NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA

PHILIPPE LÉGER

prednesené 20. októbra 2005 1( )

Spojené veci C‑23/04 až C‑25/04

Sfakianakis AEVE

proti

Elliniko Dimosio

[návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný Dioikitiko Protodikeio Athinon (Grécko)]

„Dohoda o pridružení EHS – Maďarsko – Povinnosť vzájomnej pomoci colných orgánov – Dovoz tovarov uplatnením preferenčného colného režimu – Následná kontrola pôvodu tovarov spochybňujúca ich maďarský pôvod – Žaloba proti záverom následnej kontroly – Vyberanie cla colnými orgánmi dovážajúceho štátu – Zrušenie záverov následnej kontroly príslušným súdom vyvážajúceho štátu – Povinnosť colných orgánov dovážajúceho štátu prihliadať na rozhodnutia vydané súdom vyvážajúceho štátu“

1. Prebiehajúce prejudiciálne konanie sa týka výkladu Európskej dohody o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Maďarskou republikou na strane druhej uzavretej 16. decembra 1991( ).

2. Dôvodom uvedeného konania je spochybnenie rozhodnutí prijatých colným úradom v Aténach spoločnosťou Sfakianakis AEVE( ), ktoré ukladali tejto spoločnosti povinnosť zaplatiť clo z dôvodu dovozu automobilov s pôvodom v Maďarsku do Grécka. V dôsledku následnej kontroly dospeli maďarské colné orgány k záveru, že certifikáty potvrdzujúce maďarský pôvod týchto automobilov sú nesprávne. Závery tejto kontroly boli predmetom žaloby pred príslušným maďarským súdom, ktorý ich zrušil. Uplatnením rozhodnutí vydaných uvedeným súdom bol nakoniec maďarský pôvod sporných vozidiel uznaný.

3. Podstatná otázka predložená Súdnemu dvoru zo strany Dioikitiko Protodikeio Athinon (Grécko) spočíva v tom, či dohoda o pridružení a osobitne v nej stanovené pravidlá spolupráce správnych orgánov ukladajú colným orgánom dovážajúceho štátu povinnosť prihliadať na rozhodnutia vydané súdom vyvážajúceho štátu, ktorými sa potvrdila platnosť certifikátov vydaných na dovoz sporného tovaru.

I – Právny rámec

A – Dohoda o pridružení a protokol č. 4

4. Cieľom dohody o pridružení je podľa článku 1 najmä postupné zavedenie zóny voľného obchodu medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Maďarskom. Mala takto prispieť k integrácii Maďarskej republiky do Európskeho spoločenstva, ktorá sa uskutočnila 1. mája 2004.

5. Dohoda o pridružení v článku 9 stanovuje okamžité alebo postupné zrušenie všetkých dovozných ciel uplatňovaných v Európskom spoločenstve na výrobky s pôvodom v Maďarsku.

6. Pojem „pôvodné výrobky“ a metódy administratívnej spolupráce sú vymedzené v protokole č. 4( ) tvoriacom prílohu k dohode o pridružení. Tento protokol bol zmenený rozhodnutím č. 1/95( ), ktoré nadobudlo účinnosť 1. októbra 1995 a následne rozhodnutím č. 3/96( ), ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 1997. Keďže relevantné články protokolu č. 4, zmeneného a doplneného rozhodnutím č. 3/96( ), majú v podstate rovnaký obsah ako ich pôvodné znenie z roku 1993 a ako znenie vyplývajúce z rozhodnutia č. 1/95, nejaví sa byť potrebné presne vymedziť znenie každého článku uplatniteľného v sporoch vo veci samej v jednotlivých etapách ich priebehu. Keďže vnútroštátny súd sa odvoláva iba na relevantné znenie článkov uvedené v protokole č. 4, citujeme iba toto znenie.

7. Podľa článku 16 ods. 1 písm. a) sa výrobky s pôvodom v Maďarsku dovážajú do Spoločenstva, podobne ako sa výrobky z jednotlivých členských štátov Spoločenstva dovážajú do Maďarska, za preferenčných podmienok dohody o pridružení na základe predloženia certifikátu o pohybe tovaru EUR.1( ). Článok 17 ods. 1 a 5 protokolu č. 4 stanovuje, že certifikát EUR.1 vydávajú colné orgány dovážajúceho štátu, ktoré musia na tento účel prijať všetky potrebné opatrenia, aby skontrolovali pôvod výrobku. Môžu takto požadovať všetky doklady a vykonávať akúkoľvek kontrolu účtovníctva vývozcu alebo akúkoľvek inú kontrolu, ktorú považujú za potrebnú( ).

8. Ustanovenia protokolu č. 4 týkajúce sa metód administratívnej spolupráce sú obsiahnuté najmä v jeho článkoch 31 až 33, ktoré sú predmetom návrhu na začatie prejudiciálneho konania o výklade. Sú formulované takto:

„Článok 31

Vzájomná pomoc

…

2. Na účely zabezpečenia riadneho uplatňovania tohto protokolu si Spoločenstvo a Maďarsko poskytnú prostredníctvom svojich colných správ vzájomnú pomoc pri kontrole pravosti certifikátov EUR.1 alebo údajov na faktúre a presnosti informácií uvedených v týchto dokumentoch.

Článok 32

Kontrola dôkazu o pôvode

1. Následná kontrola dôkazov o pôvode sa vykoná náhodne alebo vždy, keď majú colné orgány dovážajúceho štátu opodstatnené pochybnosti o pravosti týchto dokumentov, o pôvode príslušných výrobkov alebo dodržiavaní ostatných podmienok stanovených týmto protokolom.

2. Na účely uplatnenia odseku 1 zašlú colné orgány dovážajúceho štátu certifikát EUR.1 a faktúru, ak bola predložená, vyhlásenie o faktúre alebo kópiu týchto dokumentov colným orgánom vyvážajúceho štátu a prípadne uvedú vecné alebo formálne dôvody odôvodňujúce šetrenie. Na podporu žiadosti o následnú kontrolu predložia všetky získané dokumenty a informácie, ktoré umožňujú domnievať sa, že údaje predložené ako dôkazy o pôvode sú nesprávne.

3. Kontrolu vykonajú colné orgány vyvážajúceho štátu. Na tento účel sú oprávnené požadovať všetky dôkazy a vykonať akúkoľvek kontrolu účtov vývozcu alebo akúkoľvek inú kontrolu, ktorú považujú za potrebnú.

4. Ak sa colné orgány dovážajúceho štátu rozhodnú pozastaviť až do výsledkov kontroly preferenčné zaobchádzanie s príslušným výrobkom, prepustia dovozcovi výrobky po splnení ochranných opatrení, ktoré považujú za nevyhnutné.

5. Colné orgány požadujúce kontrolu sú o výsledkoch informované v čo najkratšej lehote. Z výsledkov musí byť zrejmé, či sú dokumenty pravdivé a či môžu byť príslušné výrobky považované za výrobky majúce pôvod v Spoločenstve (alebo) Maďarsku… a spĺňajú ostatné podmienky ustanovené v tomto protokole.

