Účastníci konania

Odôvodnenie

Výrok



Účastníci konania

Vo veci T-46/09,

Helénska republika, v zastúpení: V. Kontolaimos, I. Chalkias, S. Charitaki a S. Papaïoannou, splnomocnení zástupcovia,

žalobkyňa,

proti

Európskej komisii, v zastúpení: A. Markoulli a H. Tserepa-Lacombe, splnomocnené zástupkyne, za právnej pomoci N. Korogiannakis, advokát,

žalovanej,

ktorej predmetom je návrh na zrušenie rozhodnutia Komisie 2008/960/ES z 8. decembra 2008, ktorým sa z financovania Spoločenstvom vylučujú niektoré výdavky vynaložené členskými štátmi v rámci záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) a v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) (Ú. v. EÚ L 340, s. 99), v rozsahu, v akom sa týmto rozhodnutím vylučujú z financovania Spoločenstvom výdavky vynaložené Helénskou republikou,

VŠEOBECNÝ SÚD (druhá komora),

v zložení: predseda komory N. J. Forwood, sudcovia F. Dehousse (spravodajca) a J. Schwarcz,

tajomník: S. Spyropoulos, referentka,

so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 5. júna 2012,

vyhlásil tento

Rozsudok

Odôvodnenie

Právny rámec

1. Všeobecná úprava týkajúca sa financovania spoločnej poľnohospodárskej politiky

1. Nariadením Rady (EHS) č. 729/70 z 21. apríla 1970 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) [ neoficiálny preklad ] (Ú. v. ES L 94, s. 13) boli stanovené všeobecné pravidlá uplatniteľné na financovanie SPP. Toto nariadenie bolo zrušené a nahradené nariadením Rady (ES) č. 1258/1999 zo 17. mája 1999 o financovaní SPP (Ú. v. ES L 160, s. 103; Mim. vyd. 03/025, s. 414), ktoré upravuje výdavky vynaložené od 1. januára 2000 do 16. októbra 2006 v rámci financovania SPP.

2. Článok 7 ods. 2 nariadenia č. 1258/1999 stanovuje, že Komisia Európskych spoločenstiev rozhodne o mesačných zálohových platbách pre rezervu na platby výdavkov uskutočnené akreditovanými platobnými agentúrami, a článok 7 ods. 3 uvedeného nariadenia sa týka rozhodnutí o zúčtovaní výdavkov platobných agentúr.

3. Článok 7 ods. 4 nariadenia č. 1258/1999 stanovuje:

„V prípade, že Komisia zistí, že platba výdavkov nebola uskutočnená v súlade s predpismi spoločenstva, rozhodne o vyčlenení týchto výdavkov z financovania prostriedkami spoločenstva, uvedeného v článkoch 2 a 3.

Pred prijatím rozhodnutia o odmietnutí financovania sa písomne oznámia výsledky kontrol Komisie a odpovede príslušného členského štátu a obe strany následne vyvinú úsilie dosiahnuť dohodu o krokoch, ktoré sa majú vykonať.

Ak sa dohoda nedosiahne, členský štát môže požiadať o začatie postupu, ktorého cieľom je sprostredkovanie jednotlivých stanovísk v lehote do štyroch mesiacov. Výsledky tohto postupu sa začlenia do správy, ktorá sa odošle Komisii a Komisia ju pred prijatím rozhodnutia o odmietnutí financovania preskúma.

Komisia posúdi výšku čiastok, ktoré sa vyčlenia, prihliadajúc najmä na mieru nedodržania pravidiel spoločenstva. Komisia zohľadní podstatu a závažnosť porušenia pravidiel a finančnú ujmu, ktorú utrpelo spoločenstvo.

Odmietnutie financovania sa nesmie vzťahovať na:

a) výdavky uvedené v článku 2, ktorých platba bola uskutočnená skôr ako 24 mesiacov predtým, ako Komisia písomne oznámila príslušnému členskému štátu výsledky týchto kontrol.

…“

4. Článok 8 ods. 1 nariadenia č. 1258/1999 stanovuje:

„Členské štáty v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami stanovenými zákonmi, nariadeniami alebo administratívnymi opatreniami vykonajú opatrenia potrebné na:

a) uistenie sa o tom, že transakcie financované fondom sa skutočne správne uskutočnili a vykonali;

b) predchádzanie nezrovnalostiam a ich riešenie;

c) vymáhanie čiastok stratených v dôsledku nezrovnalostí alebo nedbalosti.

…“

5. Nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní SPP (Ú. v. EÚ L 209, s. 1) zrušuje nariadenie č. 1258/1999 a uplatňuje sa od 1. januára 2007 (článok 49 nariadenia č. 1290/2005). Stanovuje však, že najmä článok 31, týkajúci sa overenia súladu, sa uplatňuje od 16. októbra 2006 na výdavky vzniknuté od 16. októbra 2006.

6. Článok 31 nariadenia č. 1290/2005 obsahuje v podstate tie isté ustanovenia ako článok 7 ods. 4 nariadenia č. 1258/1999.

7. Nariadenie Komisie (ES) č. 1663/95 zo 7. júla 1995 stanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 729/70 týkajúceho sa postupu pri zúčtovaní výkazov záručnej sekcie EPUZF (Ú. v. ES L 158, s. 6; Mim. vyd. 03/018, s. 31), zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 2245/1999 z 22. októbra 1999 (Ú. v. ES L 273, s. 5; Mim. vyd. 03/026, s. 335), v článku 8 stanovuje:

„1. Ak, na základe vyšetrovania, Komisia dospeje k záveru[,] že výdavok nebol realizovaný v súlade s pravidlami spoločenstva, tak oznámi dotknutému členskému štátu výsledky svojich kontrol a určí nápravné opatrenia, ktoré sa musia prijať s cieľom zabezpečiť v budúcnosti súlad.

Oznámenie sa vzťahuje na toto nariadenie. Členský štát musí odpovedať do dvoch mesiacov a Komisia môže následne svoje stanovisko zmeniť. V opodstatnených prípadoch môže Komisia lehotu určenú na zaslanie odpovede predĺžiť.

Po uplynutí lehoty určenej na odpoveď Komisia vyzve členský štát na bilaterálnu diskusiu a strany sa vynasnažia dospieť k dohode o opatreniach, ktoré sa musia prijať a zhodnotení závažnosti porušenia a o finančnej strate [k dohode o opatreniach, ktoré sa musia prijať, ako aj k dohode o zhodnotení závažnosti porušenia a finančnej straty – neoficiálny preklad ] pre spoločenstvo. Na základe tejto diskusie a po uplynutí termínu pre diskusiu stanovenom Komisiou, po konzultáciách s členskými štátmi s cieľom získania ďalších údajov alebo – ak členský štát neprijme pozvanie na stretnutie pred uplynutím termínu stanoveným Komisiou – tak po uplynutí termínu Komisia formálne oznámi svoje závery členskému štátu, odvolávajúc sa pritom na rozhodnutie Komisie 94/442/ES. Bez toho, aby tým bol dotknutý štvrtý pododsek tohoto odseku, súčasťou takéhoto oznámenia bude vyhodnotenie všetkých výdavkov, ktoré Komisia zamýšľa vylúčiť na základe článku 5 ods. 2 písm. c) nariadenia… č. 729/70.

Členské štáty musia informovať Komisiu čo možno najskôr o nápravných opatreniach prijatých s cieľom zabezpečiť súlad s pravidlami spoločenstva a dátum ich nadobudnutia účinnosti. Komisia prijme – tam kde to pripadá do úvahy – jedno alebo viacero rozhodnutí podľa článku 5 ods. 2 písm. c) nariadenia… č. 729/70 s cieľom vylúčiť výdavky ovplyvnené nedodržaním pravidiel spoločenstva až do dátumu nadobudnutia účinnosti nápravných opatrení.

2. Rozhodnutia uvedené v článku 5 (2) c) nariadenia… č. 729/70 sa vykonajú po preskúmaní každej správy vypracovanej zmierovacím orgánom podľa ustanovení stanovených v smernici č. 94/442/ES.“

8. Nariadenie Komisie (ES) č. 885/2006 z 21. júna 2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia… č. 1290/2005, pokiaľ ide o akreditáciu platobných agentúr a iných orgánov a zúčtovania EPZF a EPFRV (Ú. v. EÚ L 171, s. 90), sa uplatňuje od 16. októbra 2006 a jeho článok 11 ods. 1 až 3 v podstate stanovuje rovnaký postup, akým je postup stanovený v článku 8 nariadenia č. 1663/95.

2. Usmernenia Komisie

9. Usmernenia na uplatnenie finančných opráv boli vymedzené v dokumente Komisie č. VI/5330/97 z 23. decembra 1997 s názvom „Usmernenia na výpočet finančných dôsledkov pri príprave rozhodnutia o zúčtovaní výdavkov záručnej sekcie EPUZF“ [ neoficiálny preklad ] (ďalej len „dokument č. VI/5330/97“).

10. Z prílohy 2 dokumentu č. VI/5330/97 s názvom „Finančné dôsledky nedostatkov kontrol zo strany členských štátov na zúčtovanie výdavkov záručnej sekcie EPUZF“ vyplýva, že rozsah finančných opráv sa stanoví najmä vzhľadom na mieru nedodržania pravidiel Spoločenstva a že Komisia na tento účel zohľadní podstatu a závažnosť porušenia pravidiel a finančnú ujmu, ktorá bola spôsobená Spoločenstvu (druhý odsek prílohy 2 dokumentu č. VI/5330/97).

11. Príloha 2 dokumentu č. VI/5330/97 po prvé stanovuje postup posudzovania finančnej opravy na základe „chýb nachádzajúcich sa v jednotlivých spisoch“. Na základe tohto postupu posudzovania sa určia jednorazové – prípadne zovšeobecnené – nezrovnalosti a jeho výsledkom bude jednorazová oprava. Tá istá príloha po druhé stanovuje postup posudzovania finančnej opravy na základe rizík finančných strát. Podľa tohto postupu posudzovania sa určia systematické nezrovnalosti a jeho výsledkom bude uplatnenie paušálnej opravy (ôsmy až dvadsiaty piaty odsek prílohy 2 dokumentu č. VI/5330/97).

12. Podľa posledného uvedeného postupu posudzovania, ktorý je relevantný v kontexte auditu systémov, Komisia uplatní paušálne opravy v rozsahu 2 %, 5 %, 10 % alebo 25 % deklarovaných výdavkov v závislosti od miery rizika finančnej straty pre Komisiu, ktorá vyplýva z nedostatkov kontrolných systémov (ôsmy odsek prílohy 2 dokumentu č. VI/5330/97).

13. Komisia v rámci kontrol, ktoré vykonávajú členské štáty, rozlišuje dve kategórie kontrol (štrnásty odsek prílohy 2 dokumentu č. VI/5330/97).

14. Na jednej strane „kľúčové kontroly“ sú fyzické a administratívne overenia vyžadované na preskúmanie základných skutočností, a to najmä existencie predmetu žiadosti, množstva a kvalitatívnych podmienok vrátane dodržania lehôt, požiadaviek týkajúcich sa zberu úrody, retenčných období atď. Sú vykonávané na mieste a vzájomným porovnaním nezávislých údajov, ako sú napríklad údaje katastrov nehnuteľností.

15. Na druhej strane „sekundárne kontroly“ sú také administratívne úkony potrebné na správne spracovanie žiadostí, akými sú overenie dodržania lehôt na ich predloženie, identifikácia duplicitných žiadostí, analýzy rizika, uplatnenie sankcií a náležitý dohľad nad konaním.

16. Dokument č. VI/5330/97 stanovuje na účely výpočtu neoprávnených výdavkov štyri kategórie paušálnych opráv:

– 25 % výdavkov, ak kontrolný systém nebol vôbec zavedený alebo má závažné nedostatky, ak existujú náznaky veľmi častých nezrovnalostí a nedbanlivosti v rámci boja proti nezákonným alebo podvodným praktikám a v dôsledku toho existuje riziko mimoriadne vysokých strát pre Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond (EPUZF),

– 10 % výdavkov, ak jedna alebo viaceré kľúčové kontroly neboli vykonané alebo sú vykonávané nesprávne alebo veľmi ojedinele, takže na účely zistenia oprávnenosti žiadosti alebo predchádzania nezrovnalostiam sú neúčinné, a teda sa možno dôvodne domnievať, že existuje zvýšené riziko značných strát pre EPUZF,

– 5 % výdavkov, ak boli vykonané všetky kľúčové kontroly, avšak bez toho, aby bol dodržaný počet, frekvencia alebo prísnosť, ktoré stanovujú nariadenia, a teda možno dôvodne usúdiť, že tieto kontroly neposkytujú požadovanú úroveň záruky oprávnenosti žiadostí a riziko strát pre EPUZF je značné,

– 2 % výdavkov, ak členský štát správne vykonal všetky kľúčové kontroly, ale nevykonal jednu alebo viaceré sekundárne kontroly, v dôsledku čoho je riziko strát pre EPUZF menšie a menšia je aj závažnosť porušenia.

17. Príloha 2 dokumentu č. VI/5330/97 napokon stanovuje, že „nesplnenie povinnosti je vážnejšie, ak členský štát nevykoná zlepšenie svojich kontrol, hoci Komisia ho už upozornila na potrebné zlepšenia“ (šestnásty odsek prílohy 2 in fine ).

18. Dokument AGRI/61495/2002 sa týka riešenia opakovania nedostatkov kontrolných systémov Komisiou v rámci zúčtovania výdavkov záručnej sekcie EPUZF a jeho účelom je spresniť zásadu opakovania stanovenú v dokumente č. VI/5330/97. Tento dokument stanovuje:

„V prípade, že

– neexistencia alebo nedostatok kontrolného systému alebo určitého prvku tohto systému boli predmetom jedného alebo viacerých rozhodnutí o finančných opravách v rámci zúčtovania výdavkov záručnej sekcie EPUZF a

– v súvislosti s obdobím, ktoré nasleduje po období, ktoré už bolo opravené, sa konštatovalo, že tie isté nedostatky pretrvávajú,

Komisia s výhradou preskúmania prípadných opravných a kompenzačných opatrení prijatých členským štátom usúdi, že je obvykle odôvodnené uplatniť zvýšenie sadzby paušálnej opravy uplatnenej v rámci predchádzajúcej opravy z dôvodu zvýšeného rizika finančnej straty pre EPUZF.

