ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
18

Belgické kráľovstvo sa ďalej obáva, že výkon napadnutého rozhodnutia jej spôsobí nenapraviteľnú ujmu, lebo belgické daňové orgány údajne musia získať všetky údaje od spoločností, preskúmať a prepočítať daň, ktorú by každá spoločnosť musela zaplatiť, keby neexistoval režim zdaňovania nadmerného zisku, a požiadať o vrátenie sumy pomoci spolu s úrokmi. Tieto orgány by ďalej mali kontaktovať svojich kolegov v ostatných členských štátoch a niektorých tretích krajinách, aby určili, či časť nadmerného zisku, ktorá sa v Belgicku presunula do ďalšieho obdobia, bola alebo bude zdanená inde. Táto práca predpokladá obrovskú administratívnu záťaž pre správne orgány pomerne malej krajiny, ktorá má k dispozícii menej ľudských zdrojov. Belgické kráľovstvo tvrdí, že v prípade zrušenia napadnutého rozhodnutia by sa muselo čeliť vážnej a nenapraviteľnej ujme z dôvodu obrovskej administratívnej záťaže, ktorú by bolo treba zvládnuť, najprv v rámci určenia sumy, ktorá by sa mala vymôcť na základe napadnutého rozhodnutia, ktoré sa vyznačuje nejasnosťou, a potom pri vracaní vymožených súm.
27

Rovnako tiež treba odlíšiť túto vec od predchádzajúcich vecí, v ktorých podpis, ktorý bol umiestnený na žalobe, síce teoreticky patril advokátovi oprávnenému vykonávať procesné akty pred súdmi Únie, no nebol autentický, či už preto, že do kancelárie nebol podaný originál žaloby, ale len jej kópia (rozsudok z 22. septembra 2011, Bell & Ross/ÚHVT, C‑426/10 P, EU:C:2011:612, a uznesenie z 21. septembra 2012, Noscira/ÚHVT, C‑69/12 P, neuverejnené, EU:C:2012:589), preto, že podpis nebol vlastnoručný, alebo bol umiestnený prostredníctvom pečiatky (rozsudok z 23. mája 2007, Parlament/Eistrup, T‑223/06 P, EU:T:2007:153), alebo preto, že podpis bol síce vlastnoručný, no bol nečitateľný a nebolo možné ho identifikovať ako podpis advokáta oprávneného podpísať predmetné procesné akty (uznesenia zo 6. októbra 2015, Marpefa/ÚHVT, C‑181/15 P, neuverejnené, EU:C:2015:678, a z 12. marca 2014, xacom Comunicaciones, T‑252/13, neuverejnené, EU:T:2014:163). Odkazy na judikatúru, ktoré uvádza Komisia na podporu svojej námietky neprípustnosti, teda nie sú v tejto veci relevantné.
9