6. V prípade opodstatnených pochybností a ak colné orgány nedostanú odpoveď do uplynutia lehoty desiatich mesiacov odo dňa žiadosti o kontrolu, alebo ak odpoveď neobsahuje dostatočné informácie na určenie pravdivosti daného dokumentu alebo skutočného pôvodu výrobkov, colné orgány, ktoré požadujú kontrolu, odmietnu nárok na preferenčné zaobchádzanie s výnimkou prípadu mimoriadnych okolností.

Článok 33

Urovnanie sporov

Spory, ktoré vzniknú v súvislosti s kontrolami uvedenými v článku 32 a ktoré nie je možné vyriešiť medzi colnými orgánmi, ktoré požiadali o kontrolu a colnými orgánmi zodpovednými za jej uskutočnenie, alebo ktoré sa týkajú výkladu tohto protokolu, sa predložia asociačnému výboru.

Urovnanie sporov medzi dovozcom a colnými orgánmi dovážajúceho štátu sa vždy uskutoční v súlade s právnymi predpismi tohto štátu“( ). [neoficiálny preklad]

B – Colný kódex Spoločenstva

9. Vnútroštátny súd sa tiež odvoláva na nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92( ), ktoré zahŕňa pravidlá a postupy zabezpečujúce uplatnenie sadzobných a iných opatrení zavádzaných na úrovni Spoločenstva v súvislosti s pohybom tovaru medzi Spoločenstvom a tretími krajinami( ).

10. Článok 220 CKS v odseku 1 stanovuje, že ak suma cla vyplývajúca z colného dlhu nebola zapísaná do účtovnej evidencie v súlade s článkami 218 a 219 alebo ak bola zapísaná do účtovnej evidencie vo výške nižšej ako suma dlžná na základe právnych predpisov, zapíše sa suma cla, ktorá má byť vybratá alebo zostáva na vybratie, to znamená, že ich zápis colnými orgánmi dotknutého členského štátu do účtovnej evidencie alebo akéhokoľvek iného rovnocenného dokumentu( ) sa musí v zásade uskutočniť v lehote dvoch dní odo dňa, keď sa colné orgány o tejto skutočnosti dozvedeli a môžu vypočítať sumu dlžnú na základe právnych predpisov a určiť dlžníka.

11. Článok 220 CKS však v odseku 2 stanovuje výnimku z tohto dodatočného zapísania do účtovnej evidencie, ktorej výkladu sa vnútroštátny súd takisto domáha v tomto konaní. Ustanovuje:

„S výnimkou prípadov uvedených v článku 217 ods. 1 druhom a treťom pododseku sa dodatočné zapísanie do účtovnej evidencie nevykoná, pokiaľ:

…

b) sa suma cla dlžná podľa zákona nezapísala do účtovných dokladov v dôsledku chyby na strane colných orgánov, ktorú osoba zodpovedná za zaplatenie cla nemohla zistiť, pričom na svojej strane konala v dobrej viere a dodržala všetky ustanovenia vyplývajúce z platných právnych predpisov týkajúcich colného vyhlásenia;

…“

II – Skutkové okolnosti sporu vo veci samej

12. V priebehu rokov 1996 až 1998 na žiadosť jednotky Európskej komisie pre koordináciu predchádzania podvodom (UCLAF) vykonali maďarské colné orgány následnú kontrolu pôvodu vozidiel značky Suzuki vyrobených v Maďarsku a dovážaných do Európskej únie v priebehu rokov 1995 až 1997 s certifikátmi EUR.1.

13. Pokiaľ ide o dovoz do Grécka vykonávaný spoločnosťou Sfakianakis, vyšetrovanie viedlo ku klasifikácii vozidiel do troch skupín, prvá skupina zodpovedajúca vozidlám, ktorých maďarský pôvod bol v zmysle protokolu č. 4 uznaný, druhá zodpovedajúca vozidlám, ktoré boli vyhlásené za vozidlá so zahraničným pôvodom so súhlasom výrobcu, a tretia zodpovedajúca vozidlám, ktorých pôvod bol predmetom súdneho sporu medzi vývozcom a maďarskými colnými orgánmi.

14. Listom z 3. novembra 1998 riaditeľ maďarského oddelenia kontroly oznámil tieto výsledky príslušným gréckym colným orgánom. Pokiaľ ide o tretiu skupinu vozidiel, požiadal tieto orgány o pozastavenie dodatočného vyberania cla až do ukončenia prebiehajúcich súdnych konaní.

15. Príslušné grécke colné orgány tiež dostali od UCLAF zoznam vozidiel dovezených do Grécka z Maďarska, ktoré neoprávnene požívali preferenčný režim. Tento zoznam zahŕňal vozidlá, ktorých pôvod bol predmetom prebiehajúcich konaní pred príslušnými maďarskými orgánmi.

16. Na základe tohto zoznamu grécke colné orgány prijali rozhodnutia ukladajúce spoločnosti Sfakianakis zaplatenie dovozných ciel zvýšených o dane a pokuty.

17. Maďarský súd zrušil závery následnej kontroly vykonanej maďarskými colnými orgánmi a uložil im obnoviť kontrolné konania uplatniac súdne rozhodnutia vydané v nadväznosti na žaloby( ).

18. Listom z 26. júla 1999 informovali príslušné maďarské orgány grécke generálne colné riaditeľstvo o týchto rozhodnutiach a zaslali mu zoznam vozidiel zahraničného pôvodu a zoznam vozidiel, ktorých maďarský pôvod bol nakoniec uznaný. Grécke colné orgány nezrušili svoje rozhodnutia ukladajúce spoločnosti Sfakianakis zaplatenie dovozného cla týkajúceho sa vozidiel, ktorých maďarský pôvod sa uznal.

III – Prejudiciálne otázky

19. Dioikitiko Protodikeio Athinon, na ktorý podala spoločnosť Sfakianakis žalobu proti týmto rozhodnutiam, rozhodol o prerušení konania a položil tieto štyri prejudiciálne otázky:

„1. Keďže:

a) maďarské orgány oficiálne informovali colné orgány dovážajúceho štátu o výsledkoch pôvodnej kontroly, ktorá preukázala protiprávnu povahu niektorých vývozných certifikátov, pričom však zdôraznili, že platnosť kontroly je predmetom prebiehajúcich konaní pred maďarskými súdmi;

b) maďarské orgány oficiálne poskytli colným orgánom dovážajúceho štátu výsledky týchto konaní, teda vyššie uvedené rozhodnutia súdov, ktoré nakoniec potvrdili presnosť niektorých certifikátov,

sú tieto colné orgány povinné na základe povinnosti vzájomnej pomoci uloženej colným orgánom dovážajúceho členského štátu článkom 31 ods. 2 protokolu č. 4 (k Európskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Maďarskou republikou na strane druhej) prihliadnuť na rozhodnutia maďarských súdov týkajúcich sa platnosti kontrol presnosti vývozného certifikátu EUR.1 vykonaných orgánmi vyvážajúceho štátu?