…

Pokiaľ na účely zabezpečenia paušálnej povahy opráv, ktorá je stanovená v dokumente C 3909 z 8. októbra 1997 (VI/5330/97), nemôže byť stanovená skutočná úroveň nesprávne vynaložených výdavkov a teda ani výška finančnej straty, ktorú utrpela Komisia, majú tieto percentuálne sadzby orientačnú povahu:

…

– v prípade predchádzajúcej opravy v rozsahu 5 % sa na nové dané obdobie uplatní 10 %-ná sadzba,

– v prípade predchádzajúcej opravy v rozsahu 10 % sa na nové dané obdobie uplatní aspoň 15 %-ná sadzba v závislosti od závažnosti zvýšenia rizika,

…“

Okolnosti predchádzajúce sporu

19. Rozhodnutím 2008/960/ES z 8. decembra 2008, ktorým sa z financovania Spoločenstvom vylučujú niektoré výdavky vynaložené členskými štátmi v rámci záručnej sekcie EPUZF a v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) (Ú. v. EÚ L 340, s. 99, ďalej len „napadnuté rozhodnutie“), Komisia, pokiaľ ide o Helénsku republiku, vylúčila z financovania Spoločenstvom v sektoroch ovocia a zeleniny, bavlny, hovädzieho a teľacieho mäsa, olivového oleja a finančnej kontroly celkovú sumu 179 140 594,66 eura za hospodárske roky 2002 až 2006.

20. Dôvody finančných opráv, ktoré vykonala Komisia, boli zhrnuté v súhrnnej správe AGRI-63130-00-2008 z 11. septembra 2008, týkajúcej sa výsledkov kontrol vykonaných Komisiou v rámci overenia súladu podľa článku 7 ods. 4 nariadenia č. 1258/1999 a článku 31 nariadenia č. 1290/2005 (ďalej len „súhrnná správa“).

21. Komisia v napadnutom rozhodnutí vykonala tieto opravy:

– v sektore ovocia a zeleniny – spracovanie citrusových plodov: dve paušálne opravy v rozsahu 10 % boli nariadené z dôvodu úhrady šekom a nedostatkov v administratívnych a účtovných kontrolách, a to v sume 2 289 213 eur za hospodársky rok 2005 a v sume 385 748 eur za hospodársky rok 2006,

– v sektore bavlny: okrem dvoch nespochybnených jednorazových opráv za prekročenie oprávnenej produkcie, a to v sume 4 870 264,97 eura za hospodársky rok 2003 a v sume 2 143 945,63 eura za hospodársky rok 2004, Komisia nariadila dve paušálne opravy v rozsahu 5 %, pričom jednu v sume 27 731 557,37 eura za hospodársky rok 2002 a ďalšiu v sume 32 655 464,17 eura za hospodársky rok 2003,

– v sektore prémií na hovädzie a teľacie mäso vykonala Komisia paušálne opravy z dôvodu nedostatkov v databáze systému identifikácie a evidencie hovädzieho dobytku a v kontrolách na mieste, a to v rozsahu 10 % za hospodársky rok 2003, 5 % a 10 % za hospodárky rok 2004, 5 % a 10 % za hospodársky rok 2005 a 10 % za hospodársky rok 2006, t. j. opravu v celkovej sume 14 341 429,92 eura,

– v sektore pomoci na výrobu olivového oleja vykonala Komisia paušálne opravy v rozsahu 10 % a 15 % za hospodárske roky 2003 až 2006, a to z dôvodu opakovaných nedostatkov v rámci kontroly olivovníkov, lisovní a produkcie, t. j. v celkovej sume 83 641 370,78 eura, a

– v sektore finančnej kontroly Komisia nariadila jednorazovú opravu v sume 4 521 536,62 eura za hospodársky rok 2005 z dôvodu nedodržania termínov platieb. Komisia tiež nariadila jednorazovú opravu v sume 6 326 450,77 eura za hospodársky rok 2004 a v sume 233 613,43 eura za hospodársky rok 2005 z dôvodu prekročenia finančných stropov.

Konanie a návrhy účastníkov konania

22. Helénska republika návrhom doručeným do kancelárie Súdu prvého stupňa 6. februára 2009 podala žalobu, na základe ktorej sa začalo toto konanie.

23. Keďže zloženie komôr Všeobecného súdu sa zmenilo, vec bola 30. septembra 2010 pridelená piatej komore. Dňa 15. februára 2011 bol vymenovaný nový sudca spravodajca a vzhľadom na to, že tento sudca spravodajca bol pridelený k druhej komore, vec bola pridelená tejto komore.

24. Na základe správy sudcu spravodajcu Všeobecný súd (druhá komora) rozhodol o otvorení ústnej časti konania a v rámci opatrení na zabezpečenie priebehu konania upravených v článku 64 Rokovacieho poriadku Všeobecného súdu položil účastníkom konania písomné otázky. Účastníci konania na tieto otázky odpovedali v stanovenej lehote. Prednesy účastníkov konania a ich odpovede na otázky, ktoré im položil Všeobecný súd, boli vypočuté na pojednávaní 5. júna 2012.

25. Helénska republika navrhuje, aby Všeobecný súd:

– zrušil alebo zmenil napadnuté rozhodnutie v súlade s tým, čo uviedla vo svojich písomných podaniach,

– zaviazal Komisiu na náhradu trov konania.

26. Komisia navrhuje, aby Všeobecný súd:

– zamietol žalobu,

– zaviazal Helénsku republiku na náhradu trov konania.

Právny stav

1. O rozsahu žaloby

27. Helénska republika v žalobe uvádza dvanásť žalobných dôvodov na účely zrušenia napadnutého rozhodnutia. Prvé dva žalobné dôvody sa týkajú sektora spracovania citrusových plodov. Tretí žalobný dôvod sa týka sektora bavlny. Štvrtý, piaty a šiesty žalobný dôvod sa týkajú sektora hovädzieho a teľacieho mäsa. Siedmy, ôsmy a deviaty žalobný dôvod sa týkajú sektora olivového oleja a desiaty, jedenásty a dvanásty žalobný dôvod sa týkajú sektora finančného auditu.

28. Helénska republika na pojednávaní vyhlásila, že sa vzdáva štvrtého a siedmeho žalobného dôvodu, ktoré sa zakladajú na neexistencii právomoci Komisie ratione temporis a porušení zásady právnej istoty z dôvodu neprimeranej dĺžky konania a týkajú sa sektora hovädzieho a teľacieho mäsa a sektora olivového oleja.

29. Takisto sa vzdala piateho a ôsmeho žalobného dôvodu, ktoré sa zakladajú na nedodržaní lehoty 24 mesiacov stanovenej v článku 7 ods. 4 nariadenia č. 1258/1999 a týkajú sa sektora hovädzieho a teľacieho mäsa a sektora olivového oleja.

30. Pokiaľ ide o sektor finančného auditu, Helénska republika sa vzdala dvanásteho žalobného dôvodu, ktorý sa týka vyšetrovania s označením FA/2006/137/GR a zakladá sa na nedostatku odôvodnenia. Okrem toho, pokiaľ ide o desiaty žalobný dôvod, ktorý sa týka vyšetrovania s označením FA/2005/70/GR a súvisí s opravami týkajúcimi sa po prvé znevýhodnených oblastí, po druhé reštrukturalizácie a konverzie vinohradov a po tretie dodatočných platieb v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa, Helénska republika vyhlásila, že na tomto žalobnom dôvode naďalej trvá iba v súvislosti so znevýhodnenými oblasťami.

31. Helénska republika napokon vyhlásila, že berie späť návrhy smerujúce k zmene napadnutého rozhodnutia.

32. Z uvedených skutočností bol vykonaný záznam do zápisnice z pojednávania.

2. O prvom a druhom žalobnom dôvode, ktoré sa týkajú opráv vykonaných v rámci sektora „ovocie a zelenina – spracovanie citrusových plodov“

Právna úprava Spoločenstva

33. Nariadením Rady (ES) č. 2202/96 z 28. októbra 1996, ktorým sa zavádza systém podpory spoločenstva pre výrobcov niektorých druhov citrusového ovocia (Ú. v. ES L 297, s. 49; Mim. vyd. 03/020, s. 103), bol zavedený systém financovania pestovateľov spočívajúci najmä v uzatváraní zmlúv, ktorými sú viazané jednak organizácie pestovateľov uznané alebo predbežne uznané na základe nariadenia Rady (ES) č. 2200/96 z 28. októbra 1996 o spoločnej organizácii trhu s ovocím a zeleninou (Ú. v. ES L 297, s. 1; Mim. vyd. 03/020, s. 55) a jednak spracovatelia alebo legálne zriadené združenia alebo zväzy spracovateľov.

34. Nariadenie Komisie (ES) č. 2111/2003 z 1. decembra 2003 ustanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 2202/96 (Ú. v. EÚ L 317, s. 5; Mim. vyd. 03/041, s. 232) v článku 7 ods. 1 písm. f) stanovuje, že zmluvy musia obsahovať najmä cenu, ktorá má byť zaplatená organizácii pestovateľov za suroviny a ktorá sa môže meniť v závislosti od odrody, kvality alebo dodacieho obdobia a musí byť uhradená iba bankovým alebo poštovým prevodom.

35. Článok 24 ods. 1 písm. d) nariadenia č. 2111/2003 stanovuje, že členské štáty prijmú potrebné opatrenia s cieľom overiť záznamy organizácií pestovateľov a spracovateľov stanovené v článkoch 25 a 26 nariadenia a zabezpečiť, aby sa zhodovali s účtovníctvom organizácií pestovateľov a spracovateľov podľa vnútroštátneho práva.

36. Článok 27 nariadenia č. 2111/2003, týkajúci sa kontrol, stanovuje:

„1. Pre každú organizáciu pestovateľov, ktorá dodáva pomaranče, mandarínky, klementínky, satsumas, citróny, grapefruity a pomelá na spracovanie sa uskutočňujú tieto kontroly pre každý produkt a hospodársky rok:

…

b) správne a účtovné kontroly najmenej:

i) 5 % pestovateľov, na ktorých sa vzťahujú zmluvy, s cieľom skontrolovať, že za každého pestovateľ[a] sa plochy, celková úroda, množstvo dodané organizácii pestovateľov a množstvo dodané na spracovanie zhodujú s platbami pomoci stanovenými v článku 23 a prijatými platbami;

…

c) správne a účtovné kontroly na overenie toho, že sa súčet množstiev produktov dodaných organizácii pestovateľov zo strany pestovateľov uvedených v článku 15 ods. 1 a 2, súčet množstiev dodaných na spracovanie, súčet osvedčení o dodávke uvedených v článku 17 ods. 2 a súčet množstiev uvedených v žiadosti o pomoc zhoduje s pomocou vyplatenou podľa článku 23 a platbami obdržanými od spracovateľa;

…

2. Pre spracovateľov pomarančov, mandarínok, klementínok, satsumas, citrónov, grapefruitov a pomel sa uskutočnia tieto kontroly pre každý závod, produkt a hospodársky rok:

a) správne a účtovné kontroly najmenej:

i) 5 % dávok prijatých podľa každého typu zmluvy (krátkodobej alebo viacročnej) s cieľom overiť, že sú príslušné množstvá zahrnuté do zmluvy a osvedčení o dodávke uvedených v článku 17 ods. 2, presné označenie použitých dopravných prostriedkov a dodržanie minimálnych požiadaviek ustanovených v prílohe I;

…

c) správne a účtovné kontroly s cieľom overiť, na základe vystavených a prijatých faktúr a na základe účtovných údajov, či sa množstvo hotového výrobku získaného z prijatej suroviny a množstvá nakúpených hotových výrobkov zhodujú s množstvami predaných hotových výrobkov.

…“

37. Príloha 16 dokumentu Komisie č. 17933/2000 vymedzuje kľúčové kontroly a sekundárne kontroly v sektore citrusových plodov. Predmetná príloha predovšetkým vymedzuje šesť kľúčových kontrol, medzi ktorými sa nachádzajú najmä kontroly riadneho vedenia záznamov a ich zhody s účtovníctvom organizácií pestovateľov a spracovateľov podľa vnútroštátneho práva.

Súhrnná správa

38. V rámci vyšetrovania s označením FV/2006/315/GR útvary Komisie vykonali od 3. do 7. apríla 2006 v Grécku kontroly. V nadväznosti na výmenu korešpondencie sa 27. februára 2007 uskutočnilo bilaterálne stretnutie Komisie a gréckych orgánov. Listom z 10. januára 2008 Komisia oznámila gréckym orgánom svoje závery. V nadväznosti na stanovisko zmierovacieho orgánu z 19. júla 2008 Komisia listom z 21. augusta 2008 oznámila svoje konečné stanovisko.

39. V súhrnnej správe boli odhalené niektoré nedostatky v rámci administratívnych a účtovných kontrol upravených v článku 27 ods. 1 písm. b) bode i) a v článku 27 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 2111/2003, ako aj v článku 27 ods. 2 písm. a) bode i) a v článku 27 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 2111/2003. Okrem toho sa v súhrnnej správe uvádza, že overenia stanovené v článku 24 ods. 1 písm. d) toho istého nariadenia neboli vykonané v súlade s predpismi právnej úpravy Spoločenstva prinajmenšom v jednom prípade. Navyše bolo zistené, že podklady, ktoré mali sprevádzať tieto kontroly, často chýbali. Tieto nedostatky boli v zásade spôsobené neexistenciou jasných usmernení a obmedzenými informáciami dotknutých inšpektorov v oblasti účtovníctva. Útvary Komisie sa domnievali, že tieto nedostatky sa týkali podstatných aspektov kontrolného systému a nevykonanie kontrol alebo ich nedostatočné vykonanie viedlo k zvýšenému riziku pre EPUZF. Komisia konštatovala, že podobné nedostatky boli zistené najmä počas vyšetrovania týkajúceho sa spracovania citrusových plodov v roku 2003.

40. Okrem toho zo zistení útvarov Komisie vyplýva, že platby zo strany spracovateľa v prospech organizácie pestovateľa boli uhradené šekom, zatiaľ čo tento druh platby sa musí uhradiť bankovým alebo poštovým prevodom, čo bolo už v minulosti predmetom pripomienok zo strany Komisie. Zo súhrnnej správy takisto vyplýva, že inšpektorom, ktorí vykonali kontroly, neboli známe požiadavky Spoločenstva ani vnútroštátne požiadavky v tejto oblasti.

41. Komisia usúdila, že podľa usmernení vymedzených v dokumente č. VI/5330/97 neboli kľúčové kontroly vykonané v súlade s počtom a prísnosťou, ktoré stanovujú príslušné nariadenia, a tento nedostatok sa navyše opakoval. Komisia konštatovala, že predchádzajúca oprava bola v rozsahu 5 %, a v prejednávanom prípade uplatnila sadzbu paušálnej opravy vo výške 10 % za hospodárske roky 2005 a 2006, pričom dotknutým obdobím bolo obdobie od 30. augusta 2004 do hospodárskeho roka 2004/2005 vrátane.

Posúdenie Všeobecným súdom

42. Helénska republika uvádza prvý žalobný dôvod, založený na nesprávnom výklade a uplatnení usmernení Komisie, ktoré boli vymedzené v dokumentoch č. VI/5330/97 a 17933/2000, a druhý žalobný dôvod, založený na nesprávnom posúdení skutkových okolností a na neprimeranosti opráv.

O prvom žalobnom dôvode, založenom na nesprávnom výklade a uplatnení dokumentov č. VI/5330/97 a 17933/2000

43. Helénska republika v prvom rade tvrdí, že kľúčové kontroly boli vykonané. Domnieva sa, že spomedzi zistených nedostatkov jedine tie, ktoré sa týkajú kontroly riadneho vedenia záznamov a ich zhody s účtovníctvom, predstavujú kľúčovú kontrolu. Oprava teda nemala presiahnuť 2 %.