Vo vyhlásení EÚ a Turecka sa uvádzalo, že „Tureck[á republika] a [Únia] opätovne potvrdili svoj záväzok vykonávať spoločný akčný plán aktivovaný 29. novembra 2015 [a] uznávajú, že je potrebné ďalej, rýchlo a rozhodne konať“. Toto vyhlásenie znelo ďalej takto: „S cieľom narušiť podnikateľský model prevádzačov a ponúknuť migrantom alternatívu k riskovaniu života sa dnes EÚ a Tureck[á republika] rozhodli ukončiť neregulárnu migráciu z Turecka do [Únie]. Na dosiahnutie tohto cieľa sa dohodli na týchto ďalších bodoch činnosti: 1. Všetci noví neregulárni migranti prichádzajúci z Turecka na grécke ostrovy budú od 20. marca 2016 vracaní do Turecka. Tento postup sa bude vykonávať v súlade s právom [Únie] a medzinárodným právom, čím sa vylúči akýkoľvek druh kolektívneho vyhostenia. Všetci migranti budú chránení v súlade s príslušnými medzinárodnými normami a v súlade so zásadou zákazu vyhostenia alebo vrátenia. Bude to dočasné a mimoriadne opatrenie, ktoré je potrebné na ukončenie ľudského utrpenia a obnovenie verejného poriadku. Migranti, ktorí prídu na grécke ostrovy, budú riadne zaregistrovaní a každú žiadosť o udelenie azylu spracujú jednotlivo grécke orgány v súlade so smernicou o azylovom konaní, a to v spolupráci s UNHCR. Migranti, ktorí nepožiadajú o udelenie azylu alebo ktorých žiadosť bola podľa uvedenej smernice označená za neopodstatnenú alebo neprípustnú, budú vrátení do Turecka. Tureck[á republika] a [Helénska republika] za pomoci inštitúcií a agentúr [Únie] prijmú potrebné opatrenia a dohodnú sa na všetkých potrebných dvojstranných dojednaniach, a to aj prítomnosti tureckých úradníkov na gréckych ostrovoch a gréckych úradníkov v Turecku od 20. marca 2016, aby sa zabezpečili kontakty a umožnilo plynulé fungovanie týchto dojednaní. Náklady na operácie návratu neregulárnych migrantov uhradí EÚ. 2. Za každého Sýrčana, ktorý bude z gréckych ostrovov vrátený do Turecka, bude iný Sýrčan presídlený z Turecka do [Únie], berúc do úvahy kritériá OSN týkajúce sa zraniteľnosti. Za pomoci Komisie, agentúr [Únie] a ďalších členských štátov, ako aj UNHCR sa vytvorí mechanizmus, aby sa zabezpečilo, že sa táto zásada bude uplatňovať od toho istého dňa, v ktorom sa začne s návratmi. Prednosť dostanú migranti, ktorí predtým do [Únie] neregulárne nevstúpili a ani sa o neregulárny vstup nepokúšali. Na strane EÚ sa presídlenie v rámci tohto mechanizmu v prvej fáze uskutoční v súlade so záväzkami, ktoré členské štáty prijali v záveroch zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade z 20. júla 2015, v rámci ktorých zostáva 18000 miest na presídlenie. Akákoľvek ďalšia potreba presídlenia sa uskutoční prostredníctvom podobného dobrovoľného dojednania, ktoré sa bude týkať najviac 54000 osôb…“
32

Na druhej strane Poľská republika tvrdí, že možnosť spoločnosti Gazprom zvýšiť svoje využívanie prepravných kapacít plynovodu OPAL jej umožní zmeniť svoju obchodnú stratégiu, čo by viedlo k zásadnému zníženiu alebo úplnému prerušeniu dodávok plynu týmto podnikom na nemecký trh prostredníctvom plynovodu Jamal – Európa a k zásadnému ovplyvneniu podmienok dodávania plynu na poľský trh prostredníctvom plynovodov Jamal – Európa a Bratstvo. Predovšetkým treba uviesť, že toto zníženie alebo ukončenie prevádzkovania zo strany spoločnosti Gazprom by malo za dôsledok okrem iného po prvé povinnosť rozdeliť náklady na prevádzkovanie plynovodu Jamal – Európa z dôvodu menšieho objemu plynu, čo by viedlo k zásadnému zvýšeniu cien za prepravu, čo by pre dotknutých prevádzkovateľov znamenalo nemožnosť prístupu k tejto infraštruktúre na úrovni najväčšej cezhraničnej prípojky smerujúcej od západu [bod prepojenia Mallnow (Nemecko)]; po druhé obmedzenie možnosti účastníkov trhu mať prospech z virtuálnych obrátených služieb plynovodu Jamal – Európa, čo by alternatívnym dodávateľom, ktorí chcú predávať plyn kúpený v Nemecku, obmedzilo prístup na poľský trh s plynom vo vzťahu k spoločnosti Gazprom, a po tretie zvýšenie nákladov na dodávky plynu do iných bodov prepojenia medzi Poľskom a Úniou v dôsledku zvýšenia dopytu po iných cezhraničných kapacitách. Ďalej by Gazprom mohla z dôvodu prerušenia dodávky plynu zo západu využiť svoje dominantné postavenie na poľskom trhu a voľne rozhodovať o cenách za dodávky plynu do Poľska, čo by viedlo k zvýšeniu cien pre konečných zákazníkov. Napokon by podľa Poľskej republiky prístup k dodatočným kapacitám plynovodu OPAL umožnil spoločnosti Gazprom presmerovať prepravovanie plynu z územia Ukrajiny na plynovod Nord Stream 1, čím by sa znemožnilo zachovanie dodávok na územie Poľska prostredníctvom vetvy plynovodu Bratstvo v bode Drozdowicze na poľsko-ukrajinskej hranici, čo by viedlo k ohrozeniu energetickej bezpečnosti Poľska, keďže by nebolo možné zabezpečiť kontinuitu dodávok zákazníkom na juhovýchode Poľska, ktorí sú zásobovaní priamo z Ukrajiny.
26