2. Znamená článok 32 vyššie citovaného protokolu č. 4, že colné orgány dovážajúceho členského štátu sú povinné prihliadnuť na rozhodnutia súdov vyvážajúceho štátu, ktorými sa rušia výsledky kontrol nariadených a vykonaných maďarskými orgánmi po vývoze, so zreteľom na skutočnosť, že:

a) orgány dovážajúceho štátu boli oficiálne informované tak o litispendencii pred maďarskými súdmi, ako aj o ukončení príslušných konaní;

b) nikdy samy osebe nepožiadali, aby sa kontrola uskutočnila?

3. V prípade kladnej odpovede na jednu z predchádzajúcich otázok, vyžaduje potrebný účinok zákazu cla ustanoveného v Európskej dohode o pridružení medzi ES a Maďarskom, aby sa citované ustanovenia práva Spoločenstva vykladali tak, že im odporujú správne rozhodnutia ukladajúce dodatočné clo, daň a pokuty, teda rozhodnutia, ktoré vnútroštátne orgány dovážajúceho štátu prijali po oznámení výsledkov kontroly maďarskými orgánmi, ale pred oznámením znenia súdnych rozhodnutí, ktorými sa zrušili výsledky tejto kontroly, pričom nakoniec boli vydané certifikáty EUR.1 presné?

4. Môže odpoveď na predchádzajúce otázky ovplyvniť skutočnosť, že ani grécke orgány, ani maďarské orgány nepožadovali zvolanie asociačného výboru podľa článku 33 protokolu č. 4, aby vo veci rozhodol, čo skôr naznačuje, že ani jeden z týchto orgánov sa nedomnieval, že vyhlásenie maďarských rozsudkov by bolo predmetom sporu, ktorý by mal byť predložený na rozhodnutie tomuto výboru?

5. Subsidiárne, ak je odpoveď na predchádzajúce otázky záporná, t. j. ak grécke colné orgány neporušili citované ustanovenia práva Spoločenstva tým, že dodatočne uložili clo, DPH a pokutu, možno sa domnievať, že článok 220 ods. 2 Colného kódexu Spoločenstva nepripúšťa dodatočné zapísanie cla do účtovnej evidencie v neprospech dovozcu, ak nastala chyba pripísateľná colným orgánom dovážajúceho alebo vyvážajúceho štátu, najmä so zreteľom na skutočnosť, že colné orgány vyvážajúceho štátu disponovali všetkými údajmi o pôvode vozidiel, na základe ktorých sa nemal certifikát EUR.1 vydať, čo by hneď umožnilo colným orgánom dovážajúceho štátu uložiť zákonne dlhované clo?“

IV – Analýza

A – O prvých dvoch prejudiciálnych otázkach

20. Navrhujem Súdnemu dvoru preskúmať spoločne prvé dve prejudiciálne otázky, ktoré spolu úzko súvisia.

21. Týmito otázkami sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa dohoda o pridružení a protokol č. 4, najmä jeho ustanovenia týkajúce sa povinnosti vzájomnej pomoci uvedenej v článku 31 ods. 2 a ustanovenia, ktoré sa týkajú kontroly dôkazu o pôvode tovaru obsiahnuté v článku 32, majú vykladať v tom zmysle, že colné orgány dovážajúceho štátu majú povinnosť prihliadnuť na súdne rozhodnutia vydané vo vyvážajúcom štáte v súvislosti so žalobami podanými proti výsledkom kontroly platnosti certifikátov o pohybe tovarov vykonanej colnými orgánmi vyvážajúceho štátu so zreteľom na skutočnosť, že tieto orgány dovážajúceho štátu boli informované o existencii uvedených žalôb, ako aj o obsahu týchto rozhodnutí. Vnútroštátny súd sa tiež Súdneho dvoru pýta, či skutočnosť, že sa kontrola platnosti certifikátov o pohybe nevykonala na žiadosť colných orgánov dovážajúceho štátu, má vplyv na odpoveď na túto otázku.

22. Vnútroštátny súd chce takto vedieť, či sa colné orgány dovážajúceho štátu musia držať pôvodných výsledkov následnej kontroly platnosti certifikátov o pohybe vykonanej colnými orgánmi vyvážajúceho štátu alebo či musia tiež prihliadnuť na súdne rozhodnutia vydané vo vyvážajúcom štáte v súvislosti so žalobami podanými proti výsledkom tejto kontroly.

23. Grécka vláda navrhuje odpovedať, že dohoda o pridružení a vyššie uvedené ustanovenia protokolu č. 4 neukladajú colným orgánom dovážajúceho štátu povinnosť prihliadať na rozhodnutia vydané príslušným súdom vyvážajúceho štátu o platnosti následnej kontroly presnosti certifikátov EUR.1.

24. Na podporu tohto tvrdenia grécka vláda pripomína, že stanovenie pôvodu tovarov prináleží colným orgánom vyvážajúceho štátu a že uplatniteľná právna úprava Spoločenstva neukladá colným orgánom dovážajúceho štátu povinnosť preskúmať presnosť tejto kontroly. Tvrdí, že vyhlásenie colných orgánov vyvážajúceho štátu o nepresnosti certifikátov EUR.1 postačuje na odôvodnenie dodatočného vybrania cla.

25. Uvádza, že keďže následne kontrolovať certifikáty stanovujúce pôvod tovarov sú oprávnené colné orgány a nie súdne orgány vyvážajúceho štátu a článok 32 ods. 5 protokolu č. 4 stanovuje, že kontrola musí byť vykonaná čo najskôr, maďarské colné orgány v súlade s právom zrušili sporné certifikáty EUR.1. Tvrdí, že žiadne ustanovenie uplatniteľnej právnej úpravy Spoločenstva a najmä články 31 a 32 protokolu č. 4 neukladajú príslušným colným orgánom dovážajúceho štátu povinnosť čakať na výsledky súdnych konaní.

26. Dodáva, že pokiaľ sa rozhodnutie colných orgánov vyvážajúceho štátu zruší, príslušné orgány dovážajúceho štátu nemôžu vedieť, či bolo konanie kontradiktórne a ponúkalo všetky záruky spravodlivého procesu, ani či sa rozhodnutie súdu zakladá na preskúmaní právnej a vecnej opodstatnenosti napadnutého aktu alebo na formálnom dôvode, akým je nedostavenie sa žalovaných colných orgánov na pojednávanie.