44. Všeobecný súd konštatuje, že Komisia v prejednávanom prípade vykonala predmetné finančné opravy najmä z dôvodu nedostatkov administratívnych a účtovných kontrol upravených v článkoch 24 a 27 nariadenia č. 2111/2003.

45. Po prvé zo súhrnnej správy totiž vyplýva, že tieto nedostatky boli zistené predovšetkým v súvislosti s overeniami stanovenými v článku 24 ods. 1 písm. d) nariadenia č. 2111/2003, ktorý sa týka vedenia záznamov organizácií pestovateľov a spracovateľov a ich zhody s účtovníctvom podľa vnútroštátnej právnej úpravy. Treba uviesť, že tento druh kontroly je v prílohe 16 dokumentu č. 17933/2000 definovaný ako kľúčová kontrola, čo Helénska republika vôbec nespochybňuje.

46. Po druhé paušálne opravy boli tiež nariadené z dôvodu nedostatkov v súvislosti s administratívnymi a účtovnými kontrolami stanovenými v článku 27 nariadenia č. 2111/2003. Aj tieto kontroly sú však kľúčovými kontrolami. Ich účelom je totiž najmä overiť zhodu medzi množstvami produktov dodaných na spracovanie a platbami pomoci a na základe vystavených a prijatých faktúr a účtovných údajov overiť zhodu množstva získaných alebo kúpených hotových produktov s množstvami predaných hotových produktov. Ide teda o overenia, ktoré sa vyžadujú na účely kontroly prvkov vecnej zhody.

47. Vzhľadom na prílohu 2 dokumentu č. VI/5330/97 a prílohu 16 dokumentu č. 17933/2000 je preto správne, že Komisia usúdila, že nedostatky, na ktoré sa v prejednávanom prípade poukázalo, sa týkajú kľúčových kontrol.

48. Čo sa týka uplatnenej sadzby opravy, Komisia dospela k záveru, že na nedostatky, ktoré boli zistené v rámci kľúčových kontrol, sa vzťahovala predchádzajúca oprava v rozsahu 5 %, a vzhľadom na opakujúcu s a povahu týchto nedostatkov zvýšila sadzbu paušálnych opráv na 10 %.

49. Vzhľadom na usmernenia vymedzené v dokumente č. VI/5330/97 treba v tejto súvislosti pripomenúť, že ak nie je možné presne vyčísliť straty, ktoré vznikli Spoločenstvu, môže Komisia uvažovať o paušálnej oprave (rozsudok Súdneho dvora z 24. apríla 2008, Belgicko/Komisia, C-418/06 P, Zb. s. I-3047, bod 136).

50. Na účely výpočtu neoprávnených výdavkov dokument č. VI/5330/97 stanovuje paušálnu sadzbu vo výške 5 % výdavkov, ak boli vykonané všetky kľúčové kontroly, avšak bez toho, aby bol dodržaný počet, frekvencia alebo prísnosť, ktoré stanovujú nariadenia, a teda možno dôvodne usúdiť, že tieto kontroly neposkytujú požadovanú úroveň záruky oprávnenosti žiadostí a riziko strát pre EPUZF je značné (pozri body 14 a 16 vyššie).

51. Platí to aj v prejednávanom prípade, pretože ide o nedostatky zistené pri kľúčových kontrolách, ktoré neboli vykonané v súlade s požiadavkou prísnosti stanovenou v nariadeniach, a nejde iba o nevykonanie sekundárnych kontrol.

52. Helénska republika preto nesprávne tvrdí, že v prejednávanom prípade mala byť použitá 2 %-ná sadzba. Výhradu založenú na nesprávnom výklade a uplatnení usmernení Komisie, ktoré sú vymedzené v dokumentoch č. VI/5330/97 a 17933/2000, preto nemožno v tejto súvislosti prijať.

53. V druhom rade Helénska republika tvrdí, že zdvojnásobenie sadzby opravy je bez právneho základu, a spochybňuje opakujúcu sa povahu konštatovaných nedostatkov.

54. Po prvé Helénska republika tvrdí, že nijaký právny predpis neupravuje pojem „recidíva“, po prvýkrát zavedený v dokumente AGRI/60637/2006, ktorý nie je uplatniteľný na hospodársky rok 2005/2006.

55. Túto argumentáciu nemožno prijať.

56. Treba totiž pripomenúť, že článok 7 ods. 4 štvrtý pododsek nariadenia č. 1258/1999 a článok 31 ods. 2 nariadenia č. 1290/2005 (pozri body 3 a 6 vyššie) stanovujú, že Komisia musí zohľadniť závažnosť porušenia pri posudzovaní súm, ktoré sa vyčlenia v nadväznosti na zistenie nedostatkov.

57. Opakovanie predmetných nedostatkov sa v rámci toho môže považovať za priťažujúcu okolnosť, ktorá môže odôvodniť zvýšenie nariadenej finančnej opravy. Predmetné zvýšenie môže byť v tejto súvislosti považované za akt, ktorý je súčasťou rámca stanovenia všeobecnej sadzby opravy, ktorú musí Helénska republika znášať (pozri v tomto zmysle rozsudok Súdneho dvora z 21. januára 1999, Nemecko/Komisia, C-54/95, Zb. s. I-35, s. 13).

58. Preto treba zamietnuť výhradu, podľa ktorej zohľadnenie opakovania zistených nedostatkov nemá v príslušných právnych predpisoch náležitý právny základ.

59. Navyše pravidlá, ktoré zaviedla Komisia vo svojich usmerneniach, a to konkrétne v dokumentoch č. VI/5330/97, AGRI/61495/2002 a AGRI/60637/2006, môžu ohraničiť dôsledky zistenia opakovania konštatovaných nedostatkov.

60. Tvrdenie Helénskej republiky, podľa ktorého bola „recidíva“ ako priťažujúca okolnosť po prvýkrát stanovená v dokumente AGRI/60637/2007, je nesprávne. Príloha 2 dokumentu č. VI/5330/97 totiž na jednej strane stanovuje, že „nesplnenie povinnosti je vážnejšie, ak členský štát nezlepší svoje kontroly, hoci Komisia ho už na potrebné zlepšenia upozornila“. Na druhej strane dokument AGRI/61495/2002, na ktorý Helénska republika odkazuje v žalobe, sa týka riešenia opakovania nedostatkov kontrolných systémov v rámci zúčtovania výdavkov záručnej sekcie EPUZF zo strany Komisie a jeho účelom je spresniť zásadu opakovania stanovenú v dokumente č. VI/5330/97. Tento dokument v podstate stanovuje, že pokiaľ pretrvávajú tie isté nedostatky, je možné zvýšiť sadzbu paušálnej opravy, ktorá bola uplatnená pri predchádzajúcej oprave, a že v prípade predchádzajúcej opravy v rozsahu 5 % sa na nové dotknuté obdobie uplatní 10 %-ná sadzba (pozri bod 18 vyššie).

61. Výhrada založená na neexistencii právneho základu zvýšenia sadzby opravy v prípade opakovania zistených nedostatkov musí byť preto zamietnutá.

62. Po druhé Helénska republika tvrdí, že na to, aby mohol byť prijatý záver o opakovaných nedostatkoch, treba zistiť presne tie isté nedostatky, aké boli konštatované predtým. Domnieva sa, že tento prípad takým nie je, lebo došlo k celkovému zlepšeniu systému, a že sadzbu opravy nemožno zvýšiť, ak niektoré dôvody na vykonanie tejto opravy pominuli.

63. V tejto súvislosti treba uviesť, že Komisia, aby dospela k záveru o opakovaní zistených nedostatkov, odkázala najmä na vyšetrovanie FV/302/2003, týkajúce sa režimu spracovania citrusových plodov (príloha 4 žaloby), ktoré bolo základom rozsudku Súdu prvého stupňa z 11. júna 2009 (Grécko/Komisia, T-33/07, neuverejnený v Zbierke, body 56 až 58). V rámci vyšetrovania FV/302/2003 boli zistené nedostatky najmä v prípade administratívnych a účtovných kontrol, predovšetkým pokiaľ ide o overenie zhody medzi údajmi zo záznamov organizácií pestovateľov a spracovateľov a účtovnou evidenciou podľa vnútroštátneho práva, a to najmä z dôvodu neexistencie pokynov zo strany Opekepe (grécka agentúra pre platbu a kontrolu usmerňovacej a záručnej pomoci Spoločenstva) pre prefektúry (nomos) a z dôvodu nedostatku skúsenosti zamestnancov poverených vykonávaním kontrol (pozri dokument Komisie zo 4. marca 2003 o záveroch vyšetrovania FV/302/2003, najmä bod 8, ako aj rozsudok Grécko/Komisia, už citovaný, bod 58).

64. Tieto nedostatky zistené v rámci vyšetrovania FV/302/2003 a nedostatky zistené v prejednávanom prípade sú však podobné, ako to vyplýva zo súhrnnej správy (pozri bod 39 vyššie) a ako to konštatoval zmierovací orgán.

65. Okrem toho, ako konštatovali útvary Komisie, nedostatky odhalené v rámci administratívnych a účtovných kontrol sa týkajú podstatných aspektov kontrolných systémov, pričom ich nevykonanie alebo nedostatočné vykonanie vedie k zvýšenému riziku pre EPUZF (pozri bod 39 vyššie). Tieto nedostatky boli teda rozhodujúce na účely uplatnenia zvýšenej sadzby opravy (pozri v tomto zmysle rozsudok Všeobecného súdu z 28. septembra 2011, Grécko/Komisia, T-352/05, neuverejnený v Zbierke, bod 327).

66. Z toho vyplýva, že nedostatky sú podobné, týkajú sa toho istého sektora (citrusové plody), sú pripísateľné tomu istému členskému štátu a považujú sa za rozhodujúce na účely uplatnenia zvýšenej sadzby opravy. Komisia tak správne konštatovala opakujúcu sa povahu týchto nedostatkov.

67. V rozsahu, v akom sa Helénska republika opiera o výsledky vyšetrovania FV/2004/312, týkajúceho sa režimu pomoci na spracovanie paradajok s cieľom spochybniť opakovanie, treba uviesť, že uvedené opakovanie – ako zdôrazňuje Komisia a ako vyplýva zo súhrnnej správy zhrnujúcej stanovisko Komisie pred zmierovacím postupom – sa nezakladá na výsledkoch uvedeného vyšetrovania, ale na výsledkoch vyšetrovania FV/302/2004, týkajúceho sa spracovania citrusových plodov.

68. Tvrdenie Helénskej republiky, že nedošlo k opakovaným nedostatkom, musí byť preto v prejednávanom prípade zamietnuté.

69. Okrem toho tvrdenie založené na tom, že skutočnosť, že boli vykonané zlepšenia, bráni konštatovaniu opakovania, musí byť takisto zamietnuté. Helénska republika totiž vo všeobecnosti tvrdí, že došlo k zlepšeniam systému, avšak bez toho, aby preukázala, že tieto zlepšenia sa týkali konkrétne nedostatkov, ktoré sú v prejednávanom prípade rozhodujúce. Navyše cituje závery útvarov Komisie prijaté v rámci vyšetrovania FV/2004/312, týkajúceho sa spracovania paradajok, ktoré nie je v prejednávanom prípade relevantné (pozri bod 67 vyššie).

70. V dôsledku toho musia byť tvrdenia, podľa ktorých v prejednávanom prípade nemohlo dôjsť k zvýšeniu finančných opráv, zamietnuté.

71. Po tretie Helénska republika tvrdí, že zvýšenie opravy nemôže byť automatické a musí byť odôvodnené, čo nebol prejednávaný prípad.

72. Čo sa týka prípustnosti tohto tvrdenia, Všeobecný súd uvádza, že toto tvrdenie bolo uvedené v bode 18 žaloby, a teda na rozdiel od toho, čo uvádza Komisia v duplike, je prípustné.

73. Pokiaľ ide o odôvodnenie napadnutého rozhodnutia, treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry v osobitnom kontexte vypracovania rozhodnutí týkajúcich sa zúčtovania výdavkov EPUZF musí byť odôvodnenie rozhodnutia považované za dostatočné, ak bol štát, ktorý je jeho adresátom, úzko zapojený do procesu vypracovania tohto rozhodnutia a poznal dôvody, pre ktoré Komisia usúdila, že nemôže zaťažiť EPUZF spornou sumou (pozri najmä rozsudky Súdneho dvora z 20. septembra 2001, Belgicko/Komisia, C-263/98, Zb. s. I-6063, bod 98; z 9. septembra 2004, Grécko/Komisia, C-332/01, Zb. s. I-7699, bod 67; rozsudok Súdu prvého stupňa z 30. septembra 2009, Holandsko/Komisia, T-55/07, neuverejnený v Zbierke, bod 125).

74. V prejednávanom prípade zo skutočností uvedených v spise vyplýva, že Helénska republika bola zapojená do procesu vypracovania napadnutého rozhodnutia a otázka opakovania predmetných nedostatkov bola predložená v rámci zmierovacieho postupu, a to najmä v liste Komisie z 10. januára 2008, v zápisnici zo stretnutia zo 4. apríla 2007, v stanovisku zmierovacieho orgánu a v súhrnnej správe. Zo skutočností uvedených v spise tak vyplýva, že Helénska republika poznala skutočnosti, ktoré odôvodňovali predmetné zvýšenie, a to konkrétne nedostatky, na ktoré sa vzťahovali opravy, predchádzajúce rozhodnutie o finančnej oprave, predchádzajúcu sadzbu opravy a uplatnené zvýšenie, ako aj existenciu vyššieho rizika finančných strát pre EPUZF.

75. Tvrdenie založené na nedostatku odôvodnenia zvýšenia sadzby opráv musí byť takisto zamietnuté a v dôsledku toho musí byť prvý žalobný dôvod zamietnutý v celom rozsahu.

O druhom žalobnom dôvode, založenom na nesprávnom posúdení skutkových okolností a na neprimeranosti nariadených opráv

76. Po prvé Helénska republika tvrdí, že administratívne a účtovné kontroly stanovené v článkoch 24 a 27 nariadenia č. 2111/2003 boli vykonané vo väčšom rozsahu, než stanovujú predpisy, hoci ich sledovateľnosť nebola preukázaná.

77. Všeobecný súd pripomína, že EPUZF financuje iba zásahy uskutočnené v súlade s ustanoveniami Spoločenstva v rámci spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov (rozsudky Súdneho dvora zo 6. marca 2001, Holandsko/Komisia, C-278/98, Zb. s. I-1501, bod 38, a z 24. februára 2005, Grécko/Komisia, C-300/02, Zb. s. I-1341, bod 32; rozsudok Súdu prvého stupňa zo 14. februára 2008, Španielsko/Komisia, T-266/04, neuverejnený v Zbierke, bod 97).

