10

Okolnosti predchádzajúce sporu sú uvedené v bodoch 7 až 44 rozsudku Súdu prvého stupňa: „7 V dôsledku premiestnenia hlavného mesta Nigérie z Lagosu do Abuje mala Komisia od roku 1993 v nájme budovu v Abuji určenú na umiestnenie jej delegácie a dočasne aj zastupiteľstiev niektorých členských štátov vrátane Helénskej republiky. V rámci usporiadania s týmito členskými štátmi (ďalej len ‚projekt Abuja I‘) dávala do podnájmu niektoré kancelárie a poskytovala určité služby dotknutým zastupiteľstvám. Členské štáty sa dohodli na rozdelení nákladov spojených s ich zastupiteľstvami. Príspevok Helénskej republiky predstavoval 5,5 % z celkových nákladov. Keďže Komisia sa domnievala, že Helénska republika v tejto súvislosti neuhradila svoje dlhy, pristúpila k vymáhaniu započítaním zodpovedajúcich súm (pozri bod 44 nižšie). 8 Belgické kráľovstvo, Dánske kráľovstvo, Spolková republika Nemecko, Helénska republika, Španielske kráľovstvo, Francúzska republika, Írsko, Talianska republika, Holandské kráľovstvo, Portugalská republika a Komisia (ďalej len ‚partneri‘) na základe článku J.6 Zmluvy o Európskej únii (zmenený, teraz článok 20 EÚ) uzavreli 18. apríla 1994 memorandum o porozumení (ďalej len ‚počiatočné memorandum‘) o výstavbe spoločného komplexu veľvyslanectiev, využívajúceho spoločné pomocné služby pre ich diplomatické misie v Abuji (ďalej len ‚projekt Abuja II‘). Počiatočné memorandum bolo po pristúpení Rakúskej republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva doplnené prístupovým protokolom. 9 Článok 1 počiatočného memoranda stanovuje, že veľvyslanectvá členských štátov a zastúpenie Komisie sú samostatné diplomatické misie, na ktoré sa vzťahuje Viedenský dohovor o diplomatických stykoch z 18. apríla 1961, a pokiaľ ide o členské štáty, aj Viedenský dohovor o konzulárnych stykoch z . 10 Článok 10 počiatočného memoranda stanovoval, že Komisia koná ako koordinátorka projektu Abuja II ‚za‘ ostatných partnerov. 11 Podľa článku 11 počiatočného memoranda je Komisia zodpovedná za výkon architektonických štúdií, pokiaľ ide o realizovateľnosť projektu Abuja II, predbežný odhad nákladov a fázy návrhov. Tento článok tiež upravuje uzavretie dodatkového memoranda o porozumení o ‚podrobnom riešení budovy, rozdelení nákladov a právach k priestorom každého zúčastneného partnera po ukončení projektu [Abuja II]‘ (ďalej len ‚dodatkové memorandum‘). Článok 11 nakoniec zriaďuje stály riadiaci výbor na koordináciu a kontrolu projektu Abuja II, zložený zo zástupcov všetkých partnerov, ktorému predsedá Komisia. Stály riadiaci výbor predkladá pravidelné správy pracovnej skupine ‚Správne veci‘, zriadenej pri Rade v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) (ďalej len ‚skupina Správne veci SZBP‘). 12 Článok 12 počiatočného memoranda znie takto: ‚Projekt [Abuja II] bude priamo financovaný po schválení [dodatkového memoranda] uvedeného v článku 11 z príspevkov partnerov, ktoré zodpovedajú časti projektu vymedzeného na každého partnera. Príspevok Komisie sa uskutoční z vlastnej rozpočtovej kapitoly. Náklady na prípravné práce («fáza 1») sa uskutočnia z administratívnych rozpočtových prostriedkov rozpočtu Komisie. Ich výška sa odhaduje na sumu 140000 eur. Ak sa projekt [Abuja II] uskutoční, tieto náklady sa uhradia z príspevkov všetkých partnerov podľa ich účasti na projekte.‘ 13 Článok 13 počiatočného memoranda stanovuje: ‚Všetci partneri zabezpečia po schválení [dodatkového memoranda] celkové pokrytie nákladov, ktoré na nich pripadajú. Celková suma na každého partnera zahŕňa: a) celkové náklady jeho vlastnej plochy a b) jeho podiel na nákladoch na spoločné a verejné zóny vypočítaný pomerne vo vzťahu medzi jeho vlastnou plochou a súhrnom zón, ktoré nie sú spoločné.