27. Nesúhlasím so stanoviskom gréckych orgánov. Domnievam sa, tak ako Sfakianakis, maďarská vláda a Komisia, že dohoda o pridružení a ustanovenia protokolu č. 4 týkajúce sa vzájomnej pomoci a kontroly dôkazu o pôvode tovarov ukladajú colným orgánom dovážajúceho štátu povinnosť prihliadnuť na súdne rozhodnutia vydané vo vyvážajúcom štáte v súvislosti so žalobou proti výsledkom kontroly platnosti certifikátov EUR.1. Ako tvrdí maďarská vláda a Komisia, uvedená povinnosť vyplýva z cieľa dohody o pridružení a systému administratívnej spolupráce, ktorý zaviedol protokol č. 4. Zároveň ako Sfakianakis zastávam názor, že toto riešenie musí byť prijaté preto, aby bolo dodržané základné právo na účinnú žalobu na súde.

28. Je zrejmé, že cieľom dohody o pridružení je, aby výrobky, ktoré spĺňajú podmienky na to, aby boli považované za výrobky s pôvodom v Maďarsku alebo v členskom štáte Európskeho spoločenstva, boli dovážané do Spoločenstva alebo do Maďarska využívajúc preferenčný režim tejto dohody. Na tento účel články 16 a 17 protokolu č. 4 stanovujú, že dôkaz o pôvode výrobkov, ktorý umožňuje, aby sa s nimi preferenčne zaobchádzalo, podáva certifikát EUR.1, ktorého vydanie zaisťujú v súlade s článkom 17 ods. 4 colné orgány vyvážajúceho štátu.

29. Ak aj toto osvedčenie pôvodu výrobkov colnými orgánmi vyvážajúceho štátu je v súlade s článkom 17 ods. 4 a 5 v zásade založené na overení v čase vydania certifikátu EUR.1, prechádza zároveň následnými kontrolami. Ako bolo upresnené v protokole č. 4 článkom 32 ods. 3, následnú kontrolu tiež vykonajú colné orgány vyvážajúceho štátu, ktoré sú oprávnené požadovať všetky dôkazy a vykonať akúkoľvek kontrolu, ktorú považujú za potrebnú.

30. Teda práve colným orgánom vyvážajúceho štátu prináleží overiť pôvod dotknutých tovarov a skutočnosť, že tieto tovary naozaj spĺňajú podmienky potrebné na ich dovoz do členského štátu Spoločenstva alebo do Maďarska s využitím preferenčného zaobchádzania ustanoveného v dohode o pridružení.

31. Ako pripomínajú všetci vedľajší účastníci, systém administratívnej spolupráce ustanovený v článkoch 31 až 33 protokolu č. 4 je založený na rozdelení úloh a zároveň na vzájomnej dôvere medzi colnými orgánmi daného členského štátu a colnými orgánmi Maďarskej republiky. Ako už Súdny dvor rozhodol v rámci iných dohôd o voľnom obchode v súvislosti s protokolmi týkajúcimi sa vymedzenia pojmu „pôvodné výrobky“ a metód administratívnej spolupráce, porovnateľných s protokolom č. 4, takýto systém je odôvodnený skutočnosťou, že orgány vyvážajúceho štátu majú lepšiu možnosť priamo overiť okolnosti, ktoré podmieňujú pôvod daného výrobku( ). Tiež predstavuje výhodu v tom zmysle, že umožňuje dospieť k určitým a jednotným výsledkom, pokiaľ ide o identifikáciu pôvodu tovarov, a vylúčiť tak zneužívanie obchodu a narušenie hospodárskej súťaže v obchode( ).

32. Tento systém teda môže fungovať iba vtedy, ak colná správa dovážajúceho štátu uzná posúdenie oprávnene vykonané orgánmi vyvážajúceho štátu( ). Ako Súdny dvor uviedol v citovanom rozsudku Les Rapides Savoyards a i., v rámci medzinárodných dohôd o voľnom obchode zaväzujúcich Spoločenstvo voči tretiemu štátu na základe vzájomných povinností je uznanie rozhodnutí zákonne prijatých orgánmi tohto tretieho štátu colnými správami členských štátov potrebné tiež na to, aby Spoločenstvo mohlo vyžadovať od colných orgánov tohto štátu dodržiavanie rozhodnutí prijatých orgánmi členských štátov týkajúcich sa pôvodu výrobkov vyvezených do neho zo Spoločenstva( ).

33. Z uvedeného vyplýva, že colné orgány dovážajúceho štátu nemôžu v súlade s dohodou o pridružení odmietnuť uplatnenie preferenčného zaobchádzania na tovar dovezený s certifikátom EUR.1 riadne vydaným colnými orgánmi dovážajúceho štátu. Ak colné orgány dovážajúceho štátu majú dôvodné pochybnosti pokiaľ ide o skutočný pôvod tohto tovaru, môžu iba požiadať colné orgány vyvážajúceho štátu o vykonanie následnej kontroly tohto pôvodu.

34. Zo štruktúry systému spolupráce a rozdelenia úloh stanovenej v tejto dohode logicky vyplýva, že ak colné orgány vyvážajúceho štátu mohli určiť pôvod dotknutých tovarov, sú tiež viazané výsledkami tejto následnej kontroly. Iba za výnimočných okolností, ak colné orgány vyvážajúceho štátu nemôžu riadne vykonať následnú kontrolu, môžu podľa Súdneho dvora colné orgány dovážajúceho štátu samy vykonať overenie pravosti a presnosti sporného certifikáciu EUR.1 a prihliadnuť na iné dôkazy o pôvode dotknutých tovarov( ).

35. Cieľ tejto dohody o pridružení a systém administratívnej spolupráce stanovenej v protokole č. 4 teda implikujú, že colné orgány dovážajúceho štátu zohľadňujú výsledky konečnej kontroly pôvodu výrobkov uskutočnenej colnými orgánmi vyvážajúceho štátu. V súlade s týmto cieľom je dôležité, aby všetky tovary, ktoré spĺňajú požadované podmienky na ich pôvod, a jedine tieto tovary, požívali preferenčný režim pri dovoze.

36. Z uvedeného vyplýva, že ak pôvodné výsledky následnej kontroly boli predmetom súdnej žaloby zo strany vývozcu a ak colné orgány dovážajúceho štátu boli na túto žalobu, ako aj na jej výsledky upozornené, sú tieto colné orgány povinné na uvedené výsledky prihliadnuť.

37. Nezdá sa mi, že ustanovenia článku 32 ods. 5 protokolu č. 4 uvádzané gréckou vládou sú v rozopre s touto analýzou. Pripomínam, že tento článok stanovuje, že colné orgány dovážajúceho štátu, ktoré požiadali o následnú kontrolu pôvodu dotknutých výrobkov, musia byť o výsledkoch informované v čo najkratšom čase a že z týchto výsledkov musí byť zrejmé, či dané tovary spĺňajú alebo nie podmienky požadované pre preferenčný režim.

38. Tiež sa musím odvolať na článok 32 ods. 6 protokolu č. 4, ktorý rovnako ako predchádzajúci odsek stanovuje, že colné orgány dovážajúceho štátu v prípade dôvodných pochybností týkajúcich sa pôvodu dotknutých tovarov a neexistencie odpovede v lehote 10 mesiacov od ich žiadosti o kontrolu odmietnu uplatniť na tieto tovary preferenčné zaobchádzanie, s výnimkou prípadu mimoriadnych okolností.