78. Okrem toho, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa dôkazného bremena v oblasti zúčtovania výdavkov, treba pripomenúť, že Komisia nie je na účely preukázania porušenia pravidiel spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov povinná vyčerpávajúcim spôsobom preukázať nedostatočnosť kontrol vykonaných vnútroštátnymi správnymi orgánmi ani nesprávnosť číselných údajov, ktoré poskytli, ale je povinná iba predložiť dôkaz o vážnych a odôvodnených pochybnostiach, ktoré má v súvislosti s týmito kontrolami alebo číselnými údajmi. Dôvodom tohto uľahčenia dôkaznej povinnosti Komisie je, že členský štát má lepšiu možnosť zhromaždiť a overiť údaje potrebné na zúčtovanie výdavkov EPUZF, a preto mu prináleží, aby predložil čo najpodrobnejší a úplný dôkaz o skutočnom stave kontrol a číselných údajov, prípadne o nepresnostiach v tvrdeniach Komisie (rozsudky Súdneho dvora z 11. januára 2001, Grécko/Komisia, C-247/98, Zb. s. I-1, body 7 až 9, a z 19. júna 2003, Španielsko/Komisia, C-329/00, Zb. s. I-6103, bod 68).

79. V prejednávanej veci zo skutočností uvedených v spise a najmä zo zápisnice z bilaterálneho stretnutia vyplýva, že nedostatky v administratívnych a účtovných kontrolách, ktoré boli v prejednávanom prípade konštatované, neboli spochybnené prostredníctvom listinných dôkazov, ktoré by podporili tvrdenia Helénskej republiky.

80. Zo stanoviska zmierovacieho orgánu tiež vyplýva, že vysvetlenia poskytnuté Helénskou republikou, podľa ktorej boli tieto kontroly vykonané, ale neboli dostatočne zdokumentované, nie sú podporené konkrétnymi dôkazmi. Samotná Helénska republika pripúšťa, že sledovateľnosť kontrol nie je bezprostredne viditeľná. Takisto pripúšťa nedostatky týkajúce sa povinnosti uskutočniť vyšetrovanie v súvislosti s účtovnými kontrolami.

81. Okrem toho Helénska republika zdôrazňuje, že prijala nové smernice z roku 2006 s cieľom napraviť konštatované nedostatky.

82. Stačí však konštatovať, že také tvrdenie nemôže odstrániť nedostatok kontrol, ktorý bol zistený v prípade predchádzajúcich hospodárskych rokov, o ktoré ide v prejednávanej veci.

83. Nie je preto preukázané, že konštatovania Komisie týkajúce sa uvedených nedostatkov v oblasti administratívnych a účtovných kontrol sú nesprávne a že v tejto súvislosti nie sú odôvodnené opravy.

84. Po druhé Helénska republika tvrdí, že platba šekom je samostatným prípadom a že paušálna oprava v rozsahu 10 % je neprimeraná.

85. Vzhľadom na zistenia v oblasti administratívnych a účtovných kontrol, ktoré boli skúmané vyššie, stačí v prejednávanom prípade uviesť, že zistenie platby šekom nebolo jediným základom opráv v prejednávanej veci.

86. Tvrdenia Helénskej republiky smerujúce k preukázaniu neprimeranosti nariadenej opravy z dôvodu platby šekom musia byť preto zamietnuté.

87. Druhý žalobný dôvod musí byť teda zamietnutý v celom rozsahu.

88. Z uvedeného vyplýva, že Helénska republika neuviedla nijaké tvrdenie, ktorým by spochybnila zákonnosť napadnutého rozhodnutia v rozsahu, v akom sa v ňom nariaďujú paušálne opravy v rozsahu 10 % týkajúce sa sektora spracovania citrusových plodov.

3. O treťom žalobnom dôvode, týkajúcom sa opráv vykonaných v sektore bavlny

Právna úprava Spoločenstva

89. Pomoc na výrobu bavlny je upravená najmä nariadením Rady (ES) č. 1051/2001 z 22. mája 2001 o výrobnej pomoci pre bavlnu (Ú. v. ES L 148, s. 3; Mim. vyd. 03/032, s. 332), ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1554/95 z 29. júna 1995, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá pre systém pomoci pre bavlnu, a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2169/81 [ neoficiálny preklad ] (Ú. v. ES L 148, s. 48). V súlade so svojím článkom 23 nariadenie č. 1051/2001 nadobudlo účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev , čiže 1. júna 2001, a uplatňuje sa od 1. septembra 2001.

90. Podľa článku 1 ods. 3 nariadenia č. 1051/2001 hospodársky rok trvá od 1. septembra do 31. augusta.

91. Článok 11 písm. d) a článok 12 ods. 1 písm. d) nariadenia č. 1051/2001 stanovujú, že na účely získania pomoci na výrobu bavlny musia podniky na odzrňovanie bavlny preukázať, že na bavlnu sa vzťahuje vyhlásenie o osiatej ploche stanovené v článku 16 ods. 2 uvedeného nariadenia.

92. Článok 16 ods. 2 nariadenia č. 1051/2001 stanovuje, že producentské členské štáty zavedú systém vyhlásení o osiatych plochách najmä s cieľom zabezpečiť, aby bavlna, na ktorú sa vzťahujú žiadosti o pomoc, mala uvedený pôvod.

93. Na účely zohľadnenia environmentálnych cieľov by mali členské štáty stanoviť a prijať environmentálne opatrenia, ktoré považujú za vhodné z hľadiska regulácie využívania poľnohospodárskej pôdy na produkciu bavlny (odôvodnenie 13 nariadenia č. 1051/2001). Článok 17 nariadenia č. 1051/2001 stanovuje:

„1. Členské štáty stanovia pre sektor bavlny:

– opatrenia na zlepšenie životného prostredia, najmä techniky na kultiváciu zamerané na zníženie negatívneho dopadu na životné prostredie,

– výskumné programy zamerané na vyvinutie ekologicky priaznivejších metód pestovania,

– spôsoby informovania producentov o výsledkoch takéhoto výskumu a o výhodách používania príslušných techník.

2. Členské štáty prijmú ekologické opatrenia, ktoré budú považovať za vhodné vzhľadom na špecifickú situáciu poľnohospodárskych plôch využívaných na pestovanie bavlny. Členské štáty navyše vykonajú potrebné kroky s cieľom pripomenúť producentom, že sa od nich vyžaduje dodržiavanie environmentálnej legislatívy.

3. Členské štáty musia, kde je to vhodné, obmedziť plochy majúce nárok na výrobnú pomoc pre neodzrnenú bavlnu na základe objektívnych kritérií, týkajúcich sa:

– poľnohospodárskej ekonomiky tých regiónov, v ktorých bavlna predstavuje hlavnú plodinu,

– pôdy a podnebia v príslušných oblastiach,

– riadenia zavlažovacích vôd,

– systémov rotácie a metód kultivácie, u ktorých je pravdepodobné, že budú zlepšovať životné prostredie.

4. Do 31. decembra 2004 zašle Helénska republika a Španielske kráľovstvo Komisii správu o ekologickej situácii pre sektor bavlny a o dopade národných opatrení prijatých v súlade s odsekmi 1, 2 a 3.“

94. Nariadením Komisie (ES) č. 1591/2001 z 2. augusta 2001, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá pre uplatňovanie programu poskytovania pomoci pre bavlnu (Ú. v. ES L 210, s. 10; Mim. vyd. 03/033, s. 237), sa zrušuje nariadenie Komisie (EHS) č. 1201/89 z 3. mája 1989, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie programu poskytovania pomoci pre bavlnu [ neoficiálny preklad ] (Ú. v. ES L 123, s. 23), pričom v súlade so svojím článkom 19 sa uplatňuje od 1. septembra 2001.

95. Článok 9 ods. 1 nariadenia č. 1591/2001, týkajúci sa vyhlásení o vysiatych plochách, stanovuje:

„Všetci pestovatelia bavlny spoločenstva podajú do konečného dátumu stanoveného príslušným členským štátom žiadosť o poskytnutie pomoci na plochu formou prehlásenia o výmere plôch osiatych pre nasledujúci hospodársky rok tak, ako je to stanovené v rámci integrovaného systému správy a kontroly. Príslušná(é) poľnohospodárska(e) parcela(y) sa identifikuje(ú) v súlade so systémom identifikácie poľnohospodárskych parciel ustanoveným v rámci integrovaného systému správy a kontroly. Kde je to možné, pestovatelia odovzdajú opravené prehlásenie uvádzajúce výmeru plôch skutočne osiatych bavlnou k dátumu stanovenému príslušným členským štátom, avšak najneskôr k 31. máju predchádzajúcemu príslušnému hospodárskemu roku.“

96. Článok 17 nariadenia č. 1591/2001 stanovuje, že na hospodársky rok 2001/2002 sa vyhlásenia o výmere plôch uvedené v článku 8 nariadenia č. 1201/89 odovzdané pred 1. septembrom 2001 považujú za rovnocenné s vyhláseniami o výmere plôch uvedenými v článku 9 nariadenia č. 1591/2001.

97. Článok 13 nariadenia č. 1591/2001, týkajúci sa kontrol, vo svojom znení uplatniteľnom od 1. septembra 2001 do 23. augusta 2002 stanovuje:

„1. Inšpekčný orgán vymenovaný príslušným členským štátom vyrábajúcim bavlnu overuje:

a) kontrolami na mieste presnosť prehlásení o výmere plôch osiatych bavlnou pre najmenej 5 % prehlásení,

…

f) krížovými kontrolami, či poľnohospodárske parcely uvedené v príslušných zmluvách zodpovedajú parcelám uvedeným v prehláseniach výrobcov o výmere plôch osiatych bavlnou.

2. Ak sa v súvislosti s prehlásením o výmere plôch uvedeným v článku 9 zistia nezrovnalosti, poskytne sa, s využitím uvalenia penále podľa článku 14 (1), pomoc pre také množstvo bavlny, pre ktoré boli všetky ostatné podmienky splnené.

3. Ak je za inšpekčné dojednania zodpovedných viacero orgánov, príslušný členský štát ustanoví [n]a účel ich koordinácie koordinačný systém.“

98. Nariadenie Komisie (ES) č. 1486/2002 z 19. augusta 2002, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 1591/2001 (Ú. v. ES L 223, s. 3) a ktoré sa uplatňuje od 23. augusta 2002, nahrádza v článku 13 ods. 1 nariadenia č. 1591/2001 ustanovenie písmena a) takto:

„kontrolami na mieste presnosť vyhlásení o výmere plôch osiatych bavlnou pre najmenej 5 % vyhlásení, ktoré treba vykonať najneskôr 15. novembra daného hospodárskeho roka“. [ neoficiálny preklad ]

Súhrnná správa

99. V období od 31. marca do 4. apríla 2003 v rámci vyšetrovania s označením OT/2003/01/GR a v období od 20. do 24. októbra 2004 v rámci vyšetrovania s označením OT/2003/03/GR vykonala Komisia v Grécku kontroly týkajúce sa pomoci na výrobu bavlny za hospodárske roky 2001/2002 a 2002/2003. V nadväznosti na výmenu korešpondencie sa 8. decembra 2005 konalo bilaterálne stretnutie Komisie s gréckymi orgánmi. Listom z 3. júla 2007 Komisia oznámila gréckym úradom svoje závery. V nadväznosti na stanovisko zmierovacieho orgánu z 21. januára 2008 Komisia oznámila svoje konečné stanovisko v liste zo 6. augusta 2008.

100. Okrem zistení týkajúcich sa prekročenia oprávnenej produkcie útvary Komisie konštatovali nedostatky pri kontrolách, ktoré sú zhrnuté v súhrnnej správe.

101. V prvom rade, čo sa týka integrovaného systému spravovania a kontroly (ďalej len „IACS“), útvary Komisie usúdili, že hoci vyhlásenia o výmere plôch osiatych bavlnou boli zahrnuté vo vyhlásení o výmere IACS, nebola dostatočne zabezpečená zlučiteľnosť oboch systémov, ako to už bolo konštatované v prípade hospodárskych rokov 1997/98 až 2000/2001. Predovšetkým:

– boli zistené nezrovnalosti medzi rôznymi dokumentmi (zmluvy medzi poľnohospodármi a čističmi bavlny, vyhlásenia IACS o výmere plôch osiatych bavlnou), ktoré grécke orgány zjavne nesprístupnili a ktoré spochybnili účinnosť krížových kontrol a v dôsledku toho aj samotnú spoľahlivosť informácií, ktoré použili čističi bavlny na účely overenia toho, či sa na dodanú bavlnu vzťahovali vyhlásenia o výmere plôch,

– komunikácia medzi útvarmi zodpovednými za databázu IACS a útvarmi zodpovednými za pomoc na výrobu bavlny bola považovaná za značne nedostatočnú. Útvary Opekepe mali totiž k dispozícii iba informácie týkajúce sa bavlny vo vyhláseniach o výmere plôch, čo neumožňovalo pokrytie rizika čiastkového vyhlásenia o výmere plôch osiatych bavlnou. Takisto útvary zodpovedné za IACS neoznámili v roku 2001/2002 útvarom zodpovedným za bavlnu nijakú anomáliu, hoci diaľkové snímanie preukázalo výmery plôch, ktoré neboli deklarované alebo boli nesprávne deklarované.

102. V druhom rade, čo sa týka kontroly environmentálnych opatrení, v súhrnnej správe sa zdôrazňuje, že reformou systému pomoci na výrobu bavlny v roku 2001 boli zavedené environmentálne opatrenia, ktorých povahu, ako aj systém kontrol a sankcií mal vymedziť členský štát. Zistilo sa, že Helénska republika spomedzi týchto opatrení zaviedla opatrenia týkajúce sa obmedzenia výrobnej plochy, stanovenia maximálnej produktivity a dodržiavania kódexu vhodných postupov vrátane povinného striedania plodín.

103. Útvary Komisie spochybnili neexistenciu systému kontroly týchto environmentálnych opatrení a neuplatnenie sankčných opatrení. Konkrétne správna kontrola neprekročenia maximálnej produktivity stanovenej pre každého producenta sa považovala za nedostatočnú. Takisto kontroly na mieste týkajúce sa výmery plôch, ktoré boli vykonané po poslednom zbere úrody, teda veľmi neskoro, na účely overenia pravdivosti deklarovanej produktivity, mali byť zamerané na zistenie nedeklarovaných výmer plôch osiatych bavlnou a kontrolu dodržiavania kódexu vhodných postupov. Napríklad jedine deklarované výmery plôch osiatych bavlnou boli podrobené kontrole, čo neumožnilo určiť parcely bavlny, ktoré boli deklarované ako plochy so pšenicou alebo s inou plodinou. Napokon sa zistilo, že nebola vykonaná nijaká kontrola dodržiavania kódexu vhodných postupov.

104. Zmierovací orgán v rámci svojho stanoviska vydaného 21. januára 2008 vyzval Komisiu, aby sa uistila, či vzhľadom na nadobudnutie platnosti environmentálnych podmienok v rámci systému pomoci je možné odvolávať sa na súlad s týmito ustanoveniami ako na právne záväzné kritérium na účely poskytnutia pomoci Spoločenstva pre bavlnu pestovanú počas hospodárskeho roka 2001/2002.