V prejednávanej veci je najprv potrebné konštatovať, že článok 11 ods. 1 nariadenia č. 883/2013 sa netýka účinkov, ale výlučne obsahu správy a odporúčaní. Predovšetkým v anglickom znení tohto ustanovenia pojem „shall“ odkazuje výslovne na obsah odporúčaní (shall… indicate). Ďalej článok 11 ods. 3 a 6 nariadenia č. 883/2013 upravujú postúpenie správy a odporúčaní príslušným vnútroštátnym orgánom a následné opatrenia po tomto postúpení. Tieto ustanovenia nestanovujú povinnosti, pokiaľ ide o následné opatrenia, ktoré by mali uvedené orgány prijať vo veci predmetných aktov, voči osobám, ktoré sú v nich uvedené. Nakoniec je vhodné pripomenúť, že z odôvodnenia 31 nariadenia č. 883/2013 vyplýva, že je na príslušných vnútroštátnych orgánoch aby sa rozhodli, aké opatrenia sa majú prijať v súvislosti so správami OLAF‑u.
116

Ak by to tak nebolo, akty by boli v prípadoch, keď by ich niektorý adresát alebo niektorí adresáti nevnímali ako záväzné – hoci by z ich podstaty vyplývalo, že v skutočnosti vyvolávajú záväzné právne účinky – vylúčené z preskúmania zákonnosti. Naopak, niektoré akty by v dôsledku vnímania svojimi adresátmi podliehali preskúmaniu zákonnosti aj vtedy, keby nevyvolávali žiadny záväzný právny účinok, a keď by teda také preskúmanie nebolo potrebné či dokonca účelné.
17

Listom podaným do kancelárie Všeobecného súdu 8. mája 2017 a zaradeným do spisu rozhodnutím predsedu štvrtej komory Všeobecného súdu z 18. mája 2017 žalobca okrem iného požiadal o prijatie opatrenia na zabezpečenie priebehu konania podľa článku 89 ods. 3 písm. c) a d) rokovacieho poriadku s cieľom objasniť podozrenia z manipulácie so správnym spisom a v súlade s článkom 69 písm. d) rokovacieho poriadku o prerušenie tohto konania až do ukončenia trestného vyšetrovania vedeného proti zamestnancom EUIPO.
43

Po druhé, pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa obmedzenia jej prístupu k plynovodu Jamal – Európa, PGNiG Supply opisuje oblasť svojej hlavnej činnosti ako obchodovanie so zemným plynom a elektrickou energiou tak na nemeckom trhu, ako aj na medzinárodných trhoch vrátane vývozu plynu do Poľska prostredníctvom bodov prepojenia Mallnow a Lasów. PGNiG Supply sa pritom domnieva, že vzhľadom na to, že napadnuté rozhodnutie bude viesť k zvýšeniu prepravných kapacít prostredníctvom plynovodu OPAL, prevádzka ostatných plynovodov umožňujúcich vývoz plynu spoločnosťou Gazprom do západnej Európy, najmä plynovodov Jamal – Európa a Bratstvo, sa zníži. Tento pokles v používaní by viedol k zvýšeniu cien za prepravu, čo by pre spoločnosť PGNiG Supply znamenalo významnú stratu príjmov v bode Lasów a znemožnilo by virtuálnu prepravu v opačnom smere v bode Mallnow.
13

