Keywords

Summary



Keywords

1. Sociálna politika – Rámcová dohoda o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP – Smernica 1999/70 – Pôsobnosť – Pracovné zmluvy na dobu určitú na trajektoch, ktoré premávajú na námornej trase medzi dvoma prístavmi nachádzajúcimi sa v rovnakom členskom štáte – Zahrnutie

(Smernica Rady 1999/70, príloha, doložka 3 bod 1)

2. Sociálna politika – Rámcová dohoda o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP – Smernica 1999/70 – Pojem „pracovník na dobu určitú“ – Pôsobnosť – Pracovné zmluvy na dobu určitú, v ktorých sa uvádza ich dĺžka, ale nie dátum ich skončenia – Zahrnutie

(Smernica Rady 1999/70, príloha, doložka 3 bod 1)

3. Sociálna politika – Rámcová dohoda o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP – Smernica 1999/70 – Opatrenia zamerané na predchádzanie zneužitiu pracovných zmlúv opätovne uzatváraných na dobu určitú – Opätovne uzatvárané pracovné zmluvy na dobu určitú – Vnútroštátna právna úprava, ktorá považuje za opätovne uzatvárané iba zmluvy, ktoré oddeľuje obdobie nanajvýš pracovných 60 dní – Prípustnosť – Overenie prislúchajúce vnútroštátnemu súdu – Rozsah

(Smernica Rady 1999/70, príloha, doložka 5)

Summary

1. Rámcová dohoda o práci na dobu určitú, ktorá sa nachádza v prílohe smernice 1999/70 o rámcovej dohode o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP, sa má vykladať v tom zmysle, že sa uplatňuje na pracovníkov zamestnaných ako námorníci v rámci pracovnej zmluvy na dobu určitú na trajektoch, ktoré premávajú na námornej trase medzi dvoma prístavmi nachádzajúcimi sa v rovnakom členskom štáte.

Zo samotného znenia doložky 2 bodu 1 rámcovej dohody totiž vyplýva, že jej pôsobnosť je koncipovaná široko. Okrem toho definícia pojmu „pracovníci na dobu určitú“ v zmysle rámcovej dohody, uvedená v jej doložke 3 bode 1, zahŕňa všetkých pracovníkov a nerozlišuje medzi verejnoprávnym alebo súkromnoprávnym postavením zamestnávateľa, s ktorým uzavreli zmluvu. Rámcová dohoda sa teda uplatní na všetkých pracovníkov vykonávajúcich činnosti odmeňované v rámci pracovnoprávneho vzťahu na dobu určitú, ktorý ich spája z ich zamestnávateľom.

Je pravda, že pôsobnosť rámcovej dohody nie je neobmedzená. Zo znenia doložky 2 bodu 1 rámcovej dohody napríklad vyplýva, že definíciu pracovných zmlúv a pracovnoprávnych vzťahov, na ktoré sa táto rámcová dohoda vzťahuje, nevymedzuje táto dohoda alebo právo Únie, ale vnútroštátna právna úprava a/alebo prax, pokiaľ definícia týchto pojmov nevedie k tomu, že niektorá kategória osôb by bola svojvoľne vylúčená z ochrany, ktorú ponúka rámcová dohoda.

Tento záver potvrdzuje obsah doložky 5 bodu 1 rámcovej dohody, z ktorého vyplýva, že podľa tretieho odseku preambuly rámcovej dohody, ako aj bodov 8 a 10 jej všeobecných hľadísk majú členské štáty v rámci vykonávania uvedenej rámcovej dohody možnosť, ak je to objektívne odôvodnené, zohľadniť osobitné potreby príslušných odvetví a/alebo kategórií pracovníkov.

(pozri body 28 – 31, 39, 40, bod 1 výroku)

2. Ustanovenia rámcovej dohody o práci na dobu určitú, ktorá sa nachádza v prílohe smernice 1999/70 o rámcovej dohode o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP, sa majú vykladať v tom zmysle, že nebránia vnútroštátnej právnej úprave, ktorá stanovuje, že pracovné zmluvy na dobu určitú musia uvádzať ich dĺžku, ale nie ich dátum skončenia.

Rámcová dohoda totiž nemá za cieľ zosúladiť všetky vnútroštátne pravidlá v oblasti pracovných zmlúv na dobu určitú, ale stanovením všeobecných zásad a minimálnych požiadaviek má iba vytvoriť všeobecný rámec na zabezpečenie rovnoprávneho postavenia pracovníkov na dobu určitú, čím ich má chrániť pred diskrimináciou, a zamedziť zneužívanie vyplývajúce z využívania opakovaného uzatvárania pracovných zmlúv alebo zakladania pracovnoprávnych vzťahov na dobu určitú. Rámcová dohoda neobsahuje nijaké ustanovenie o formálnych náležitostiach, ktoré by pracovné zmluvy na dobu určitú museli obsahovať.