105. V liste zo 6. augusta 2008 útvary Komisie oznámili svoje konečné stanovisko, v ktorom bola navrhovaná oprava zachovaná. Zdôraznili, že dátum 1. september bol dátumom začiatku hospodárskeho roka, čo neznamená, že by opatrenia na kontrolu výmery plôch (a najmä environmentálne obmedzenia) mali v prvom roku dobrovoľnú povahu, pričom všetky kritériá oprávnenosti týkajúce sa plnení pred uvedením na trh mali byť skontrolované pred začiatkom uvedenia na trh. Útvary Komisie tiež zdôraznili, že obsah rozhovorov týkajúcich sa reformy súvisiacej s bavlnou bol známy pred 1. júnom 2001 a grécke orgány sa od prvého hospodárskeho roka zámerne rozhodli uplatňovať článok 17 ods. 3 nariadenia č. 1051/2001 tým, že od februára 2001 prijali ministerské rozhodnutie stanovujúce najmä povinné striedanie a zníženie výmer plôch osiatych bavlnou, v dôsledku čoho neboli vykonané nijaké kontroly na úrovni poľnohospodárov.

106. V treťom rade, čo sa týka kontrol na mieste v súvislosti s výmerami plôch, po prvé útvary Komisie dospeli k záveru, že v prípade hospodárskeho roka 2001/2002 sa výber prevádzok, ktoré mali byť skontrolované z dôvodu pomoci na výrobu bavlny, nezakladal na nijakej analýze rizík, pričom metóda náhodného výberu nebola prispôsobená rizikám spojeným s týmto hospodárskym rokom (zistenie nedeklarovaných výmer plôch osiatych bavlnou, zistenie porušení vhodných poľnohospodárskych postupov). Hoci sa postup na výber zdal v prípade hospodárskeho roka 2002/2003 zmenený, považoval sa za nedostatočný, pretože zohľadňoval rizikové skutočnosti, ktoré nesúviseli s bavlnou (výber IACS), a neumožňoval dostatočne zohľadniť netypickú produktivitu konštatovanú počas hospodárskeho roka. V dôsledku toho sa usúdilo, že zmeny vo výbere neumožnili také zlepšenie systému, aby pokryl riziká spojené s čiastkovým vyhlásením výmer plôch.

107. Po druhé vykonanie kontrol na mieste bolo posúdené ako veľmi oneskorené a považovalo sa za neumožňujúce určiť hranice viacerých menších parciel s bavlnou, často vymedzovaných na základe zmien odrôd bavlny, ktorých rozdiely možno pozorovať na listoch a plodoch, zatiaľ čo v súlade s normami stanovenými v rámci IACS môže byť meranie plôch využívaných na pestovanie vykonané dostatočne kvalitne iba v prípade, že sa plodina nachádza na poli. Okrem toho až 22. januára 2008, teda v nadväznosti na výzvu zmierovacieho orgánu, grécke orgány poskytli údaje týkajúce sa dátumov vykonania kontrol na mieste, z ktorých podľa útvarov Komisie nevyplýva nijaký spoľahlivý údaj o rozsahu oneskorených kontrol, pričom veľká časť dátumov (prinajmenšom v šestnástich prípadoch) bola nepravdepodobná. Navyše okrem týchto nezrovnalostí sa zdá, že bola potvrdená existencia veľmi oneskorených kontrol (po januári) v prípade piatich prefektúr v roku 2001/2002 a v prípade siedmich prefektúr v roku 2002.

108. Po tretie bolo tiež konštatované, že pokyny pre kontrolórov neobsahovali v roku 2001/2002 nijakú formalizáciu meraní ani nijakú možnosť určiť prípustné technické odchýlky a že táto skutočnosť bola sotva napravená v roku 2002/2003, keď Opekepe začala vykonávať kontroly na mieste.

Posúdenie Všeobecným súdom

109. Pokiaľ ide o sektor bavlny, Helénska republika uvádza žalobný dôvod založený na neodôvodnenej a neprimeranej povahe 5 %-nej paušálnej opravy uplatnenej na hospodárske roky 2002 a 2003 a na nesprávnom posúdení skutkových okolností.

110. Tento žalobný dôvod sa delí na päť častí. Prvá a druhá časť sa zakladajú na neprimeranej povahe finančnej opravy, tretia, štvrtá a piata časť sa zakladajú na údajnej nesprávnosti zistení Komisie týkajúcich sa nedostatkov IACS, environmentálnych opatrení a kontroly na mieste v prípade výmer plôch.

111. Všeobecný súd predtým, ako preskúma prvé dve časti tohto žalobného dôvodu, preskúma jeho tretiu, štvrtú a piatu časť.

O tretej časti, založenej na údajnej nesprávnosti zistení Komisie týkajúcich sa nedostatkov IACS

112. Helénska republika spochybňuje zistenia Komisie týkajúce sa nedostatkov IACS a poukazuje na účinnosť krížových kontrol. Opisuje postup, na základe ktorého producenti deklarujú výmery osiatych plôch vo vzťahu k IACS, a zdôrazňuje, že pomoc pre bavlnu nie je naviazaná na výmeru plochy, ale poskytuje sa v závislosti od množstva bavlny, ktorú producenti dodávajú podnikom na odzrňovanie a ktorá podlieha kontrole. Helénska republika dodáva, že skutočnosť, že IACS obsahoval niekoľko nedostatkov, ktoré vysvetlila vo svojom liste z 26. novembra 2004 zaslanom Komisii, nemala nijaký vplyv na oprávnenosť platieb v prospech príjemcov pomoci.

113. Všeobecný súd pripomína, že harmonizácia systému pomoci na výrobu bavlnu s IACS bola stanovená nariadením č. 1201/89, zmeneným a doplneným nariadením Komisie (ES) č. 1740/97 z 5. septembra 1997 (Ú. v. ES L 244. s. 1), s cieľom posilniť správu a kontrolu systému pomoci pre bavlnu a zamedziť riziku dvojitých platieb v prípade tých istých výmer plôch. Odôvodnenie 9 nariadenia č. 1591/2001, ktorým sa ruší nariadenie č. 1201/89, takisto stanovuje, že na účely zabezpečenia náležitosti pôvodu bavlny, na ktorú sa vzťahujú žiadosti o poskytnutie pomoci, treba umožniť identifikáciu výmer plôch osiatych bavlnou prostredníctvom systému na identifikáciu poľnohospodárskych parciel stanoveného nariadením Rady (EHS) č. 3508/92 z 27. novembra 1992, ktorým sa ustanovuje IACS pre niektoré programy poskytovania pomoci Spoločenstva (Ú. v. ES L 355, s. 1; Mim. vyd. 03/013, s. 223). Znamená to, že tieto dva systémy navzájom komunikujú a umožňujú výmenu údajov, a to najmä prostredníctvom krížových kontrol stanovených v článku 13 ods. 1 písm. f) nariadenia č. 1591/2001 (pozri bod 97 vyššie).

114. Podľa ustálenej judikatúry členský štát, v ktorého prípade Komisia odôvodnila svoje rozhodnutie konštatujúce neexistenciu alebo nedostatky pri kontrolách vykonávaných v rámci uplatňovania pravidiel fungovania záručnej sekcie EPUZF, nemôže vyvrátiť zistenia Komisie bez tvrdení, ktoré sú podložené dôkazom o spoľahlivosti a funkčnosti systému kontroly. Ak sa teda členskému štátu nepodarí preukázať, že zistenia Komisie sú nesprávne, vedú tieto zistenia k vzniku vážnych pochybností týkajúcich sa vytvorenia primeraného a účinného systému opatrení pre dohľad a kontrolu (rozsudok Súdneho dvora z 13. júla 2000, Grécko/Komisia, C-46/97, Zb. s. I-5719, bod 58).

115. Helénska republika v prejednávanom prípade nespochybňuje podrobne nedostatky, ktoré boli zistené v rámci daného systému kontroly. Obmedzuje sa na tvrdenie, že nedostatky IACS neovplyvnili oprávnenosť platieb v prospech príjemcov a že kontroly, ktoré vykonala, boli dostatočné, lebo sa týkali množstiev bavlny, ktoré producenti dodali podnikom na odzrňovanie, a produktivity.

116. Existencia takých kontrol však nestačí na nápravu nedostatkov uvedených v súhrnnej správe (pozri bod 101 vyššie). V tejto súvislosti treba pripomenúť, že ak nariadenie stanovuje osobitné kontrolné opatrenia, členské štáty ich musia uplatňovať bez toho, aby bolo potrebné posúdiť opodstatnenosť ich tvrdenia, že iný systém kontroly by bol efektívnejší (rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 2002, Španielsko/Komisia, C-130/99, Zb. s. I-3005, bod 87).

117. Navyše, pokiaľ ide o nedostatky identifikované v rámci kontroly parciel, Helénska republika odkazuje na list z 26. novembra 2004 zaslaný Komisii. V tomto liste uvádza najmä to, že k týmto nedostatkom došlo na základe chýb pri prepise výmer plôch počas zadávania výsledkov kontrol na mieste do súhrnného súboru údajov o kontrolách, ktorý následne slúžil na aktualizáciu súboru údajov v elektronickej forme týkajúceho sa kontrol na mieste (bod 27 listu z 26. novembra 2004).

118. V dôsledku toho treba konštatovať, že Helénska republika uvádza dôvody zistených chýb bez toho, aby preukázala nesprávnosť konštatovaní Komisie, a bez toho, aby sa jej podarilo odstrániť pochybnosti v súvislosti s účinnosťou systému kontroly.

119. Napokon Helénska republika tvrdí, že „presnosť vyhlásenia o výmere plôch“ sa stala kritériom oprávnenosti od nadobudnutia platnosti nariadenia č. 1486/2002, ktoré je uplatniteľné od začiatku hospodárskeho roka 2002/2003, a teda v prejednávanej veci sa neuplatní.

120. Všeobecný súd v tejto súvislosti uvádza, že vyhlásenie o výmere plôch osiatych bavlnou bolo v článku 9 nariadenia č. 1591/2001 (pozri bod 95 vyššie) upravené ešte pred zmenou a doplnením uvedeného nariadenia nariadením č. 1486/2002 a okrem toho bolo upravené už v článku 8 nariadenia č. 1201/89, zmeneného a doplneného nariadením č. 1740/97 (pozri bod 96 vyššie). Takisto kontrola presnosti vyhlásení o výmere plôch osiatych bavlnou prostredníctvom kontroly na mieste, ktorá sa týka najmenej 5 % vyhlásení, bola takisto upravená v článku 13 nariadenia č. 1591/2001 (pozri bod 97 vyššie), a to ešte pred zmenou a doplnením uvedeného nariadenia nariadením č. 1486/2002, pričom predtým bola upravená v článku 12 nariadenia č. 1201/89. Zmeny a doplnenia, ktoré v tejto súvislosti prinieslo nariadenie č. 1486/2002, spočívajú iba v spresnení, že táto kontrola na mieste sa má vykonať najneskôr 15. novembra daného hospodárskeho roka (pozri bod 98 vyššie).

121. Toto tvrdenie je preto nedôvodné.

122. Tretia časť tohto žalobného dôvodu musí byť teda zamietnutá.

O štvrtej časti, založenej na údajnej nesprávnosti zistení Komisie týkajúcich sa environmentálnych opatrení

123. Treba pripomenúť, že reformou systému pomoci na výrobu bavlny v roku 2001 bola prostredníctvom článku 17 nariadenia č. 1051/2001 stanovená povinnosť členských štátov prijať environmentálne opatrenia, ktoré považujú za vhodné (pozri bod 93 vyššie). Helénska republika na základe týchto opatrení zaviedla opatrenia týkajúce sa obmedzenia plochy určenej na produkciu, stanovenia maximálnej produktivity a dodržiavania kódexu vhodných postupov vrátane povinného striedania plodín. Ako zdôrazňuje Helénska republika, tieto opatrenia vyplývajú z ypourgikes apofaseis (ministerské vyhlášky) z 28. februára 2001 a zo 4. a 10. mája 2001, ktoré boli prijaté po dlhých rozhovoroch s producentmi.

124. Helénska republika predovšetkým tvrdí, že výsledky kontrol nemohli byť sprístupnené okamžite, keďže environmentálne opatrenia boli prijaté v roku 2001.

125. Všeobecný súd v prejednávanom prípade uvádza, že Komisia tým, že nariadila paušálnu opravu v rozsahu 5 % z dôvodu nedostatku kontrol environmentálnych podmienok, nespochybňuje účinnosť ani dôvodnosť prijatých environmentálnych opatrení, ale neexistenciu kontroly ich dodržiavania po tom, čo boli prijaté. Tvrdenie Helénskej republiky, že účinnosť prijatých environmentálnych opatrení si vyžadovala čas, je v tomto prípade irelevantné.

126. Helénska republika ďalej tvrdí, že kontrola dodržiavania environmentálnych opatrení bola vykonaná vhodným spôsobom.

127. Všeobecný súd však uvádza, že toto tvrdenie nevyplýva zo skutočností uvedených v spise.

128. Po prvé, čo sa týka kontroly produktivity, Helénska republika uviedla, že kontroly vykonala diaľkovým snímaním na účely preskúmania produktivity v oblastiach, v ktorých boli zaznamenané prekročenia. Zo súhrnnej správy však vyplýva, že v prípade hospodárskeho roka 2001/2002 nebol poskytnutý nijaký údaj a údaje poskytnuté v prípade hospodárskeho roka 2002/2003 preukázali, že bolo skontrolovaných iba 7,5 % prípadov atypickej produktivity. Okrem toho Helénska republika odkazuje na metódu priemeru produktivity počas troch predchádzajúcich rokov a na kontrolu produktivity podľa jutár. Tieto tvrdenia však nepreukazujú existenciu kontrol umožňujúcich v jednotlivých prípadoch overiť, či príjemcovia pomoci splnili povinnosti stanovené uvedenými opatreniami. Ako zdôrazňuje Komisia, pomoc mohla byť teda priznaná aj producentom, ktorý nevyhnutne nedodržali environmentálne opatrenia.

129. Helénska republika nepreukazuje ani existenciu s tým súvisiacej individualizovanej kontroly, keď po druhé poukazuje na zníženie výmer plôch osiatych bavlnou.

130. Po tretie, čo sa týka kontroly vhodných postupov, samotná Helénska republika počas zmierovacieho konania uviedla, že vykonanie ich priamej kontroly bolo náročné, ba dokonca nemožné. Tvrdí, že stanovila také ukazovatele, ako napríklad mieru „orientačnej produktivity na stopu“ (orientačná povolená produktivita), ktorých účelom je úplná kontrola s cieľom obmedziť používanie pesticídov a priemyselných hnojív. Ide však o zavedenie všeobecných opatrení na zlepšenie environmentálnych ukazovateľov, ktoré nepreukazujú existenciu kontroly dodržiavania zavedených opatrení v prípade každého producenta.

131. Tvrdenie Helénskej republiky, že kontrola dodržiavania environmentálnych opatrení bola vykonaná vhodným spôsobom, musí byť teda zamietnuté.

