na štvrtú otázku písm. b) a zároveň kladnej odpovede na tretiu otázku alebo kladnej odpovede na piatu otázku písm. a) a zápornej odpovede na piatu otázku písm. b): Vedú diskriminačné znaky novej úpravy, ktoré existujú v tomto prípade, k tomu, že nerovnosť zaobchádzania už nie je odôvodnená ako prechodný jav v súvislosti so staršími úradníkmi?“