39. Týmito ustanoveniami strany dohody o pridružení podľa môjho názoru sledovali, aby ako protihodnota oprávnenia, ktoré im je udelené protokolom č. 4, colné orgány vyvážajúceho štátu, ktorým bola adresovaná žiadosť o kontrolu colnými orgánmi dovážajúceho štátu, skutočne túto kontrolu vykonali a výsledky zaslali colným orgánom dovážajúceho štátu v primeranej lehote. Ich zámerom je docieliť, ako uvádza grécka vláda, aby administratívna spolupráca umožňujúca určiť pôvod dotknutých tovarov bola vedená s odbornou starostlivosťou a aby osud týchto tovarov mohol byť rýchlo vyriešený. Neustanovujú však nič, čo by sa týkalo podania žalôb proti rozhodnutiam prijatým colnými orgánmi vyvážajúceho štátu v nadväznosti na následnú kontrolu, ktoré zostávajú upravené právnym poriadkom tohto štátu.

40. Z týchto ustanovení teda nemôže byť vyvodený záver, že colné orgány dovážajúceho štátu sú viazané pôvodnými závermi následnej kontroly, ak sú závery tejto kontroly predmetom súdnej žaloby a v dôsledku toho nemajú konečný charakter.

41. Na druhej strane možno podľa mňa dospieť na základe týchto ustanovení, ako aj celého systému administratívnej spolupráce stanoveného v protokole č. 4 k záveru, že ak výsledky následnej kontroly spochybňujú platnosť certifikátov EUR.1 a sú predmetom žaloby podľa pravidiel vnútroštátneho práva, musia byť colné orgány dovážajúceho štátu informované colnými orgánmi vyvážajúceho štátu o existencii tejto žaloby a následne o jej výsledkoch. Táto povinnosť je uložená tiež vzhľadom na cieľ dohody o pridružení, teda aby mohlo byť tovarom, ktorých pôvod bol s konečnou platnosťou potvrdený orgánmi vyvážajúceho štátu, účinne priznané colnými orgánmi dovážajúceho štátu preferenčné zaobchádzanie.

42. S prihliadnutím na cieľ dohody o pridružení a systém administratívnej spolupráce týkajúci sa určenia pôvodu tovarov musia colné orgány dovážajúceho štátu prihliadať na súdne rozhodnutia vydané proti pôvodným výsledkom následnej kontroly tohto pôvodu.

43. V rozpore s tvrdením gréckej vlády colné orgány dovážajúceho štátu nesmú odmietnuť prihliadnuť na tieto rozhodnutia z dôvodu, že nemôžu vedieť, či konanie pred súdom vyvážajúceho štátu bolo kontradiktórne a ponúklo všetky záruky spravodlivého procesu.

44. Treba pripomenúť, že systém administratívnej spolupráce zavedenej protokolom č. 4 je založený na vzájomnej dôvere colných orgánov dotknutých štátov. To znamená, že zavedením takéhoto systému sa členské štáty Európskeho spoločenstva, ako aj Európsky parlament, Rada a Komisia domnievali, že správne orgány členského štátu, strany tejto dohody o voľnom obchode, boli spôsobilé uplatňovať ustanovenia dohody o pridružení. Táto dôvera sa musí nevyhnutne vzťahovať aj na súdy tohto štátu, príslušné podľa vnútroštátnych pravidiel tohto štátu rozhodovať o žalobách podaných proti rozhodnutiam prijatým jeho colnými orgánmi. Bolo by totiž paradoxné priznať takúto dôveru správnym orgánom tretieho štátu a odmietnuť ju súdom, hoci je práve úlohou súdov dohliadať na uplatňovanie práva, a teda dohody o pridružení, vnútroštátnymi správnymi orgánmi( ). Ako uviedla spoločnosť Sfakianakis na pojednávaní, súdy vyvážajúceho štátu sú zárukou súladu certifikátov EUR.1 s dohodou o pridružení.

45. Prihliadnutie na súdne rozhodnutia colných orgánov členského dovážajúceho štátu, ktoré boli vydané v treťom štáte vývozu v súvislosti so žalobami podanými proti výsledkom následnej kontroly o pôvode tovarov, je teda podľa mňa neoddeliteľné od uznania posúdenia vykonaného colnými orgánmi tohto vyvážajúceho štátu, pokiaľ ide o uvedený pôvod, a preto inherentné rozdeleniu úloh, ktoré zaviedol protokol č. 4.

46. Okrem iného sa otázka takéhoto prihliadnutia nemôže v jednotlivých členských štátoch odlišovať bez toho, aby sa vytvorila situácia, ktorá by bola spôsobilá ohroziť existenciu spoločnej obchodnej politiky, ako aj výkon povinností Spoločenstva vyplývajúcich z dotknutej dohody( ).

47. Grécka vláda s cieľom poprieť takéto prihliadnutie ďalej tvrdí, že pokiaľ sú pôvodné výsledky následnej kontroly zrušené súdnym rozhodnutím, príslušné orgány dovážajúceho štátu nemôžu vedieť, či sa takéto zrušenie zakladá na preskúmaní právnej a vecnej opodstatnenosti napadnutého aktu alebo na formálnom dôvode, akým je nedostavenie sa žalovaných colných orgánov na pojednávanie.

48. Nedomnievam sa, že toto tvrdenie môže byť prijaté. Ako som už uviedol, cieľom následnej kontroly je overiť presnosť certifikátov EUR.1( ). Ak sú výsledky takejto kontroly predmetom žaloby podľa pravidiel vnútroštátneho práva, jedinou podstatnou otázkou je, či boli sporné certifikáty na záver konania zrušené alebo potvrdené. Ak sú závery následnej kontroly spochybňujúcej presnosť certifikátov EUR.1 zrušené súdnou cestou a ak sú v dôsledku toho tieto certifikáty zachované, colné orgány dovážajúceho štátu na ne musia prihliadnuť nezávisle od dôvodov zrušenia záverov následnej kontroly.

49. Po druhé sa mi zdá, že stanovisko gréckej vlády nemôže byť prijaté, pretože je v rozpore s právom na účinný súdny prostriedok nápravy.

50. V súlade s ustálenou judikatúrou právo na účinnú súdnu žalobu predstavuje všeobecnú zásadu práva Spoločenstva, ktorá vyplýva zo spoločných ústavných tradícií členských štátov( ). To bolo ustanovené v článku 47 Charty základných práv Európskej únie, ktorá sa inšpiruje článkami 6 a 13 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Súdnemu dvoru prináleží dohliadať na dodržiavanie týchto základných práv v oblasti práva Spoločenstva( ). Dohoda, akou je dohoda o pridružení uzatvorená Radou a Komisiou, uplatňujúc články 228 a 238 Zmluvy ES( ), je integrálnou súčasťou právneho poriadku Spoločenstva( ). Súdnemu dvoru teda prináleží dohliadať na to, aby boli pri uplatňovaní dohody o pridružení dodržiavané základné práva, akými je aj právo na účinný súdny prostriedok nápravy.