132. Navyše Helénska republika v replike poukazuje na rezervy zmierovacieho orgánu týkajúce sa možnosti uplatniť v prípade už zasiatej bavlny environmentálne opatrenia zavedené článkom 17 nariadenia č. 1051/2001, ktoré je uplatniteľné od 1. septembra 2001.

133. Všeobecný súd pripomína, že zmierovací orgán v rámci svojho stanoviska vydaného 21. januára 2008 vyzval Komisiu, aby sa uistila, že vzhľadom na dátum nadobudnutia platnosti environmentálnych podmienok v rámci tohto systému pomoci je možné odvolávať sa na tieto ustanovenia ako na právne záväzné kritérium na účely priznania pomoci Spoločenstva pre bavlnu pestovanú v hospodárskom roku 2001/2002.

134. Komisia vo svojom konečnom stanovisku usúdila, že článok 17 nariadenia č. 1051/2001 je uplatniteľný na environmentálne opatrenia, ktoré Helénska republika prijala v súvislosti s hospodárskym rokom 2001/2002. V podstate sa domnieva, že dátum 1. september 2001 označuje začiatok hospodárskeho roka týkajúceho sa bavlny zasiatej v roku 2001 a uvedenej na trh v jeseni 2001, ale nič to nemení na tom, že všetky kritériá oprávnenosti postupov pred uvedením na trh, akým je napríklad výsev, musia byť najskôr skontrolované.

135. Všeobecný súd konštatuje, že Helénska republika nespochybňuje túto úvahu. V rámci repliky totiž iba odkazuje na rezervy zmierovacieho orgánu bez toho, aby uviedla podloženú argumentáciu s cieľom odpovedať na argumentáciu Komisie.

136. V rozsahu, v akom tvrdenie Helénskej republiky, ktoré nevyplýva zo žaloby, možno považovať za spojené s výhradou týkajúcou sa environmentálnych opatrení a v dôsledku toho za prípustné v zmysle článku 48 ods. 2 rokovacieho poriadku, treba konštatovať, že toto tvrdenie nebolo nijako podložené.

137. Navyše tvrdenie, podľa ktorého konkrétne opatrenia nariadenia č. 1051/2001 neboli ešte známe, musí byť odmietnuté. Samotná Helénska republika totiž prijala environmentálne opatrenia a nespochybňuje, že by tieto environmentálne opatrenia boli uplatnené okamžite. Naopak, tvrdí, že uvedené opatrenia už boli podrobené dostatočným kontrolám, z čoho vyplýva, že boli uplatniteľné. Keďže Helénska republika sa rozhodla prijať tieto opatrenia s cieľom vykonať nariadenie č. 1051/2001 počnúc hospodárskym rokom 2001/2002, potom mala skontrolovať ich dodržiavanie zo strany producentov bavlny. Navyše, ako zdôraznila Komisia v odpovedi na písomné otázky Všeobecného súdu, z odôvodnení nariadenia Komisie (ES) č. 1398/2002 z 31. júla 2002, ktorým sa na hospodársky rok 2001/2002 stanovuje skutočná produkcia neodzrnenej bavlny, ako aj zníženie smernej ceny, ktoré z toho vyplýva a ktorým sa na hospodársky rok 2001/2002 stanovujú výnimky z niektorých pravidiel správy a pravidlá na priznávanie pomoci v Grécku [ neoficiálny preklad ] (Ú. v. ES L 203, s. 24), vyplýva, že samotné grécke orgány považovali dodržiavanie environmentálnych opatrení stanovených v článku 17 ods. 3 nariadenia č. 1051/2001 za kritérium oprávnenosti na účely získania pomoci na hospodársky rok 2001/2002.

138. Okrem toho otázka kontroly environmentálnych opatrení na obdobie pred 1. septembrom 2001 sa týka iba hospodárskeho roka 2001/2002, a teda je len časťou výhrady týkajúcej sa environmentálnych opatrení, ktorá je základom paušálnej opravy a takisto sa týka hospodárskeho roka 2002/2003.

139. Napokon na rozdiel od toho, čo tvrdí Helénska republika bez toho, aby iným spôsobom podložila svoje tvrdenie, Komisia správne usúdila, že kontroly týkajúce sa environmentálnych opatrení sú kľúčovými kontrolami v zmysle prílohy 2 dokumentu č. VI/5330/97. Také kontroly sa totiž týkajú fyzických a administratívnych overení, ktoré sa vyžadujú na účely preskúmania vecných skutočností, ktoré sa v prejednávanom prípade týkajú plochy určenej na produkciu, stanovenia maximálnej produktivity a dodržiavania vhodných postupov, ktoré zaviedla Helénska republika v súlade s článkom 17 nariadenia č. 1051/2001.

140. Z toho vyplýva, že štvrtá časť tohto žalobného dôvodu musí byť zamietnutá.

O piatej časti, založenej na údajných nesprávnych zisteniach Komisie v súvislosti s kontrolami na mieste týkajúcich sa výmer plôch

141. Po prvé Helénska republika spochybňuje oneskorenie kontrol na mieste. Tvrdí, že nariadenia č. 1051/2001 a 1591/2001 nestanovujú hraničný dátum na vykonanie kontrol na mieste týkajúcich sa 5 % plôch, keďže dátum 15. november bol stanovený ako hraničný dátum od roku 2003 prostredníctvom nariadenia č. 1486/2002. Helénska republika sa domnieva, že hoci kontrola musí byť vykonaná vo vhodnom období, teda v období, ktoré zaručuje, že kontrolovaná plocha je osiata bavlnou, možno ju vykonať aj vtedy, keď na poli zostanú stonky bavlny, t. j. v auguste, októbri, januári alebo až do obdobia výsevu na ďalšiu jeseň. Ďalej tvrdí, že v databáze kontrol na mieste nebol uvedený dátum, pretože nariadenia to nevyžadovali. Helénska republika zdôrazňuje, že zápisnice odkazujú na dátum, ku ktorému boli kontroly vykonané, že z toho vyplýva, že kontroly boli v zásade vykonávané v období od augusta do novembra, a že málo kontrol prekročilo tento časový úsek.

142. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa článku 13 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 1591/2001 presnosť vyhlásení o výmere plôch osiatych bavlnou musí byť overená kontrolou na mieste.

143. Ako zdôrazňuje Helénska republika, pred 23. augustom 2002, čiže pred dátumom nadobudnutia platnosti nariadenia č. 1486/2002, ktoré stanovuje, že kontroly na mieste sa musia vykonať najneskôr 15. novembra daného hospodárskeho roka, nariadenie č. 1591/2001 nestanovovalo lehotu, v ktorej musia byť tieto kontroly vykonané. Inak povedané, hraničný dátum 15. november je uplatniteľný počnúc hospodárskym rokom 2002/2003.

144. Čo sa týka hospodárskeho roka 2001/2002, tieto kontroly, ako pripúšťa Helénska republika, mali byť vykonané v primeranej lehote (pozri v tomto zmysle rozsudok z 11. júna 2009, Grécko/Komisia, už citovaný v bode 63 vyššie, bod 196), t. j. v čase, ktorý možno presne určiť a ktorý zaručuje, že kontrolovaná plocha bola osiata bavlnou, teda v období pred zberom alebo počas zberu.

145. V prejednávanej veci v nadväznosti na výzvu zmierovacieho orgánu, čiže 22. januára 2008, poskytli grécke orgány údaje týkajúce sa dátumov vykonania kontrol na mieste. Ako však konštatovala Komisia, z týchto údajov nebolo možné zistiť chronologické rozloženie kontrol na mieste ani neobsahovali spoľahlivý údaj o počte oneskorených kontrol. Navyše niektoré uvedené dátumy obsahovali nezrovnalosti a niektoré kontroly boli vykonané veľmi neskoro (po januári), pokiaľ ide o päť prefektúr v roku 2001/2002 a sedem prefektúr v roku 2002.

146. Podľa ustálenej judikatúry (rozsudok z 9. septembra 2004, Grécko/Komisia, už citovaný v bode 73 vyššie, bod 51) je povinnosťou príslušného členského štátu preukázať, že kontroly boli vykonané dôkladne a úplne, a tak prípadne preukázať nesprávnosť tvrdení Komisie.

147. Helénska republika však po tom, čo uviedla, že databáza kontrol na mieste neobsahovala údaj o dátume, poskytla dátumy kontrol, z ktorých jednak vyplývajú určité nezrovnalosti (v niektorých dátumoch sa uvádzajú roky 1901 alebo 1902), a jednak v niektorých prípadoch tieto dátumy kontrol označujú obdobie po januári daného hospodárskeho roka.

148. V tejto súvislosti, aj keď stonky bavlny môžu byť dôkazom o pestovaní bavlny, ako tvrdí Helénska republika, Komisia správne konštatovala, že ani presné hranice pozemkov, ani ich produktivita nemohli byť s určitosťou stanovené na základe stoniek bavlny. Hraničný dátum na vykonanie kontrol na mieste bol navyše stanovený na 15. november daného hospodárskeho roka nariadením č. 1486/2002.

149. Okrem toho Helénska republika v prílohe 2 repliky pripája údaje, ktoré potvrdzujú, že väčšina kontrol bola v prípade oboch hospodárskych rokov vykonaná v období do novembra. Komisia však tvrdí, že tieto údaje jej neboli predložené počas správneho konania, ktoré viedlo k prijatiu napadnutého rozhodnutia, čo potvrdzujú odpovede Helénskej republiky na opatrenie na zabezpečenie priebehu konania a na otázky Všeobecného súdu počas pojednávania. Zákonnosť rozhodnutia Komisie však musí byť posudzovaná v závislosti od informácií, ktoré Komisia mohla mať k dispozícii v okamihu, keď toto rozhodnutie prijala (pozri v tomto zmysle rozsudky Všeobecného súdu z 15. decembra 2011, Luxembursko/Komisia, T-232/08, neuverejnený v Zbierke, body 54 a 55, a zo 14. februára 2012, Taliansko/Komisia, T-267/06, neuverejnený v Zbierke, body 46 až 48; pozri analogicky rozsudok Súdneho dvora z 22. decembra 2008, Regie Networks, C-333/07, Zb. s. I-10807, bod 81). V dôsledku toho nemožno údaje poskytnuté Helénskou republikou zohľadniť na účely posudzovania zákonnosti napadnutého rozhodnutia.

150. Z toho vyplýva, že Helénskej republike sa nepodarilo preukázať, že zistenia Komisie v tejto súvislosti sú nesprávne. Okrem toho a v každom prípade, ako zdôrazňuje Komisia, otázka oneskorených kontrol predstavuje iba výhradu týkajúcu sa kľúčových kontrol, ktoré sú základom paušálnej opravy (pozri body 101 až 108 vyššie).

151. Po druhé Helénska republika tvrdí, že bola vypracovaná analýza rizík, pričom v nej bol prijatý záver o potrebe vylúčenia množstiev bavlny neznámeho pôvodu. Zlepšenie systému v elektronickej forme a kontrol dodávok bavlny podnikom na odzrňovanie v reálnom čase prispelo k zlepšeniu postupu výberu vzoriek a v dôsledku toho aj k zlepšeniu analýzy rizík.

152. Toto tvrdenie však nevyvracia zistenia Komisie, že analýza rizík v prípade hospodárskeho roka 2001/2002 spočívala v náhodnom výbere rozvrstvenej populácie, ktorá nebola adaptovaná na riziká spojené s daným hospodárskym rokom. Čo sa týka hospodárskeho roka 2002/2003, Helénska republika takisto nepreukázala nesprávnosť zistení Komisie, ktoré sú zhrnuté v bodoch 106 a 108 vyššie.

153. Piata časť tohto žalobného dôvodu musí byť preto takisto zamietnutá.

154. Z toho vyplýva, že spochybnená finančná oprava v rozsahu 5 % nemôže byť za týchto podmienok považovaná za výsledok nesprávneho posúdenia skutkových okolností.

O prvej a druhej časti, založených na neprimeranosti finančnej opravy

155. V rámci prvej časti tohto žalobného dôvodu Helénska republika tvrdí, že paušálna oprava v rozsahu 5 %, ktorá sa v porovnaní s predchádzajúcou 2 %-nou opravou viac ako zdvojnásobila, je neprimeraná, lebo neskoršia zmena systému pomoci pre bavlnu v roku 2001 na základe nariadenia č. 1051/2001, uverejneného v júni, teda uprostred obdobia pestovania, nebola zohľadnená. Zdôrazňuje, že nijaké prechodné ustanovenie nezmiernilo náklady na nový spôsob stanovenia spoluzodpovednosti, a poukazuje na význam nákladov vyplývajúcich z prijatých opatrení.

156. Všeobecný súd pripomína, že Komisia môže odmietnuť nahradenie všetkých vynaložených výdavkov, ak zistí, že neexistujú žiadne dostatočné kontrolné mechanizmy (pozri najmä rozsudok Súdneho dvora z 18. mája 2000, Belgicko/Komisia, C-242/97, Zb. s. I-3421, bod 122).

157. V prejednávanej veci sa zdá, že nedostatky, na ktoré poukázali útvary Komisie, sa týkajú dôležitých prvkov systému kontroly, ako napríklad vykonávania kontrol, ktoré zohrávajú podstatnú úlohu pri určovaní oprávnenosti výdavkov, takže mohol byť dôvodne prijatý záver, že riziko strát pre EPUZF bolo významné.

158. Z toho vyplýva, že Komisia tým, že v prejednávanom prípade nariadila paušálnu opravu iba v rozsahu 5 % predmetných výdavkov, hoci kontroly vykonané gréckymi orgánmi nespĺňali požiadavky právnej úpravy Spoločenstva, neporušila zásadu proporcionality (pozri v tomto zmysle rozsudok Všeobecného súdu z 24. marca 2011, Grécko/Komisia, T-184/09, neuverejnený v Zbierke, bod 72 a tam citovanú judikatúru).

159. Tvrdenie založené na zmene vyplývajúcej z nariadenia č. 1051/2001 nespochybňuje toto konštatovanie. Treba totiž uviesť, že povinnosti týkajúce sa IACS a kontrol na mieste v prípade výmer plôch boli obsiahnuté v predchádzajúcej právnej úprave (pozri bod 113 vyššie). Nariadenie č. 1051/2001 tak nezmenilo prvky, v súvislosti s ktorými boli v prejednávanom prípade konštatované nedostatky. Okrem toho, ako už bolo uvedené (pozri bod 137 vyššie), Helénska republika, keďže sa rozhodla prijať environmentálne opatrenia s cieľom vykonať nariadenie č. 1051/2001 počnúc hospodárskym rokom 2001/2002, mala vykonávať kontrolu ich dodržiavania zo strany producentov bavlny.

160. Tvrdenie Helénskej republiky založené na zmene predmetného systému musí byť preto zamietnuté.

161. Napokon náklady vynaložené na opatrenia, ktoré boli prijaté z dôvodu tohto nového nariadenia, nemôžu odôvodňovať zistené nedostatky, a teda nemôžu byť ani zohľadnené na účely posúdenia toho, či predmetná finančná oprava bola, alebo nebola primeraná.