Odvolací senát v tejto súvislosti po prvé potvrdil, že dokumenty predložené v lehote, ktorú námietkové oddelenie stanovilo na predloženie dokumentov na preukázanie dobrého mena starších ochranných známok, sú zjavne nedostatočné a navyše aj čiastočne irelevantné. Dôkazy predložené oneskorene pred odvolacím senátom preto predstavujú nie „ďalšie“ dôkazy v zmysle pravidla 50 ods. 1 tretieho pododseku nariadenia č. 2868/95, ale v skutočnosti hlavný dôkaz o dobrom mene starších ochranných známok, takže senát nedisponuje nijakou voľnou úvahou, ktorá by mu dovoľovala vziať uvedené dôkazy do úvahy. Po druhé a v každom prípade odvolací senát predovšetkým konštatoval, že pravidlo 19 ods. 2 písm. c) a pravidlo 19 ods. 3 nariadenia č. 2868/95 [ustanovenia, ktorým v súčasnosti zodpovedá článok 7 ods. 2 písm. f) a článok 7 ods. 4 delegovaného nariadenia 2018/625] uvádza jasným a vyčerpávajúcim spôsobom dôkazy, ktoré mala žalobkyňa predložiť, a domnieval sa, že v takejto situácii by mohol vykonať svoju voľnú úvahu len obmedzene a iba v prípade, keby oneskorenie namietateľky mohlo byť odôvodnené okolnosťami. Namietateľka však v tejto súvislosti neuviedla nijaký legitímny dôvod, pričom zo spisu nevyplynula nijaká skutočnosť, ktorá by mohla odôvodniť jej oneskorené predloženie dokumentov, ktoré mala k dispozícii.
Uznesenie predsedu Všeobecného súdu z 13. novembra 2017 –

Rumunsko/Komisia

(vec T‑391/17 P)

„Konanie o nariadení predbežného opatrenia – Inštitucionálne právo – Európska iniciatíva občanov – Ochrana národnostných a jazykových menšín a posilnenie kultúrnej a jazykovej rozmanitosti v Únii – Zásada prenesenia právomoci – Návrh na odklad výkonu – Neexistencia naliehavosti“

1. Predbežné opatrenie–Odklad výkonu–Predbežné opatrenia–Podmienky poskytnutia–Fumus boni iuris–Naliehavosť–Vážna a nenapraviteľná ujma–Kumulatívna povaha–Zváženie všetkých dotknutých záujmov–Poradie a spôsob preskúmania–Voľná úvaha sudcu rozhodujúceho o nariadení predbežných opatrení (článok 256 ods. 1 ZFEÚ, články 278 a 279 ZFEÚ; Rokovací poriadok Všeobecného súdu, článok 156 ods. 4) (pozri body 16, 18, 19)

2. Predbežné opatrenie–Odklad výkonu–Predbežné opatrenia–Podmienky poskytnutia–Naliehavosť–Vážna a nenapraviteľná ujma–Dôkazné bremeno–Čisto hypotetická ujma založená na budúcich a neistých udalostiach–Nedostatočná povaha na odôvodnenie naliehavosti (články 278 a 279 ZFEÚ) (pozri body 22, 23)

3. Predbežné opatrenie–Podmienky prípustnosti–Návrh–Formálne náležitosti–Uvedenie dôvodov, ktoré na prvý pohľad odôvodňujú nariadenie navrhovaných opatrení (články 278 a 279 ZFEÚ; Rokovací poriadok Všeobecného súdu, článok 156 ods. 4) (pozri bod 25)

4. Predbežné opatrenie–Odklad výkonu–Predbežné opatrenia–Podmienky poskytnutia–Naliehavosť–Vážna a nenapraviteľná ujma–Ujma, ktorej sa členský štát môže dovolávať–Ujma týkajúca sa podnikov, a nie celého odvetvia národného hospodárstva–Vylúčenie (články 256, 278 a 279 ZFEÚ; Rokovací poriadok Všeobecného súdu, článok 156 ods. 4) (pozri bod 26)

5. Predbežné opatrenie–Odklad výkonu–Podmienky poskytnutia–Vážna a nenapraviteľná ujma–Ujma spočívajúca v administratívnej záťaži, ktorá vyplýva pre členský štát z registrácie návrhu iniciatívy občanov–Nepreukázanie rizika vzniku vážnej ujmy–Neexistencia naliehavosti (článok 278 ZFEÚ; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 211/2011, článok 8 ods. 2 a príloha VI) (pozri body 32, 36 – 38)

6. Akty inštitúcií–Odôvodnenie–Povinnosť–Rozsah–Posúdenie povinnosti odôvodnenia v závislosti od okolností prejednávaného prípadu (článok 296 ZFEÚ) (pozri body 52, 53)

7. Akty inštitúcií–Odôvodnenie–Povinnosť–Rozsah–Rozhodnutie Komisie o registrácii návrhu iniciatívy občanov–Druhová povaha odôvodnenia, pokiaľ ide o legislatívne právomoci Komisie vo vzťahu k navrhovaným opatreniam–Prípustnosť [článok 296 ZFEÚ; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 211/2011, článok 10 ods. 1 písm. c)] (pozri body 55, 56)