‘ 14 Článok 14 počiatočného memoranda stanovuje, že Komisia so súhlasom a za účasti zúčastnených štátov uhradí sumy dlžné tretím (zmluvným) osobám. 15 Článok 15 ods. 1 počiatočného memoranda stanovuje: ‚Ak sa jeden z partnerov rozhodne odstúpiť od projektu [Abuja II] tým, že nepodpíše [dodatkové memorandum] podľa článku 11, ustanovenia tohto memoranda o porozumení vrátane finančných povinností uvedených v článkoch 12 a 13 sa na odstupujúceho partnera prestanú uplatňovať.‘ … 21 Komisia uzavrela 27. decembra 1995 hlavnú zmluvu. Tá sa týkala základného návrhu a prechodnej fázy projektu Abuja II (články 4.4 a 4.5), ako aj prípadných podrobných plánov (článok 4.6). 22 Skupina Správne veci SZBP schválila 19. septembra 1996 prechodný návrh. 23 Dňa 21. novembra 1996 skupina Správne veci SZBP vyzvala Komisiu, aby na tento účel prijala opatrenia na to, aby architekti začali vypracovávať podrobné plány. Skupina uviedla, že formálna zmluva pre túto fázu bude uzavretá po dokončení dodatkového memoranda. Počas tohto stretnutia Komisia oznámila uvedenej skupine výšku výdavkov, ktoré poskytla ako preddavok do na prípravu projektu Abuja II, a to okolo 2,8 milióna eur. 24 Tá istá skupina sa zišla 24. februára 1997 a rozhodla sa nečakať na dokončenie dodatkového memoranda na vypracovanie podrobných plánov a zmluvných dokumentov. Zápisnica z tohto stretnutia obsahuje nasledujúce závery: ‚Komisia sa vyzýva na to, aby prijala nevyhnutné dohody s architektmi na vypracovanie dokumentov a poskytla zdroje nevyhnutné na tieto práce podľa podrobných ustanovení dohodnutých pre tento projekt. Preddavky takto zaplatené Komisiou budú ako v predchádzajúcich prípadoch neskôr preplatené ostatnými účastníkmi podľa postupov stanovených na tento účel [v počiatočnom memorande].‘ 25 V nasledujúcich mesiacoch viaceré členské štáty odstúpili od projektu Abuja II. Skupina Správne veci SZBP poverila 28. apríla 1997 Komisiu, aby prijala ‚dvojstranné dohody s Dánskym kráľovstvom na úhradu časti nákladov projektu investovaných Komisiou na účet partnerov, ktorá naň pripadala‘. Podobné rozhodnutie bolo prijaté po odstúpení Írska v septembri 1997, ako aj Portugalskej republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva. … 27 Dňa 18. júna 1998 sa skupina Správne veci SZBP zmienila o možnosti odstúpenia Belgického kráľovstva od projektu Abuja II. Zo zápisnice z tohto stretnutia vyplýva, že stály riadiaci výbor zastával názor, že Belgické kráľovstvo zaplatí svoju časť nákladov tak, ako boli stanovené po schválení prechodného návrhu. 28 Dňa 10. júna 1998 zaslala Komisia Helénskej republike príkaz na zaplatenie sumy…, ktorá zodpovedala podielu Helénskej republiky na projekte v počiatočnej fáze, konkrétne 5,06 % z celkových nákladov. Lehota splatnosti bola stanovená na . 29 Dňa 9. decembra 1998 podpísali Spolková republika Nemecko, Helénska republika, Francúzska republika, Talianska republika, Holandské kráľovstvo, Rakúska republika a Komisia dodatkové memorandum. Článok 11 dodatkového memoranda predpokladá vznik fondov na financovanie projektu. 30 Podľa jeho článku 14 sa dodatkové memorandum predbežne uplatňuje od prvého dňa druhého mesiaca po jeho podpísaní a nadobúda účinnosť v prvý deň druhého mesiaca po dátume, keď členské štáty a Komisia vyhlásia, že ho ratifikovali. 31 Dňa 28. apríla 1999 Komisia uverejnila oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania na výstavbu veľvyslanectiev dotknutých členských štátov a delegácie Spoločenstva (Ú. v. ES S 82, 1999). Uvádzalo sa v ňom, že veľvyslanectvo Helénskej republiky má rozlohu 677 m2. 