V tomto ohľade doložka 3 bod 1 rámcovej dohody, ako to jasne vyplýva z jej nadpisu a znenia, iba definuje pojem „pracovník na dobu určitú“ a v tomto rámci poukazuje na typický znak zmluvy na dobu určitú, a to okolnosť, že dátum skončenia takej zmluvy je vymedzený „objektívnymi podmienkami, ako napríklad určitým dátumom, splnením určitej úlohy alebo určitou udalosťou“. Táto doložka naopak neukladá členským štátom nijakú povinnosť, pokiaľ ide o predpisy vnútroštátneho práva, ktoré sa uplatňujú na uzatváranie pracovných zmlúv na dobu určitú.

(pozri body 44 – 46, 48, bod 2 výroku)

3. Doložka 5 rámcovej dohody o práci na dobu určitú, ktorá sa nachádza v prílohe smernice 1999/70 o rámcovej dohode o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP, sa má vykladať v tom zmysle, že v zásade nebráni vnútroštátnej právnej úprave, ktorá stanovuje, že pracovné zmluvy na dobu určitú sa premenia na pracovnoprávny vzťah na dobu neurčitú iba v prípade, ak dotknutý pracovník bol nepretržite zamestnaný podľa takých zmlúv rovnakým zamestnávateľom počas dlhšieho obdobia než jeden rok, pričom pracovnoprávny vzťah sa považuje za nepretržitý, ak jednotlivé pracovné zmluvy na dobu určitú oddeľuje obdobie nanajvýš 60 dní.

Doložka 5 bod 1 rámcovej dohody totiž v úsilí predísť zneužívaniu opakovaného uzatvárania pracovných zmlúv alebo pracovnoprávnych vzťahov na dobu určitú ukladá členským štátom povinnosť účinne a záväzne prijať najmenej jedno z opatrení, ktoré sú v nej uvedené, ak ich vnútroštátne právo neobsahuje rovnocenné zákonné opatrenia. Tri opatrenia vymenované v bode 1 písm. a) až c) tejto doložky sa postupne týkajú objektívnych dôvodov na obnovovanie takýchto pracovných zmlúv alebo pracovnoprávnych vzťahov, maximálnej dĺžky platnosti týchto zmlúv alebo pracovnoprávnych vzťahov a počtu ich obnovení.

Rámcová dohoda však neukladá členským štátom povinnosť prijať opatrenie, ktoré by vyžadovalo, aby každá prvá alebo jediná pracovná zmluva na dobu určitú bola odôvodnená objektívnym dôvodom. Členské štáty disponujú mierou voľnej úvahy pri vykonaní doložky 5 bodu 1 rámcovej dohody, pretože môžu použiť jedno alebo viaceré opatrenia uvedené v bode 1 písm. a) až c) tejto doložky alebo existujúce rovnocenné zákonné opatrenia, aby zohľadnili potreby špecifických odvetví a/alebo kategórií pracovníkov.

Okrem toho rámcová dohoda nestanovuje všeobecnú povinnosť členských štátov zakotviť premenu pracovných zmlúv na dobu určitú na zmluvu na dobu neurčitú. Doložka 5 bod 2 rámcovej dohody totiž v zásade necháva členským štátom voľnosť, pokiaľ ide o určenie podmienok, za akých sa pracovné zmluvy alebo pracovnoprávne vzťahy na dobu určitú považujú za uzatvorené alebo založené na dobu neurčitú. Z toho vyplýva, že rámcová dohoda nestanovuje podmienky, za ktorých možno využiť zmluvy na dobu neurčitú.

Vnútroštátnemu súdu však prináleží, aby overil, že podmienky uplatňovania a skutočné vykonávanie tejto právnej úpravy predstavujú opatrenie, ktoré je spôsobilé predchádzať zneužívaniu opätovného uzatvárania pracovných zmlúv alebo zakladania pracovnoprávnych vzťahov na dobu určitú a sankcionovať ho. Vnútroštátnemu súdu osobitne prináleží, aby sa ubezpečil, že maximálna dĺžka jeden rok stanovená vnútroštátnou právnou úpravou sa vypočíta spôsobom, ktorý nevedie k podstatnému zníženiu efektívnosti predchádzania zneužívaniu opätovného uzatvárania pracovných zmlúv na dobu určitú a sankcií zaň. Mohlo by to tak byť v prípade, ak by sa táto maximálna dĺžka vypočítala nie v závislosti od počtu kalendárnych dní, ktoré táto pracovná zmluva pokrýva, ale v závislosti od počtu dní práce, ktorá bola skutočne vykonaná dotknutým pracovníkom, pokiaľ by napríklad z dôvodu nízkej početnosti plavieb bol tento počet oveľa nižší než počet kalendárnych dní.

(pozri body 56, 57, 59, 65, 73, 74, bod 3 výroku)