Predmet

Návrh založený na článkoch 278 a 279 ZFEÚ na nariadenie predbežného opatrenia, ktorým sa odloží výkon rozhodnutia Komisie (EÚ) 2017/652 z 29. marca 2017, týkajúci sa iniciatívy občanov s názvom „Minority SafePack – One million signatures for diversity in Europe“ (Ú. v. EÚ L 92, 2017, s. 100)

Výrok

1. Návrh na nariadenie predbežného opatrenia sa zamieta.
S prihliadnutím na požiadavky vyplývajúce z účinnej ochrany, ktorá sa musí zaručiť v oblasti verejných zákaziek, pokiaľ teda vylúčený uchádzač preukáže existenciu osobitne závažného fumus boni iuris, nemožno od neho vyžadovať, aby preukázal, že by mu zamietnutie jeho návrhu na nariadenie predbežného opatrenia mohlo spôsobiť nenapraviteľnú ujmu, lebo inak by došlo k neprimeranému a neoprávnenému zásahu do práva na účinnú súdnu ochranu, ktoré mu priznáva článok 47 Charty základných práv Európskej únie. Toto zmiernenie podmienok uplatniteľných na posúdenie existencie naliehavosti, odôvodnené právom na účinné súdne preskúmanie, sa však uplatní len počas fázy pred uzatvorením zmluvy, pričom sa musí dodržať odkladná lehota vyplývajúca z článku 118 ods. 2 a 3 nariadenia č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a článku 171 ods. 1 nariadenia č. 1268/2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia č. 966/2012. Pokiaľ už verejný obstarávateľ uzavrel s úspešným uchádzačom zmluvu po tom, čo táto lehota uplynula, a pred podaním návrhu na nariadenie predbežného opatrenia, vyššie spomenuté zmiernenie už nie je odôvodnené.

Pokiaľ ide o návrh na nariadenie predbežného opatrenia podaný po podpise zmluvy s úspešným uchádzačom, zmiernenie podmienky týkajúcej sa naliehavosti v oblasti verejných zákaziek nemožno uplatniť, pretože tak, ako to preukazuje list, ktorý navrhovateľka zaslala verejnému obstarávateľovi vo fáze pred uzatvorením zmluvy, aby prehodnotil svoje rozhodnutie o zadaní zákazky, navrhovateľka mala dostatočné informácie na konštatovanie existencie prípadnej protiprávnosti tohto rozhodnutia na účely podania návrhu na nariadenie predbežných opatrení pred uzatvorením zmluvy medzi verejným obstarávateľom a úspešným uchádzačom. Včas podaný návrh na nariadenie predbežného opatrenia mohol navrhovateľke umožniť dosiahnuť prijatie uznesenia podľa článku 157 ods. 2 rokovacieho poriadku, ktorým sa nariaďuje odklad výkonu rozhodnutia o zadaní zákazky ešte predtým, než druhá strana predložila svoje pripomienky, po dobu trvania konania o nariadení predbežného opatrenia.

(pozri body 25, 26, 31, 32, 34, 37)
4.

Naftogaz of Ukraine, Komisia, OPAL Gastransport GmbH & Co. KG, Gazprom Eksport LLC a Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A. znášajú každý svoje vlastné trovy konania súvisiace s návrhmi na vstup vedľajšieho účastníka do konania.
Ak sa chce podnik vyhnúť prostredníctvom predbežného opatrenia uverejneniu informácií, ktoré údajne podliehajú profesijnému tajomstvu, závisí rozsah, v akom by mu sprístupnenie takýchto informácií spôsobilo vážnu a nenapraviteľnú ujmu, od kombinácie okolností, akými sú význam informácií z profesijného a obchodného hľadiska pre podnik, ktorý ich poskytuje, a ich využiteľnosť pre ostatné podniky prítomné na trhu, ktoré by sa s nimi mohli oboznámiť a následne ich využívať.