162. Tvrdenia uvedené na podporu tejto prvej časti tak nepreukazujú neprimeranosť predmetnej opravy.

163. V rámci druhej časti tohto žalobného dôvodu Helénska republika poukazuje na to, že Komisia sama konštatovala zlepšenia počas obdobia rokov 2002 až 2003 a že rozsah opravy na uvedené obdobie mal byť teda menší než rozsah opravy, ktorý bol nariadený na obdobie rokov 2001 až 2002.

164. Treba však uviesť, že hoci Komisia v liste zo 17. júla 2004 konštatovala zlepšenia týkajúce sa hospodárskeho roka 2002/2003, útvary Komisie v tom istom liste takisto konštatovali nedostatky týkajúce sa kontrol na mieste v prípade výmer plôch a IACS, pričom zdôraznili najväčšie zásadné nedostatky. Tieto nedostatky rovnako vyplývajú zo súhrnnej správy.

165. Samotná okolnosť, že boli konštatované zlepšenia, preto Helénskej republike neumožňuje tvrdiť, že oprava v rozsahu 5 % mala byť znížená .

166. Helénska republika teda nepreukázala neprimeranosť 5 %-nej paušálnej opravy dotknutých výdavkov.

167. Z uvedeného vyplýva, že tretí žalobný dôvod týkajúci sa paušálnej opravy uplatnenej v sektore bavlny musí byť zamietnutý v celom rozsahu.

4. O šiestom žalobnom dôvode, týkajúcom sa opráv vykonaných v sektore prémií na hovädzie a teľacie mäso a náhrady za extenzifikáciu

Právna úprava Spoločenstva

168. Nariadenie Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (Ú. v. ES L 160, s. 21; Mim. vyd. 03/025, s. 339) upravuje poskytovanie prémií v tomto sektore.

Kontroly

169. Nariadenie č. 3508/92 stanovuje, že každý členský štát si vytvorí IACS týkajúci sa určitých systémov pomoci Spoločenstva. V súlade s jeho šiestym odôvodnením si spravovanie zozbieraných údajov a ich využívanie pri overovaní žiadostí o pomoc vyžaduje vytvorenie vysoko výkonných počítačových databáz, ktoré umožnia predovšetkým vykonávanie vzájomných kontrol.

170. Článok 1 ods. 1 písm. b) uvedeného nariadenia najmä stanovuje, že každý členský štát si vytvorí IACS uplatniteľný na systém prémií a platieb pre producentov hovädzieho a teľacieho mäsa.

171. V súlade s článkom 2 nariadenia č. 3508/92 sa integrovaný systém skladá z rôznych častí, a to najmä z počítačovej databázy, zo systému identifikácie a evidencie zvierat, zo žiadostí o pomoc a z integrovaného systému kontroly. Článok 3 nariadenia č. 3508/92 stanovuje najmä, že v počítačovej databáze sa za každý poľnohospodársky majetok zaznamenajú údaje, ktoré sa získajú zo žiadostí o pomoc.

172. Podľa článku 8 ods. 1 a 2 uvedeného nariadenia členský štát vykoná správne kontroly žiadostí o pomoc, pričom správne kontroly sú dopĺňané kontrolami na mieste týkajúcimi sa vzoriek z poľnohospodárskych majetkov.

173. Čo sa týka týchto kontrol, článok 15 nariadenia Komisie (ES) č. 2419/2001 z 11. decembra 2001, stanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania integrovaného správneho a kontrolného systému pre určité programy pomoci spoločenstva, zriadeného nariadením Rady (EHS) č. 3508/92 (Ú. v. ES L 327, s. 11; Mim. vyd. 03/034, s. 308), stanovuje:

„Administratívne kontroly a kontroly na mieste sú robené takým spôsobom, ktorý zaistí účinné overenie zhody s podmienkami, za ktorých sú pomoci udelené.“

174. Článok 16 nariadenia č. 2419/2001 stanovuje:

„Administratívne kontroly uvedené v článku 8 (1) nariadenia… č. 3508/92 zahrňujú najmä:

a) krížové kontroly na deklarované poľnohospodárske parcely a zvieratá, aby sa zamedzilo nevhodnému viacnásobnému udeľovaniu rovnakej pomoci ohľadom toho istého kalendárneho alebo trhového roku a aby sa zabránilo nevhodnej kumulácii pomoci udeľovanej na základe programov pomoci spoločenstva, zahrňujúcich vyhlásenia plôch;

b) krížové kontroly pomocou počítačovej databázy na overenie vhodnosti pre pomoc.“

175. Článok 25 nariadenia č. 2419/2001 stanovuje:

„1. Kontroly na mieste pokrývajú všetok dobytok, pre ktorý boli predložené žiadosti o pomoc na základe programov pomoci, ktoré sa majú kontrolovať, a v prípade kontrol programov pomoci pre chov hovädzieho dobytka taktiež nenárokované kusy hovädzieho dobytka.

2. Kontroly na mieste zahrňujú konkrétne:

a) kontrolu, či počet zvierat prítomných na holdingu, na ktoré boli predložené žiadosti o pomoc, a počet nenárokovaných kusov hovädzieho dobytka korešpondujú s počtom zvierat zavedených do registrov, a v prípade kusov hovädzieho dobytka s počtom zvierat oznámených do počítačovej databázy;

b) vo vzťahu k programom pomoci pre chov hovädzieho dobytka, kontroly:

– správnosti položiek v registri a oznámení do počítačovej databázy na základe vzorky podporných dokumentov, takých ako nákupné a predajné faktúry, certifikáty o porážke, veterinárne certifikáty a kde je uplatniteľné, zvieracie pasy vo vzťahu k zvieratám, pre ktoré boli predložené žiadosti o pomoc v dvanásťmesačnom období pred kontrolou na mieste,

– či informácie držané v počítačovej databáze korešpondujú s informáciami danými do registra na základe vzorky vo vzťahu k zvieratám, pre ktoré boli predložené žiadosti o pomoc v dvanásťmesačnom období pred kontrolou na mieste,

– či všetky zvieratá prítomné na holdingu a stále držané na základe retenčnej povinnosti sú vhodné pre nárokovanú pomoc,

– či všetky kusy hovädzieho dobytka prítomné na holdingu sú identifikované ušnými príveskami a sprevádzané, kde je uplatniteľné, zvieracími pasmi a či tieto sú zaznamenané v registri a či boli riadne oznámené do počítačovej databázy. Tieto kontroly sú urobené individuálne pre každé kusy hovädzieho dobytka samčieho pohlavia stále držané na základe retenčnej povinnosti, pre ktoré bola predložená žiadosť na zvláštnu prémiu hovädzieho mäsa s výnimkou tých, ktoré boli predložené v súlade s článkom 4 (6) nariadenia… č. 1254/1999. Vo všetkých ostatných prípadoch môže byť kontrola o správnom zaznamenaní v zvieracom pase, registri a oznámení do databázy urobená na základe vzorky;

…“

Prémia za zabitie

176. Článok 11 ods. 1 nariadenia č. 1254/1999 stanovuje:

„Producent, ktorý na svojom hospodárstve chová hovädzí dobytok, môže po predložení žiadosti získať nárok na prémiu za zabitie. Poskytuje sa do hraničného počtu za príslušný štát, ktorý sa určí po zabití zvierat, za ktoré na ňu vzniká nárok, alebo po ich vývoze do tretej krajiny.

Nárok na prémiu za zabitie vzniká za:

a) býky, junce, kravy a jalovice od veku ôsmich mesiacov;

b) teľatá vo veku od jedného do siedmich mesiacov, s jatočnou hmotnosťou do 160 kilogramov;

za predpokladu, že ich producent choval po dobu, ktorá sa určí.“

177. Článok 26 nariadenia č. 2419/2001 stanovuje:

„1. Pokiaľ ide o zvláštnu prémiu na hovädzie mäso, stanovenú v článku 4 (6) nariadenia… č. 1254/1999 a porážkovú prémiu stanovenú v článku 11 toho nariadenia, sú uskutočnené kontroly na mieste v bitúnkoch. V tomto prípade členské štáty uskutočňujú kontroly na mieste buď:

a) minimálne v 30 % všetkých bitúnkov vybraných na základe analýzy rizika, a v takomto prípade kontroly pokryjú vzorku 5 % celkového počtu kusov hovädzieho dobytka, ktoré boli porazené v príslušnom bitúnku počas 12 mesiacov pred kontrolou na mieste, alebo

b) najmenej v 20 % tých bitúnkov, ktoré boli schválené vopred podľa konkrétnych kritérií spoľahlivosti, ktoré majú byť stanovené členskými štátmi, a sú vybrané na základe analýzy rizika, a v tomto prípade kontroly pokryjú vzorku 2 % celkového počtu kusov hovädzieho dobytka, ktoré boli porazené v príslušnom bitúnku počas 12 mesiacov pred kontrolou na mieste.

Tieto kontroly na mieste zahrnuje a posteriori skúmanie dokumentov, porovnanie s položkami v počítačovej databáze a kontroly súhrnov súvisiacich s porážkovými certifikátmi alebo informácie o ich mieste, ktoré boli zaslané iným členským štátom v súlade s článkom 35 (3) nariadenia (ES) č. 2342/1999.

2. Kontroly na mieste v bitúnkoch zahrnujú fyzické kontroly postupov porážky, uskutočňovaných v deň kontroly na mieste, na základe vzorky. Kde je potrebné, skontroluje sa, či porazené zvieratá prezentované na váženie sú vhodné pre pomoc.“

178. Nariadenie Komisie (ES) č. 2342/1999 z 28. októbra 1999, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie nariadenia č. 1254/1999, vo svojom článku 37, v znení zmien a doplnení [nariadenie Komisie (ES) č. 1042/2000 z 18. mája 2000 (Ú. v. ES L 118, s. 4; Mim. vyd. 03/029, s. 99)], stanovuje, že prémia za zabitie sa zaplatí producentom, ktorí chovali zvieratá počas najmenej dvojmesačného retenčného obdobia, ktoré sa skončilo menej ako jeden mesiac pred zabitím alebo sa skončilo menej ako dva mesiace pred vývozom, a že v prípade teliat zabitých skôr ako vo veku troch mesiacov bude obdobie uchovania jeden mesiac.

Náhrady za extenzifikáciu

179. Článok 13 ods. 1 nariadenia č. 1254/1999 stanovuje:

„Producenti, ktorí poberajú osobitnú prémiu a/alebo prémiu za dojčiace kravy, môžu získať nárok na náhradu za extenzifikáciu.“

180. Článok 13 ods. 2 uvedeného nariadenia stanovuje, že za predpokladu, že v príslušnom kalendárnom roku je zaťaženosť dotknutého hospodárstva menšia ako 1,4 veľkých dobytčích jednotiek (VDJ) na hektár alebo rovná 1,4 VDJ, náhrada za extenzifikáciu predstavuje 100 eur na jednu poskytnutú osobitnú prémiu a jednu prémiu za dojčiace kravy (s výhradou nižších súm stanovených členskými štátmi v súlade s článkom 13 ods. 2 druhým pododsekom uvedeného nariadenia).

181. V súlade s článkom 12 ods. 1 nariadenia č. 1254/1999 zaťaženosť dobytčími jednotkami sa vyjadruje vo VDJ na jednotku krmovinovej plochy hospodárstva vyčlenenej na výkrm zvierat, ktoré sa na nej uživia.

182. Podľa článku 12 ods. 2 nariadenia č. 1254/1999 sa pri určovaní zaťaženia pôdy hospodárstva dobytčími jednotkami berie do úvahy:

„…

a) hovädzí dobytok samčieho pohlavia, dojčiace kravy a jalovice, ovce a/alebo kozy, na ktoré boli predložené žiadosti o poskytnutie prémie, ako aj dojnice, ktoré sú potrebné na vyprodukovanie celkového referenčného množstva mlieka, ktoré bolo producentovi vymedzené. Počet zvierat sa na VDJ prepočítava na základe konverznej tabuľky uvedenej v prílohe III;

b) krmovinárska plocha, ktorá je plochou hospodárstva, na ktorej možno počas celého kalendárneho roka chovať hovädzí dobytok, ovce a/alebo kozy. Krmovinárska plocha nezahŕňa:

– budovy, lesy, rybníky, poľné cesty,

– plochy, ktoré sa využívajú na pestovanie iných plodín, za ktoré vzniká v rámci spoločenstva nárok na podporu, alebo trvalých plodín alebo záhradných plodín, s výnimkou trvalých pasienkov, za ktoré sa vyplácajú prémie podľa výmery v zmysle článku 17 tohto nariadenia a článku 19 nariadenia… č. 1255/1999,

– plochy, za ktoré vzniká nárok na podporu ustanovenú pre producentov určitých poľných plodín a ktoré sa v rámci systému podpory využívajú na produkciu sušeného krmiva alebo ktoré spadajú pod systém plôch ležiacich úhorom v rámci jednotlivých štátov alebo spoločenstva.

Krmovinárske plochy zahŕňajú spoločne využívané plochy a plochy, na ktorých sa pestujú zmiešané plodiny.“

183. Článok 13 ods. 3 písm. a) nariadenia č. 1254/1999 stanovuje:

„Čiastočným zrušením platnosti článku 12 (2) [písm.] a) sa zaťaženosť hospodárstiev dobytčími jednotkami určí podľa počtu kusov hovädzieho dobytka samčieho pohlavia, kráv a jalovíc, ktoré sa na ňom nachádzajú v príslušnom kalendárnom roku, ako aj podľa počtu kusov oviec a/alebo kôz, na ktoré sa za ten istý kalendárny rok podali žiadosti na poskytnutie prémie. Počet zvierat sa prepočíta na VDJ pomocou konverznej tabuľky uvedenej v prílohe III.“

184. Článok 32 ods. 3 nariadenia č. 2342/1999 stanovuje, že na účely overenia, či celkový počet zvierat vypočítaný v súlade s ustanoveniami nariadenia č. 1254/1999 spĺňa požiadavky zaťaženosti definované v uvedenom nariadení, stanovia členské štáty každý rok minimálne päť sčítacích dátumov pre zvieratá a budú o tom informovať Komisiu.

185. Sčítanie zvierat k týmto dátumom možno podľa voľby členských štátov vykonať na základe jednej z dvoch metód stanovených v článku 32 ods. 3 nariadenia č. 2342/1999. Podľa prvej metódy členské štáty požiadajú každého producenta, aby na základe svojho registra na statku pred dátumom, ktorý stanoví členský štát, deklaroval počet VDJ alebo počet zvierat každej z dvoch kategórií zvierat uvedených v prílohe III nariadenia č. 1254/1999 (a to jednak kategóriu zahrnujúcu hovädzí dobytok samčieho pohlavia, jalovice staršie viac ako 24 mesiacov, dojčiace kravy a dojnice a jednak kategóriu zahrnujúcu hovädzí dobytok samčieho pohlavia a jalovice vo veku od 6 do 24 mesiacov). Druhá metóda vyhradená pre členské štáty, ktoré disponujú počítačovou databázou v súlade s požiadavkami nariadenia Rady (ES) č. 820/97 z 21. apríla 1997 o vytvorení systému identifikácie a registrácie hovädzieho dobytka a o označovaní hovädzieho a teľacieho mäsa a výrobkov z hovädzieho a teľacieho mäsa [ neoficiálny preklad ] (Ú. v. ES L 117, s. 1) a ktoré sa domnievajú, že táto databáza poskytuje dostatočné záruky na presnosť na účely uplatnenia systému náhrad za extenzifikáciu, zahrnuje používanie informácií obsiahnutých v tejto databáze na účely určenia počtu VDJ.