51. Nezdá sa byť sporné, že musí byť daná možnosť podrobiť účinnému súdnemu preskúmaniu rozhodnutie prijaté colnými orgánmi vyvážajúceho štátu v nadväznosti na ich následnú kontrolu pôvodu tovarov. Účelom tohto preskúmania je totiž zistiť, či dotknuté tovary spĺňajú podmienky ustanovené v dohode o pridružení, ktorá je súčasťou právneho poriadku Spoločenstva, aby mohli využívať preferenčný režim. Jej dôsledkom môže byť odopretie vývozcovi výhod, ktoré priznáva tento režim, pretože dovozca bude povinný zaplatiť clo za dotknuté tovary, čo bode mať nevyhnutne vplyv na jeho obchodné vzťahy.

52. Odmietnutie prihliadnuť na rozhodnutia vydané súdmi vyvážajúceho štátu o výsledkoch následnej kontroly by teda malo za následok na jednej strane pozbavenie vývozcov práva na podanie žaloby proti výsledkom týchto kontrol, ktoré stanovuje maďarské právom. Na druhej strane by jeho dôsledkom tiež mohla byť skutočnosť, že maďarské colné orgány by sa domnievali, že rovnako nie sú povinné prihliadať na rozhodnutia vydané súdmi členských štátov, ktoré rozhodujú o žalobách proti kontrolám pôvodu vykonávaným príslušnými colnými orgánmi týchto členských štátov. Treba totiž zdôrazniť, že v rámci logiky vzájomnosti, ktorá je základom dohody o pridružení a protokolu č. 4, predstavuje prihliadnutie na rozhodnutia maďarských súdov členskými štátmi tiež podmienku pre prihliadnutie colnými orgánmi tohto štátu na rozhodnutia vydané súdmi členských štátov v súvislosti so žalobami podanými vývozcami proti výsledkom následnej kontroly komunitárneho pôvodu tovarov dovážaných do Maďarska.

53. Odmietnutie prihliadnutia na rozhodnutia vydané maďarskými súdmi v súvislosti so žalobami podanými proti výsledkom následných kontrol je teda v rozpore nie len s cieľom dohody o pridružení a systémom spolupráce stanoveným protokolom č. 4, ale tiež s právom na účinný súdny prostriedok nápravy.

54. Nakoniec zo systematiky protokolu č. 4 a z cieľa dohody o pridružení tiež vyplýva, že táto povinnosť je uložená colným orgánom dovážajúceho štátu bez ohľadu na to, či sú alebo nie pôvodcom následnej kontroly.

55. Treba v tejto súvislosti pripomenúť, že z článku 32 ods. 1 protokolu č. 4 vyplýva, že následnú kontrolu môžu príslušné orgány vyvážajúceho štátu vykonať z vlastného podnetu alebo na žiadosť orgánov dovážajúceho štátu. Táto kontrola sa tiež môže vykonať, tak ako to bolo vo veci samej, na základe žiadosti príslušných služieb Komisie, ktorej podľa článku 155 Zmluvy o ES( ) prináleží dbať na riadne uplatňovanie dohody o pridružení a jej protokolov( ).

56. Bez ohľadu na to, kto podá žiadosť o následnú kontrolu, účel kontroly je rovnaký, teda overiť presnosť certifikátov EUR.1, aby v súlade s cieľom dohody o pridružení tovary s pôvodom z Maďarska v prípade dovozu do Spoločenstva požívali v zmysle tejto dohody v nej stanovený preferenčný režim. So zreteľom na tento systém a cieľ tejto istej dohody musia colné orgány dovážajúceho štátu zohľadniť výsledky následnej kontroly a následne súdnych rozhodnutí vydaných vo vyvážajúcom štáte o výsledkoch tejto kontroly nezávisle od orgánu, ktorý je pôvodcom tejto kontroly.

57. Vzhľadom na tieto skutočnosti navrhujem Súdnemu dvoru, aby odpovedal, že dohoda o pridružení a protokol č. 4, najmä jeho ustanovenia týkajúce sa povinnosti vzájomnej pomoci uvedené v článku 31 ods. 2 a ustanovenia týkajúce sa kontroly dôkazu o pôvode tovarov stanovené v článku 32, majú byť vykladané v tom zmysle, že colné orgány dovážajúceho štátu sú povinné prihliadnuť na súdne rozhodnutia vydané vo vyvážajúcom štáte v súvislosti so žalobami podanými proti výsledkom kontroly platnosti certifikátov o pohybe tovarov vykonanej colnými orgánmi vyvážajúceho štátu, akonáhle boli informované o existencii týchto žalôb a obsahu týchto rozhodnutí, a to nezávisle od skutočnosti, či kontrola platnosti certifikátov o pohybe bola alebo nebola vykonaná na žiadosť colných orgánov dovážajúceho štátu.

B – O tretej prejudiciálnej otázke

58. Treťou prejudiciálnou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či potrebnému účinku zrušenia cla ustanoveného dohodou o pridružení odporujú správne rozhodnutia ukladajúce zaplatenie cla zvýšeného o dane a pokuty, ktoré boli prijaté colnými orgánmi dovážajúceho štátu pred výsledkom žalôb podaných proti záverom následnej kontroly, ak uplatnením súdnych rozhodnutí vydaných o týchto žalobách bola potvrdená platnosť certifikátov EUR.1.

59. Preskúmanie tejto otázky nás vedie predovšetkým k preskúmaniu, či grécke colné orgány po tom, ako boli informované maďarskými colnými orgánmi o nesprávnosti dotknutých certifikátov EUR.1, mali právo prijať sporné rozhodnutia pred výsledkami žalôb podaných proti záverom následnej kontroly alebo či mali pozastaviť začatie konania o vyberaní až do výsledkov týchto žalôb.

60. Spoločnosť Sfakianakis a maďarská vláda na pojednávaní uviedli, že grécke colné orgány mali pozastaviť začatie konania o vyberaní cla, pretože podľa maďarského práva žaloba podaná proti správnym rozhodnutiam odkladá ich vykonateľnosť.

61. Nestotožňujem sa s touto analýzou. Nemyslím si, že otázka, či sú colné orgány členského štátu oprávnené začať konanie o vyberaní cla v nadväznosti na oznámenie výsledkov následnej kontroly spochybňujúcich pôvod sporných tovarov, sa môže riadiť právom tretieho štátu, strany danej dohody o voľnom obchode. Zdôrazňujem, že protokol č. 4 neobsahuje žiadne ustanovenie v tomto zmysle.