Naopak, riešenia prijaté súdom rozhodujúcim o nariadení predbežných opatrení, najmä pokiaľ ide o nevyčísliteľnú povahu, a teda nenapraviteľnú finančnú ujmu spôsobenú v dôsledku uverejnenia údajne dôverných informácií, sa naopak neuplatnia, ak navrhovateľ v návrhu na nariadenie predbežného opatrenia neidentifikuje informácie, ktoré by v prípade úplného uverejnenia dotknutých dokumentov mohli byť špecificky užitočné pre jeho súčasných alebo potenciálnych konkurentov, pretože by mohli byť využívané na komerčné a súťažné účely, a konkrétnejšie, pokiaľ by navrhovateľ neuviedol nijakú špecifickú skutočnosť, ktorá by pre neho predstavovala nehmotný majetok, ktorý by mohol byť použitý na konkurenčné účely a ktorého hodnota by sa znížila, alebo dokonca zanikla, ak by stratila svoju dôvernú povahu. Je to tak, pokiaľ sa žalobkyňa obmedzuje len na tvrdenie, že úplné uverejnenie uvedených dokumentov môže spôsobiť ujmu na jej povesti, jej podiele na trhu a jej obrate, keďže tieto dokumenty sa týkajú látky, ktorá je podľa nej kvalifikovaná ako zdraviu škodlivá, a to vo vzťahu k jej zákazníkom, používateľom tejto látky, k verejnosti vo všeobecnosti a k regulačným orgánom.

(pozri body 38 – 40)
Analýza vážnosti takejto ujmy sa musí vykonať najmä s ohľadom na veľkosť a obrat podniku, ako aj vlastnosti skupiny, do ktorej patrí. V tomto ohľade na jednej strane, pokiaľ ide o stratu, ktorá zodpovedá menšej než 10 % časti obratu podniku pôsobiaceho na vysoko regulovaných trhoch, sa nezdá, že by finančné ťažkosti, ktoré by tento podnik mohol utrpieť, boli spôsobilé ohroziť jeho samotnú existenciu, a na druhej strane, pokiaľ ide o stratu zodpovedajúcu takmer dvom tretinám obratu tohto podniku, pričom sa uznáva, že finančné ťažkosti spôsobené tomuto podniku by mohli byť spôsobilé ohroziť jeho existenciu, tomuto podniku vo vysoko regulovanom sektore, ktorý si často vyžaduje značné investície a kde príslušné orgány môžu zasiahnuť v prípade, že sa objaví riziko pre verejné zdravie z dôvodov, ktoré nie sú vždy dotknutým podnikom predvídateľné, prináleží zabezpečiť sa proti jeho dôsledkom vhodnou politikou, pretože inak by musel sám znášať ujmu vyplývajúcu z takéhoto zásahu.

V rámci hodnotenia vážnosti ujmy sa však sudca rozhodujúci o nariadení predbežných opatrení nemôže obmedziť iba na mechanické a nepružné použitie relevantných obratov, ale je zároveň povinný zohľadniť osobitné okolnosti každého prípadu a v okamihu prijímania svojho rozhodnutia ich uviesť do súvislosti so škodou spôsobenou na obrate.

(pozri body 33, 34, 39)
2.

Konanie o návrhoch podaných Polska Grupa Energetyczna S.A. (PGE), Francúzskou republikou, Elektrárňami Opatovice, a.s. a Saale Energie GmbH, Sev.en EC, a.s., Freistaat Sachsen, Elektrárnou Počerady, a.s., European Environmental Bureau (EEB) a Client Earth na vstup vedľajšieho účastníka do konania sa zastavuje.
Uznesenie Všeobecného súdu (ôsma komora) z 19. novembra 2018 –

Landesbank Baden‑Württemberg/SRB

(vec T‑14/17)

„Žaloba o neplatnosť – Hospodárska a menová únia – Banková únia – Jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností (JMR) – Jednotný fond na riešenie krízových situácií (SRF) – Stanovenie príspevku ex ante na rok 2016 – Lehota na podanie žaloby – Omeškanie – Zjavná neprípustnosť“

1. Žaloba o neplatnosť – Lehoty – Začiatok plynutia – Akt, ktorý nebol ani uverejnený, ani oznámený žalobcovi – Presná znalosť obsahu a odôvodnenia – Povinnosť vyžiadať si v primeranej lehote úplný text aktu, len čo je známe, že existuje – Dodržanie primeranej lehoty – Kritériá posúdenia (článok 263 šiesty odsek ZFEÚ) (pozri body 35, 44 – 46, 51)