186. Podľa článku 32 ods. 3 štvrtého pododseku nariadenia č. 2342/1999 v prípade, keď členské štáty rozhodnú, že sčítacími dátumami môžu byť ktorékoľvek dni v roku, môžu stanoviť, že výpočet zaťaženosti sa vykoná pro rata temporis na obdobie, v ktorom sú zvieratá prítomné na statku.

187. Článok 32 ods. 4 nariadenia č. 2342/1999 stanovuje:

„Odchylne od odseku 3 môžu členské štáty poskytnúť producentom možnosť zvoliť si zjednodušený systém.

V takom prípade musí producent v žiadosti o pomoc ‚oblasti‘ uviesť:

a) že vyhlasuje, že každý deň plnil maximálnu hustotu chovu stanovenú v článku 13 nariadenia… č. 1254/1999 až do dátumu jeho žiadosti o pomoc ‚oblasti‘,

a

b) že sa zaväzuje plniť túto hustotu chovu každý deň medzi dátumom jeho žiadosti o pomoc ‚oblasti‘ a 31. decembrom.

…

Vyhlásenie a záväzok uvedené v tomto odseku budú podliehať ustanoveniam o kontrolách a pokutách určeným podľa integrovaného systému.

…“

Súhrnná správa

188. V rámci vyšetrovaní s označeniami ΑΡ/2003/09a, ΑΡ/2003/11, ΑΡ/2004/04 a ΑΡ/2005/05 vykonala Komisia kontroly v Grécku v máji 2003, septembri 2003, marci 2004 a apríli 2005. Pripomienky Komisie podľa článku 8 nariadenia č. 1663/95 boli naformulované v listoch z 19. septembra 2003, 22. januára 2004, 5. augusta 2004 a 29. júla 2005. V súvislosti s prvými dvoma vyšetrovaniami sa uskutočnilo bilaterálne stretnutie 1. októbra 2004, v súvislosti s tretím vyšetrovaním sa uskutočnilo bilaterálne stretnutie 11. marca 2005 a v súvislosti so štvrtým vyšetrovaním sa uskutočnilo bilaterálne stretnutie 7. júna 2006. Komisia gréckym orgánom poskytla zápisnice z týchto stretnutí 30. novembra 2004, 22. júna 2005 a 22. septembra 2006. Grécke orgány na ne reagovali 28. decembra 2004, 21. júla 2005 a 2 0. októbra 2006. Dňa 3. mája 2007 Komisia gréckym orgánom formálne oznámila svoje závery v prípade štyroch vyšetrovaní.

189. V nadväznosti na stanovisko zmierovacieho orgánu z 8. januára 2008 a na informácie, ktoré poskytli grécke orgány, Komisia oznámila svoje konečné stanovisko zo 16. júna 2008, ktoré bolo prebraté do súhrnnej správy.

190. Po prvé zo súhrnnej správy vyplýva, že čo sa týka prémií na hovädzie a teľacie mäso, útvary Komisie zistili nedostatky v oblasti krížových kontrol a kontrol na mieste.

191. Na jednej strane, pokiaľ ide o krížové kontroly (pozri body 169 a 174 vyššie), zo súhrnnej správy vyplýva, že počas hospodárskeho roka 2002 boli v Grécku po prvýkrát ako správne kontroly využité technické krížové kontroly medzi databázou systému identifikácie a registrácie zvierat a databázou žiadostí o prémie na hovädzie a teľacie mäso. Hoci sa to považovalo za pokrok, ich vykonanie bolo posúdené ako nedostatočné. Predovšetkým sa konštatovalo, že základné kritériá oprávnenosti neboli v roku 2002 podrobené krížovým kontrolám. Existovalo teda riziko, že zvieratá, pri ktorých neexistoval nárok na prémiu, by sa mohli považovať za zvieratá, pri ktorých môže existovať nárok na platbu. Okrem toho útvary Komisie zistili existenciu anomálií (neexistencia evidencie alebo nesprávna evidencia v databáze systému identifikácie alebo registrácie), pokiaľ ide o veľký počet zvierat, pri ktorých boli podané žiadosti o pomoc, a usúdili, že viaceré zmeny, ktoré boli vykonané v databáze systému identifikácie a registrácie bez podpornej dokumentácie, mali vplyv na vznik nároku v prípade všetkých zvierat, pri ktorých bola podaná žiadosť o pomoc. Takisto sa ukázalo, že grécke orgány neboli schopné poskytnúť údaje týkajúce sa počtu zvierat, pri ktorých boli zistené anomálie, spolu s dôkazmi odôvodňujúcimi zmenu ich štatútu. Naďalej teda pretrvávalo riziko, že v systéme sa vykonali neodôvodnené zmeny spôsobujúce nadmerné platby.

192. Na druhej strane, čo sa týka kontrol na mieste, tieto kontroly sa považovali za nedostatočné. Zo súhrnnej správy predovšetkým vyplýva, že realizácia týchto kontrol odhalila viaceré medzery a naznačuje, že tieto kontroly neboli v súlade s článkom 25 nariadenia č. 2419/2001 (pozri bod 175 vyššie). Útvary Komisie tak poukázali na neexistenciu kontroly zvierat, na ktoré sa nevzťahovala žiadosť o pomoc, na nepreskúmanie podporných dokumentov a informácií týkajúcich sa zvierat, na ktoré sa vzťahovala žiadosť o pomoc, počas dvanásťmesačného obdobia pred vykonaním kontroly, na neexistenciu kontroly na mieste chovu, na nedostatočné preskúmanie kontrolných dokumentov a dokumentov o stave kontrolovaných zvierat, ako aj na ťažkosti pri porovnávaní s výsledkami predchádzajúcich kontrol.

193. Okrem toho útvary Komisie poukázali na neexistenciu kontroly na mieste v súvislosti so zvieratami, na ktoré sa vzťahovala žiadosť o prémiu za zabitie. Zmierovací orgán v tejto súvislosti navrhol opätovné preskúmanie zamýšľanej opravy, pričom zdôraznil obmedzený význam kontrol na mieste, keďže ide o otázku prémie za zabitie, lebo v prípade zabitého hovädzieho dobytka sa za najvýznamnejšie považujú kontroly, ktoré sa vykonávajú v bitúnkoch, a kontroly ex post registrov chovateľov.

194. Komisia však naďalej trvala na svojom stanovisku z dôvodu, že kombinácia viacerých nedostatkov sa prejavila v kľúčových kontrolách vykonaných v prípade všetkých prémií na hovädzí dobytok vrátane prémie za zabitie. Domnieva sa, že neexistencia kontrol na mieste v prevádzkach, pokiaľ ide o prémie za zabitie, predstavuje vzhľadom na tento systém ďalšie riziko pre EPUZF, teda riziko, ktoré nemožno úplne odstrániť prostredníctvom realizácie kontrol na bitúnku a správnych kontrol (ktoré aj tak musia byť vykonané v rámci všetkých systémov kontroly prémií za zabitie), a to tým viac, že kontroly vykonané na bitúnkoch počas vyšetrovania AP/2003/09 odhalili významné nedostatky. Komisia pripustila, že kontroly na mieste v prevádzkach sú menej významné než v prípade ostatných systémov pomoci a obvykle sa obmedzujú na kontrolu dokumentov, z čoho vyplýva, že sadzba opravy v prípade prémie za zabitie nie je vyššia než v prípade ostatných prémií na hovädzí dobytok.

195. Útvary Komisie tiež poukázali na neexistenciu kontrol stavu zvierat a pomeru kráv a jalovíc v súvislosti s prémiou za dojčiace kravy.

196. Po druhé, pokiaľ ide o náhrady za extenzifikáciu, správne určenie krmovinovej plochy, ktorá zakladá nárok na pomoc, a počtu VDJ prevádzky sa považuje za kľúčovú kontrolu. Útvary Komisie zistili, že grécky systém kontroly počtu VDJ nebol v rokoch 2002 a 2003 vždy v súlade s normami (či už ide o metódu výpočtu pro rata temporis , ktorá sa zakladá na databáze systému identifikácie a registrácie, alebo o zjednodušený systém, ktorý sa skladá z piatich dátumov sčítania) a nebol v súlade ani vtedy, keď päťkrát do roka nepokrýval 100 % žiadateľov, tak ako stanovuje Helénska republika, hoci v roku 2003 bol zistený určitý pokrok v dôsledku zvýšeného používania databázy systému identifikácie a registrácie. Situácia sa považovala za výrazne zlepšenú v roku 2002, avšak nijaký skutočný pokrok nemohol byť preukázaný v súvislosti s meraním krmovinových plôch zakladajúcich nárok na rok 2002/2003. Pokiaľ ide o určenie VDJ, útvary Komisie zdôraznili, že Grécko pokračovalo v zavádzaní alternatívneho systému kontrol (pravdepodobne ovplyvneného nedostatkami, ktoré boli v Grécku zistené v súvislosti s kontrolami na mieste).

197. Komisia teda uplatnila 10 %-nú paušálnu opravu na hospodársky rok 2002 z dôvodu nedostatkov v kľúčových kontrolách týkajúcich sa hlavných prémií na hovädzí dobytok a 5 %-nú paušálnu opravu na hospodársky rok 2003 z dôvodu nedostatočného počtu kontrol zvierat, na ktoré sa nevzťahovala žiadosť o pomoc, a nedostatkov v kontrolách na mieste, a to pre celé Grécko, keďže problémy boli zaznamenané vo viacerých regiónoch. V dôsledku zistených nedostatkov týkajúcich sa náhrad za extenzifikáciu bola v prípade hospodárskych rokov 2002 a 2003 použitá 10 %-ná paušálna sadzba. Opravy však boli upravené na účely zohľadnenia opráv, ktoré už boli vykonané v prípade tých istých rozpočtových položiek z dôvodu oneskorených platieb.

Posúdenie Všeobecným súdom

198. Čo sa týka sektora hovädzieho a teľacieho mäsa, Helénska republika uvádza šiesty žalobný dôvod, založený na údajnej nesprávnosti opráv, ktoré boli nariadené v oblasti prémií na hovädzí dobytok a náhrad za extenzifikáciu, a na nedostatku odôvodnenia.

199. Predovšetkým v rozsahu, v akom Helénska republika uvádza výhradu založenú na nedostatku odôvodnenia, treba uviesť, že táto výhrada nie je vôbec podložená a že v každom prípade na základe vyššie citovanej judikatúry (pozri bod 73 vyššie) musí byť odôvodnenie napadnutého rozhodnutia týkajúce sa opráv v súvislosti so sektorom hovädzieho dobytka považované v prejednávanej veci za dostatočné, pretože Helénska republika bola úzko zapojená do procesu vypracovania tohto rozhodnutia a poznala dôvody, pre ktoré Komisia usúdila, že nemôže zaťažiť EPUZF spornou sumou. Táto výhrada musí byť teda zamietnutá.

200. Helénska republika ďalej spochybňuje opravy, ktoré boli nariadené v prípade sektora hovädzieho dobytka, pričom poukazuje na nesprávny výklad a uplatnenie nariadenia č. 1258/1999 a dokumentu č. VI/5330/97, ako aj na nesprávne posúdenie skutkových okolností. V podstate spochybňuje závery Komisie týkajúce sa kontrol súvisiacich jednak s prémiami na hovädzí dobytok a jednak s náhradami za extenzifikáciu.

201. V prejednávanom prípade treba teda preskúmať, či Helénska republika v súlade s judikatúrou spomínanou vyššie (pozri bod 78 vyššie) preukázala nepresnosť posúdení Komisie.

O kontrole v oblasti prémií na hovädzí dobytok

– O krížových kontrolách

202. Helénska republika pripúšťa, že pri vykonávaní krížových kontrol sa vyskytli určité technické problémy týkajúce sa nezrovnalostí medzi jednak databázou systému identifikácie a registrácie a jednak databázou žiadostí o pomoc pre hovädzí dobytok z dôvodu zložitosti systému, ktorý bol po prvýkrát zavedený v roku 2002. Tvrdí však, že v roku 2003 došlo k zlepšeniam vo veterinárnej databáze a boli doplnené dodatočné krížové kontroly.

203. V tejto súvislosti však stačí konštatovať, že existencia zlepšení v roku 2003 nestačí na preukázanie toho, že zistenia, ku ktorým v prejednávanom prípade dospeli útvary Komisie a ktoré sú zhrnuté v súhrnnej správe (pozri bod 191 vyššie), sú nepresné.

204. Okrem toho Helénska republika tvrdí, že percentuálny podiel nezohľadnených zvierat v roku 2003 z dôvodu dodatočných kontrol, ktorými sa doplnili kontroly z roku 2002, predstavoval iba 8,04 %, čo potvrdzuje, že väčšina nezohľadnených zvierat bola výsledkom kontrol, ktoré sa vykonávali už v roku 2002.

205. Také tvrdenie, ktoré sa zdá, že potvrdzuje existenciu nedostatkov pri predchádzajúcich kontrolách, však nepreukazuje nesprávnosť zistení Komisie.

206. Komisia preto správne usúdila, že neexistencia niektorých kľúčových krížových kontrol viedla k riziku, že v prípade zvierat, pri ktorých neexistuje nárok na pomoc, bude poskytnutá platba.

207. Helénska republika navyše poukazuje na neexistenciu rizika pre EPUZF. Domnieva sa, že keďže v prípade rokov 2004 a 2005 boli vykonané krížové kontroly, kontrola v elektronickej forme bola rozšírená až po rok 2002 a neoprávnene poskytnuté sumy boli kompenzované vrátením pomoci za hospodárske roky 2004 a 2005.

208. Podľa ustálenej judikatúry, hoci Komisii prináleží preukázať existenciu porušenia pravidiel Spoločenstva, členskému štátu, len čo je toto porušenie dokázané, prináleží, aby prípadne preukázal, že Komisia sa dopustila pochybenia, pokiaľ ide o finančné dôsledky, ktoré z toho vyplývajú. Okrem toho Komisia nie je povinná preukázať existenciu skutočnej ujmy, ale môže sa uspokojiť s predložením vážnych indícií v tomto zmysle (pozri v tomto zmysle rozsudok Súdneho dvora zo 7. júla 2005, Grécko/Komisia, C-5/03, Zb. s. I-5925, body 38 a 39 a tam citovanú judikatúru).

209. V prejednávanom prípade však zo skutočností uvedených v spise nevyplýva,