62. Tento protokol tiež nestanovuje pravidlá týkajúce sa spôsobu, akým by colné orgány dovážajúceho štátu mali postupovať, ak tovary dovážané do Spoločenstva s certifikátom EUR.1, tak ako v prejednávanej veci, boli uvedené na trh a potom boli predmetom následnej kontroly, ktorá spochybnila platnosť týchto certifikátov. Treba v tejto súvislosti zdôrazniť, že článok 32 ods. 4 protokolu č. 4 upravuje iba prípad, keď colné orgány dovážajúceho štátu ešte neprepustili dotknuté výrobky. V prípade neexistencie relevantného ustanovenia v tomto protokole treba hľadať v CKS odpoveď na otázku, čo musia urobiť colné orgány dovážajúceho členského štátu v takej situácii, akou je tá vo veci samej.

63. So zreteľom na tieto ustanovenia zastávam názor, že grécke colné orgány neboli povinné pozastaviť začatie konania o vyberaní až do výsledku žalôb podaných v Maďarsku proti rozhodnutiam následnej kontroly. Z preskúmania relevantných ustanovení CKS totiž vyplýva, že CKS popri zabezpečení ochrany práv dovozcu v prípade, akým je tento, tiež smeruje k účinnej ochrane finančných záujmov Spoločenstva, ukladajúc členským štátom povinnosť iniciovať úkony potrebné na vyberanie colného dlhu, ktorý predstavuje podstatný zdroj Spoločenstva.

64. Z článku 78 ods. 3 CKS vyplýva, že ak výsledky následnej kontroly nasvedčujú tomu, že predpisy upravujúce príslušný colný režim boli uplatnené na základe nesprávnych alebo neúplných údajov, colné orgány musia prijať opatrenia nevyhnutné na nápravu, pričom zoberú do úvahy nové informácie, ktoré majú k dispozícii. Z článku 201 CKS ďalej vyplýva, že prepustením tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu, do voľného obehu vzniká colný dlh.

65. V tom istom zmysle, ak colný dlh vznikol, CKS ukladá členským štátom povinnosť začať konanie o vyberaní s náležitou starostlivosťou tak v prvej fáze tohto konania, ktoré pozostáva zo zapísania pohľadávky do účtovnej evidencie( ), ako aj v jej vlastnom vymáhaní od dlžníka( ). Nakoniec podľa článku 244 CKS podanie odvolania proti rozhodnutiam prijatým colnými orgánmi členských štátov nemá, okrem výnimiek, odkladný účinok na výkon napadnutého rozhodnutia.

66. Nedomnievam sa, že ak vznikne colný dlh, ako je to v prejednávanej veci, na základe určenia neplatnosti certifikátov EUR.1 v nadväznosti na následnú kontrolu, existencia žaloby proti tomuto určeniu neplatnosti zaväzuje colné orgány dovážajúceho členského štátu pozastaviť začatie vyššie popísaného konania. Keďže sporné tovary už boli uvedené na trh v Spoločenstve a súdne konanie môže trvať niekoľko rokov, mohol by takýto odklad vážne ohroziť vymáhanie colnej pohľadávky, ak by bola žaloba zamietnutá.

67. Okrem iného záujmy dovozcu, ktorého certifikáty EUR.1 boli následne určené za neplatné, sú zohľadnené v obidvoch etapách konania o vyberaní. V súlade s článkom 220 CKS môže byť tak tento dovozca oslobodený od následného platenia dlhu, ak uplatnenie preferenčného statusu nastalo v dôsledku chyby na strane colných orgánov vyvážajúceho štátu, ktorú osoba zodpovedná za zaplatenie cla nemohla zistiť, pričom na svojej strane konala v dobrej viere a dodržala existujúcu právnu úpravu( ). Ďalej v prípade zapísania dlhu do účtovnej evidencie môžu byť dlžníkovi priznané lehoty na zaplatenie alebo odklad alebo uľahčenie platby za podmienok stanovených CKS, pričom mu clo samozrejme musí byť preplatené, ak sa ukáže, že nebolo dlžené na základe zákona.

68. Nakoniec v zásade bez odkladného účinku v rámci žaloby, ktorú môže dovozca podať v dovážajúcom členskom štáte proti rozhodnutiu colných orgánov tohto štátu, ktoré mu uložili povinnosť zaplatiť clo, článok 244 CKS však stanovuje, že colné orgány prerušia výkon rozhodnutia, a to úplne alebo čiastočne, ak majú dôvodné pochybnosti o tom, či je napadnuté rozhodnutie v súlade s colnými predpismi, alebo ak hrozí dotknutej osobe nenahraditeľná škoda. Dlžník, ktorý získal odklad platieb cla, môže tiež byť oslobodený od povinnosti poskytnúť zabezpečenie, ak je toto zabezpečenie spôsobilé spôsobiť mu vážne hospodárske a sociálne ťažkosti.

69. Moja analýza sa mi tiež zdá byť podporená judikatúrou vydanou v rámci žalôb podaných dovozcami proti rozhodnutiam prijatým Komisiou o vrátení alebo odpustení dovozných ciel uplatnením článku 13 nariadenia EHS č. 1430/79( ), podľa ktorého je jediným cieľom takého ustanovenia umožniť, ak sú splnené určité osobitné okolnosti a ak nedošlo k podvodnému konaniu alebo hrubej nedbanlivosti, oslobodenie ekonomických subjektov od platenia cla, ktoré dlžia, a nie umožniť spochybnenie samotnej zásady vymáhateľnosti colného dlhu( ). V už citovanom rozsudku Cerealmangimi a Italgrani/Komisia Súdny dvor v tejto súvislosti spresnil, že prináleží žalobcom, ak sa domnievajú, že podmienky sú naďalej splnené, predložiť vnútroštátnemu súdu dovážajúceho členského štátu rozhodnutie colných orgánov tohto štátu, ktoré im ukladá povinnosť platiť dlh( ). Táto judikatúra podporuje analýzu, podľa ktorej začatie konania o vyberaní nepodlieha podmienke, že existencia colného dlhu sa stala nespochybniteľnou.

70. Z uvedeného vyplýva, že v prejednávanej veci grécke colné orgány, akonáhle boli maďarskými colnými orgánmi informované, že následná kontrola certifikátov EUR.1 dospela k záveru, že niektoré z nich sú nesprávne, mali právo, či dokonca boli povinné začať konanie o vyberaní cla pre vozidlá dovážané s týmito certifikátmi, hoci závery tejto kontroly boli predmetom žaloby podľa pravidiel vnútroštátneho práva( ).

71. Teraz si treba položiť otázku o osude rozhodnutí prijatých gréckymi colnými orgánmi spochybnených v spore vo veci samej a tykajúcich sa vozidiel, ktorých certifikát EUR.1 bol nakoniec potvrdený uplatnením rozhodnutí vydaných maďarským súdom.