32 Dňa 3. septembra 1999 Komisia ‚znova opakovala‘ svoju výzvu z roku 1998 pred skupinou Správne veci SZBP, aby jej členské štáty uhradili sumy, ktoré zaplatila poradcom za prechodnú návrhovú fázu. Uviedla, že niektoré členské štáty už zaplatili dlžné sumy, ale niektoré, vrátane Helénskej republiky, ich nezaplatili pred splatnosťou . Komisia doplnila, že partnerom zaslala ďalší platobný príkaz, týkajúci sa na jednej strane nákladov na podrobné plány a na druhej strane nákladov na rekonštrukciu spôsobenú odstúpením Belgického kráľovstva, Španielskeho kráľovstva a Portugalskej republiky. 33 Dňa 20. septembra 1999 sa zišiel stály riadiaci výbor s cieľom predbežného výberu stavebných spoločností. Zástupca Helénskej republiky podpísal zápisnicu zo stretnutia. Oznámenie o vyhlásení výberového konania na výstavbu bolo uverejnené v úradnom vestníku S 54 zo . 34 Platobným príkazom zo 17. februára 2000 žiadala Komisia od Helénskej republiky, aby zaplatila sumu 168716,94 eura za vyhotovenie spisu verejného obstarávania týkajúceho sa podrobných plánov. 35 Dňa 22. júna 2000 stály riadiaci výbor rozhodol o prijatí nového prístupu k projektu (ďalej len ‚projekt Abuja II zjednodušený‘), nevyhnutného vzhľadom na odstúpenie Francúzskej republiky. Projekt Abuja II zjednodušený osobitne predpokladal odstránenie budov a spoločných pomocných služieb, ako aj zmenšenie rozlohy. Zástupca Helénskej republiky na tomto stretnutí prejavil súhlas s projektom, avšak s výhradou schválenia jeho nadriadenými. Dňa 29. júna zaslala Komisia zápisnicu zo stretnutia z Helénskej republike a vyzvala ju, aby jej dala formálnu odpoveď, pokiaľ ide o projekt Abuja II zjednodušený. 36 Dňa 5. septembra 2000 Komisia znova zaslala svoju žiadosť zástupcom Helénskej republiky. Po novej výzve zo Komisia zaslala Helénskej republike faxom list so stanovenou lehotou na odpoveď k 30. septembru 2000 spolu s oznámením, že jej mlčanie bude posudzované ako odstúpenie od projektu. Dňa grécke úrady informovali Komisiu, že neboli schopné dať odpoveď týkajúcu sa projektu Abuja II zjednodušeného. V dôsledku toho Komisia k rovnakému dátumu odpovedala, že poverila architektov, aby pristúpili k zmene projektu Abuja II zjednodušeného vylúčením Helénskej republiky. 37 Listom z 28. januára 2002 zaslala Komisia Helénskej republike vyúčtovanie…, ktoré sa týka nákladov na výstavbu v súvislosti s projektom Abuja II. Komisia toto vyúčtovanie následne zrušila. 38 Po tom, čo Helénska republika umiestnila svoje vlastné veľvyslanectvo v Abuji, opustila 13. júla 2002 dočasné priestory, ktoré zaberala v rámci projektu Abuja I. 39 Listom z 11. októbra 2002 Komisia formálne doručila Helénskej republike vyúčtovania nesplatených dlhov týkajúce sa projektov Abuja I a Abuja II… 40 V dôsledku rokovaní medzi účastníkmi Komisia listom z 31. januára 2003 pripomenula Helénskej republike, že nezaplatila svoje dlhy týkajúce sa projektov Abuja I a Abuja II a vyzvala ju na zaplatenie celkovej sumy 516374,96 eura a 12684,89 USD pred koncom februára 2003. Komisia doplnila, že v prípade nezaplatenia ku dňu splatnosti pristúpi k vymáhaniu dotknutých súm, využijúc všetky dostupné právne prostriedky. 41 V priebehu nasledujúcich mesiacov Helénska republika a Komisia rokovali o výške dlžných súm. … 43 Dňa 16. februára 2004 Komisia zaslala Helénskej republike list označujúci jej ešte nevyrovnané dlhy, pokiaľ ide o projekty Abuja I a Abuja II. … 44 Dňa 10. marca 2004 Komisia poskytla Helénskej republike prostriedky v rámci regionálneho operačného programu kontinentálneho Grécka. Namiesto sumy 4774562,67 eura… však Komisia uhradila len sumu 3121243,03 eura. Pristúpila tak k vymáhaniu započítaním zostatku ešte nevyrovnaného Helénskou republikou, z ktorého suma 565656,80 eura sa týka projektov Abuja I a Abuja II…“