2

Odôvodnenia 1, 3, 5 až 9, 10, 13, 14, 18 a 19 napadnutej smernice znejú: „(1) V posledných 20 rokoch sa v rámci Únie dosiahol významný pokrok v oblasti antropogénnych emisií vypúšťaných do ovzdušia a kvality ovzdušia, najmä prostredníctvom osobitnej politiky Únie vrátane oznámenia Komisie z 21. septembra 2005 s názvom Tematická stratégia pre znečisťovanie ovzdušia (ďalej len ‚TSZO‘) [KOM(2005) 446 v konečnom znení]. … Ako sa však uvádza v oznámení Komisie z 18. decembra 2013 s názvom Program Čisté ovzdušie pre Európu [COM(2013) 918 final] (ďalej len ‚revidovaná TSZO‘), výrazné nepriaznivé vplyvy na ľudské zdravie a životné prostredie a riziká pre ne pretrvávajú. … (3) V revidovanej TSZO sa stanovujú nové strategické ciele na obdobie do roku 2030 na účely ďalšieho priblíženia sa k dlhodobému cieľu Únie v oblasti kvality ovzdušia. … (5) Členské štáty a Únia sú zmluvnými stranami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (ďalej len „EHK OSN“) o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979 [z 13. novembra 1979] (ďalej len ‚dohovor LRTAP‘) a viacerých jeho protokolov vrátane protokolu o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu z roku 1999, ktorý bol revidovaný v roku 2012 (ďalej len ‚revidovaný Göteborský protokol‘). (6) Pokiaľ ide o rok 2020 a ďalšie roky, v revidovanom Göteborskom protokole sa stanovujú nové záväzky znižovania emisií pre všetky zmluvné strany v súvislosti s oxidom siričitým, oxidmi dusíka, nemetánovými prchavými organickými zlúčeninami, amoniakom a jemnými tuhými časticami s východiskovým rokom 2005… (7) Režim národných emisných stropov zavedený smernicou 2001/81/ES [Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2001 o národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušie (Ú. v. ES L 309, 2001, s. 22; Mim. vyd. 15/006, s. 320)] by sa preto mal zrevidovať, aby bol v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie a členských štátov. Na tento účel sú národné záväzky znižovania emisií na každý rok od roku 2020 do roku 2029 v tejto smernici totožné so záväzkami stanovenými v revidovanom Göteborskom protokole. (8) Členské štáty by mali túto smernicu vykonávať spôsobom, ktorý účinne prispeje k dosiahnutiu dlhodobého cieľa Únie v oblasti kvality ovzdušia v zmysle usmernení Svetovej zdravotníckej organizácie… (9) Táto smernica by mala prispieť aj k nákladovo efektívnemu dosiahnutiu cieľov v oblasti kvality ovzdušia stanovených v právnych predpisoch Únie a k zmierneniu vplyvov zmeny klímy, ako aj ku globálnemu zlepšeniu kvality ovzdušia a k zlepšeniu synergie s politikami Únie v oblasti zmeny klímy a energetiky bez zdvojenia existujúcich právnych predpisov Únie. (10) Táto smernica prispieva aj k zníženiu nákladov na zdravotnú starostlivosť súvisiacu so znečistením ovzdušia v Únii zlepšením životných podmienok občanov Únie, ako aj podpory prechodu na zelenú ekonomiku. … (13) Členské štáty by mali splniť záväzky znižovania emisií stanovené v tejto smernici od roku 2020 do roku 2029 a od roku 2030 ďalej. V záujme zabezpečenia preukázateľného pokroku v dosahovaní záväzkov na rok 2030 by členské štáty mali určiť orientačné úrovne emisií v roku 2025, ktoré by sa dali technicky uskutočniť a nevyžadovali by si neprimerané náklady, a mali by sa usilovať tieto úrovne dosiahnuť. Ak by emisie na rok 2025 nebolo možné znížiť podľa stanovenej trajektórie znižovania emisií, členské štáty by vo svojich následných správach, ktoré majú vypracovať podľa tejto smernice, mali vysvetliť dôvody tejto odchýlky, ako aj opatrenia, ktoré by členské štáty priviedli späť na ich trajektóriu. (14) Národné záväzky znižovania emisií stanovené v tejto smernici na rok 2030 a ďalšie roky sú založené na odhadovanom redukčnom potenciále jednotlivých členských štátov, ktoré sú uvedené v správe TSZO č. 16 z januára 2015 (ďalej len ‚TSZO 16‘), na technickom preskúmaní rozdielov medzi národnými odhadmi a odhadmi uvedenými v TSZO 16 a na politickom cieli udržať celkové zníženie vplyvu na zdravie do roku 2030 (v porovnaní s rokom 2005) čo najbližšie k návrhu Komisie pre túto smernicu. Na zvýšenie transparentnosti by Komisia mala zverejniť základné predpoklady použité v TSZO 16. … (18) Každý členský štát by mal vypracovať, prijať a vykonávať národný program riadenia znečisťovania ovzdušia s cieľom splniť svoje záväzky znižovania emisií a účinne prispievať k plneniu cieľov v oblasti kvality ovzdušia. … (19) V záujme znižovania emisií z antropogénnych zdrojov by národné programy riadenia znečisťovania ovzdušia mali brať do úvahy opatrenia vzťahujúce sa na všetky príslušné sektory vrátane poľnohospodárstva, energetiky, priemyslu, cestnej dopravy, vnútrozemskej lodnej dopravy, vykurovania domácností a používania necestných vozidiel a mechanizmov a rozpúšťadiel. Členské štáty by však mali byť oprávnené rozhodnúť o opatreniach, ktoré prijmú na splnenie záväzkov znižovania emisií stanovených v tejto smernici.“