72. Odpoveď na túto otázku sa bezpochyby vyvodzuje z odpovede, ktorú navrhujem dať na predchádzajúcu otázku. Je zrejmé, že dohoda o pridružení smeruje k tomu, aby tovary, ktoré spĺňajú podmienky požadované na to, aby mohli byť považované za tovary s pôvodom v Maďarsku, boli dovážané do Spoločenstva za využitia preferenčného režimu stanoveného v tejto dohode. Potrebný účinok dohody o pridružení by bol ohrozený, ak by tovarom, ktorých maďarský pôvod bol s konečnou platnosťou potvrdený uplatnením rozhodnutí vydaných príslušnými súdmi vyvážajúceho štátu, bolo odopreté uplatnenie preferenčného režimu. Tento potrebný účinok teda bráni tomu, aby v prípade, akým je tento, colné orgány dovážajúceho štátu vykonali následné vyberanie cla zvýšeného o dane a pokuty.

73. Takisto by bolo závažne porušené právo na účinný súdny prostriedok nápravy, ak by po tom, ako vývozca dosiahol súdne zrušenie záverov následnej kontroly, ktoré spochybňovali platnosť certifikátov EUR.1, colné orgány dovážajúceho štátu aj tak pristúpili k vyberaniu cla od dovozcu na základe záverov tejto kontroly.

74. Z uvedeného vyplýva, že za okolností v prejednávanej veci musia grécke colné orgány zrušiť alebo odvolať napadnuté správne rozhodnutia v rozsahu, v akom sa týkajú vozidiel, ktorých maďarský pôvod bol s konečnou platnosťou potvrdený.

75. Na tretiu prejudiciálnu otázku navrhujem odpovedať, že potrebnému účinku zrušenia cla ustanoveného dohodou o pridružení odporujú správne rozhodnutia ukladajúce zaplatenie cla zvýšeného o dane a pokuty, ktoré boli prijaté colnými orgánmi dovážajúceho členského štátu pred výsledkom žalôb podaných proti záverom následnej kontroly, keď uplatnením rozhodnutí súdnych orgánov vydaných v súvislosti s týmito žalobami bola platnosť certifikátov EUR.1 potvrdená.

C – O štvrtej prejudiciálnej otázke

76. Vnútroštátny súd sa pýta, či odpoveď na predchádzajúce otázky môže byť ovplyvnená skutočnosťou, že ani grécke colné orgány, ani maďarské colné orgány nepožadovali zvolanie asociačného výboru podľa článku 33 protokolu č. 4.

77. Navrhujem Súdnemu dvoru chápať túto otázku v tom zmysle, že vnútroštátny súd sa chce dozvedieť, či odpovede na predchádzajúce otázky môžu byť spochybnené skutočnosťou, že ani grécke colné orgány, ani maďarské colné orgány sa neobrátili na asociačný výbor v nadväznosti na rozhodnutia vydané maďarskými súdmi.

78. Zastávam názor, že na túto otázku treba odpovedať záporne z nasledujúcich dôvodov.

79. Je zrejmé, že colné orgány dovážajúceho štátu nemôžu jednostranne vyhlásiť za neplatný certifikát EUR.1 riadne vydaný colnými orgánmi vyvážajúceho štátu. V prípade dôvodných pochybností, pokiaľ ide o presnosť tohto certifikátu, môžu iba požiadať tieto orgány o vykonanie následnej kontroly. Tiež sú viazané závermi takejto kontroly, ak mohli colné orgány vyvážajúceho štátu určiť pôvod dotknutého tovaru.

80. V súlade s článkom 33 protokolu č. 4, ak colné orgány dovážajúceho štátu nesúhlasia s colnými orgánmi vyvážajúceho štátu v rámci takejto kontroly, sú povinné spolu hľadať zmierlivé riešenie. V prípade, že nie je možné zmierlivé vyriešenie sporu, sú povinné predložiť spor asociačnému výboru.

81. Z uvedeného vyplýva, že okolnosť, že ani grécke colné orgány, ani maďarské colné orgány sa neobrátili na asociačný výbor, nemôže spochybniť skutočnosť, že grécke colné orgány musia prihliadnuť na maďarské súdne rozhodnutia a že vzhľadom na to, že tieto rozhodnutia potvrdili maďarský pôvod dotknutých vozidiel, tieto orgány nemôžu pristúpiť k vyberaniu cla, ktoré sa ich týkajú.

82. Navrhujem odpovedať vnútroštátnemu súdu, že odpoveď na predchádzajúce otázky nemôže byť ovplyvnená skutočnosťou, že ani grécke colné orgány, ani maďarské colné orgány nepožiadali zvolanie asociačného výboru podľa článku 33 protokolu č. 4.

D – O piatej prejudiciálnej otázke

83. Piata prejudiciálna otázka bola položená vnútroštátnym súdom iba pre prípad zápornej odpovede na prvé dve skôr preskúmané otázky. Keďže som odporučil odpovedať na ne kladne, nezdá sa byť potrebné túto poslednú otázku preskúmať.

V – Návrh

84. Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy preto navrhujem, aby Súdny dvor na prejudiciálne otázky položené Dioikitiko Protodikeio Athinon odpovedal takto:

1. Európska dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Maďarskou republikou na strane druhej a protokol č. 4 týkajúci sa vymedzenia pojmu „pôvodný výrobok“ a metód administratívnej spolupráce tvoriaci prílohu k dohode o pridružení, zmenený a doplnený rozhodnutím Asociačnej rady č. 3/96 medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Maďarskou republikou na strane druhej z 28. decembra 1996, ktorým sa mení a dopĺňa protokol č. 4, najmä jeho ustanovenia týkajúce sa povinnosti vzájomnej pomoci uvedené v článku 31 ods. 2, ako aj ustanovenia týkajúce sa kontroly dôkazu o pôvode tovarov uvedené v článku 32, sa majú vykladať v tom zmysle, že colné orgány dovážajúceho štátu sú povinné prihliadnuť na súdne rozhodnutia vydané vo vyvážajúcom štáte v súvislosti so žalobami podanými proti výsledkom kontroly platnosti certifikátov o pohybe tovarov vykonanej colnými orgánmi vyvážajúceho štátu, akonáhle boli informované o existencii týchto žalôb a obsahu týchto rozhodnutí, a to nezávisle od skutočnosti, či kontrola platnosti certifikátov o pohybe bola alebo nebola vykonaná na žiadosť colných orgánov dovážajúceho štátu.

2. Potrebnému účinku zrušenia cla stanoveného dohodou o pridružení odporujú správne rozhodnutia ukladajúce zaplatenie cla zvýšeného o dane a pokuty, ktoré boli prijaté colnými orgánmi dovážajúceho členského štátu pred tým, ako im bol oznámený výsledok žalôb podaných proti záverom následnej kontroly, keď uplatnením rozhodnutí súdnych orgánov vydaných v súvislosti s týmito žalobami bola platnosť certifikátov EUR.1 potvrdená.

3. Odpoveď na predchádzajúce otázky nemôže byť ovplyvnená skutočnosťou, že ani grécke colné orgány, ani maďarské colné orgány nepožiadali zvolanie asociačného výboru podľa článku 33 protokolu č. 4, zmeneného a doplneného rozhodnutím č. 3/96.