2. Akty inštitúcií – Všeobecná povinnosť informovať osoby, ktorým bol akt určený, o opravných prostriedkoch a lehotách – Neexistencia (článok 263 štvrtý a šiesty odsek ZFEÚ a článok 275 druhý odsek ZFEÚ) (pozri bod 41)

Predmet

Návrh na základe článku 263 ZFEÚ na zrušenie rozhodnutia SRB prijatého na výkonnom zasadnutí z 15. apríla 2016 o príspevkoch ex ante do Jednotného fondu na riešenie krízových situácií na rok 2016 (SRB/ES/SRF/2016/06) a rozhodnutia SRB prijatého na výkonnom zasadnutí z 20. mája 2016 o úprave príspevkov ex ante do Jednotného fondu na riešenie krízových situácií na rok 2016, ktorým sa doplnilo rozhodnutie SRB z 15. apríla 2016 (SRB/ES/SRF/2016/13), v rozsahu, v akom sa týkajú žalobkyne

Výrok

1. Žaloba sa zamieta ako zjavne neprípustná.

2. Landesbank Baden‑Württemberg znáša vlastné trovy konania a je povinná nahradiť trovy konania Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií (SRB).
Uznesenie Všeobecného súdu (ôsma komora) z 19. novembra 2018 –

VR‑Bank Rhein‑Sieg/SRB

(vec T‑42/17)

„Žaloba o neplatnosť – Hospodárska a menová únia – Banková únia – Jednotný mechanizmus pre riešení krízových situácií úverových inštitúcií a niektorých investičných podnikov (SRM) – Jednotný fond pre riešenie krízových situácií (SRF) – Stanovenie príspevku ex ante na rok 2016 – Lehota na podanie žaloby – Omeškanie – Zjavná neprípustnosť“

1. Žaloba o neplatnosť – Lehoty – Začiatok plynutia – Akt, ktorý nebol ani uverejnený, ani oznámený žalobcovi – Presná znalosť obsahu a odôvodnenia – Povinnosť vyžiadať si v primeranej lehote úplný text aktu, len čo je známe, že existuje – Dodržanie primeranej lehoty – Kritériá posúdenia (článok 263 šiesty odsek ZFEÚ) (pozri body 35, 44 – 46, 51)

2. Akty inštitúcií – Všeobecná povinnosť informovať osoby, ktorým bol akt určený, o opravných prostriedkoch a lehotách – Neexistencia (článok 263 štvrtý a šiesty odsek ZFEÚ a článok 275 druhý odsek ZFEÚ) (pozri bod 41)

Predmet

Návrh na základe článku 263 ZFEÚ na zrušenie rozhodnutia SRB prijatého na výkonnom zasadnutí z 15. apríla 2016 o príspevkoch ex ante do Jednotného fondu na riešenie krízových situácií na rok 2016 (SRB/ES/SRF/2016/06) a rozhodnutia SRB prijatého na výkonnom zasadnutí z 20. mája 2016 o úprave príspevkov ex ante do Jednotného fondu na riešenie krízových situácií na rok 2016, ktorým sa doplnilo rozhodnutie SRB z 15. apríla 2016 (SRB/ES/SRF/2016/13), v rozsahu, v akom sa týkajú žalobkyne

Výrok

1. Žaloba sa zamieta ako zjavne neprípustná.

2. VR‑Bank Rhein‑Sieg eG znáša svoje vlastné trovy konania a je povinná nahradiť trovy konania Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií (SRB).
25

Z judikatúry totiž vyplýva, že s prihliadnutím na požiadavky vyplývajúce z účinnej ochrany, ktorá sa musí zaručiť v oblasti verejných zákaziek, pokiaľ teda vylúčený uchádzač preukáže existenciu osobitne závažného fumus boni iuris, nemožno od neho vyžadovať, aby preukázal, že by mu zamietnutie jeho návrhu na nariadenie predbežného opatrenia mohlo spôsobiť nenapraviteľnú ujmu, lebo inak by došlo k neprimeranému a neoprávnenému zásahu do práva na účinnú súdnu ochranu, ktoré mu priznáva článok 47 Charty základných práv Európskej únie [pozri v tomto zmysle uznesenie z 23. apríla 2015, Komisia/Vanbreda Risk & Benefits, C‑35/15 P(R), EU:C:2015:275, bod 41].