Keywords

Summary



Keywords

1. Prejudiciálne otázky – Posúdenie platnosti – Otázka týkajúca sa platnosti rozhodnutia, ktoré nebolo napadnuté na základe článku 230 ES

(Články 230 ES a 234 ES)

2. Prejudiciálne otázky – Právomoc Súdneho dvora – Hranice – Zjavne nerelevantná otázka

(Článok 234 ES)

3. Hospodárska súťaž – Pravidlá Spoločenstva – Adresáti – Podniky – Pojem

(Článok 87 ods. 1 ES)

4. Hospodárska súťaž – Pravidlá Spoločenstva – Adresáti – Podniky – Pojem

(Článok 87 ods. 1 ES)

5. Pomoc poskytovaná štátmi – Pojem

(Článok 87 ods. 1 ES)

6. Pomoc poskytovaná štátmi – Pojem – Selektívna povaha opatrenia

(Článok 87 ods. 1 ES)

7. Pomoc poskytovaná štátmi – Ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi – Narušenie hospodárskej súťaže – Kritériá posúdenia

(Článok 87 ods. 1 ES)

8. Pomoc poskytovaná štátmi – Pojem

(Článok 87 ods. 1 ES)

Summary

1. Keďže prejudiciálna otázka týkajúca sa posúdenia platnosti rozhodnutia Komisie bola položená z úradnej povinnosti vnútroštátnym súdom, a nie na základe žiadosti právneho subjektu, ktorý aj keď mal možnosť podať žalobu o neplatnosť proti tomuto rozhodnutiu, túto možnosť nevyužil v lehote stanovenej v článku 230 ES, nemožno túto prejudiciálnu otázku z dôvodu tejto okolnosti vyhlásiť za neprípustnú.

(pozri body 72 – 74)

2. Súdny dvor môže rozhodnúť, že neodpovie na prejudiciálnu otázku o posúdení platnosti aktu Spoločenstva, ak je zrejmé, že posúdenie požadované vnútroštátnym súdom nemá žiadnu súvislosť so skutočnosťou alebo predmetom sporu vo veci samej.

(pozri bod 75)

3. V oblasti práva hospodárskej súťaže pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od svojho právneho statusu a spôsobu financovania.

Hospodárskou činnosťou je akákoľvek činnosť pozostávajúca z ponúkania tovarov alebo služieb na danom trhu. Hoci sa najčastejšie hospodárska činnosť vykonáva priamo na trhu, nie je vylúčené, že môže ísť o prípad súťažiteľa priamo činného na trhu a nepriamo iného subjektu, ktorý tohto súťažiteľa kontroluje v rámci hospodárskej jednotky, ktorú spolu tvoria.

V tejto súvislosti jednoduchá držba podielov, aj kontrolných, nepostačuje na charakterizovanie hospodárskej činnosti subjektu, ktorý drží tieto podiely, pretože umožňuje len výkon práv spojených s postavením akcionára alebo spoločníka, rovnako ako napríklad prijímanie dividend, obyčajných plodov vlastníctva majetku. Naopak, subjekt, ktorý drží kontrolné podiely v spoločnosti a skutočne priamo alebo nepriamo vykonáva túto kontrolu vplyvom na jej správu, sa musí považovať za zúčastneného na hospodárskej činnosti vykonávanej kontrolovaným podnikom, a musí byť preto sám kvalifikovaný ako podnik v zmysle článku 87 ods. 1 ES.

Ak tomu tak nie je, jednoduché rozdelenie podniku do dvoch odlišných subjektov, z ktorých jeden priamo vykonáva predchádzajúcu hospodársku činnosť a druhý subjekt kontroluje prvý plným zapojením sa do jeho riadenia, postačuje na odňatie potrebného účinku pravidlám Spoločenstva o štátnej pomoci. Umožnilo by to druhému subjektu mať prospech z dotácií a iných výhod priznaných štátom alebo z prostriedkov štátu a použiť ich vcelku alebo sčasti v prospech prvého subjektu aj v záujme hospodárskej jednotky tvorenej týmito dvoma subjektmi.

Preto je možné právnickú osobu, ako je banková nadácia, ktorá kontroluje kapitál bankovej spoločnosti a ktorej režim zahŕňa pravidlá vyjadrujúce úlohu, ktorá presahuje jednoduché uloženie kapitálu investorom, teda pravidlá umožňujúce výkon kontrolnej funkcie, ale aj funkciu dávania impulzov a finančnej podpory a ilustrujúce tak existenciu organickej a funkčnej spojitosti medzi bankovými nadáciami a bankovými spoločnosťami, kvalifikovať ako „podnik“ v zmysle článku 87 ods. 1 ES, a podriadiť ju tak pravidlám Spoločenstva týkajúcim sa štátnej pomoci.

(pozri body 107 – 118, 125, bod 1 výroku)

4. Právnickú osobu, akou je banková nadácia, ktorej činnosť sa obmedzuje na poskytnutie príspevkov neziskovým organizáciám, nemožno kvalifikovať ako „podnik“ v zmysle článku 87 ods. 1 ES. Táto činnosť má totiž výlučne sociálnu povahu a nevykonáva sa na trhu v konkurencii s inými súťažiteľmi. V rámci tejto činnosti koná banková nadácia ako dobročinný subjekt alebo ako charitatívna organizácia a nie ako podnik.

Naopak, ak banková nadácia, ktorá je sama činná v oblasti verejného záujmu a sociálnej prospešnosti, využíva oprávnenie dané vnútroštátnym zákonodarcom na vykonávanie finančných a obchodných operácií, ako aj operácií s nehnuteľným a hnuteľným majetkom potrebných alebo vhodných na uskutočnenie stanovených cieľov, je spôsobilá ponúkať tovary alebo služby na trhu v konkurencii s inými súťažiteľmi, napríklad v oblasti, ako je vedecký výskum, vzdelávanie, umenie alebo zdravie.

V takom prípade sa takáto banková nadácia musí považovať za podnik, pretože vykonáva hospodársku činnosť, bez ohľadu na skutočnosť, že tovary alebo služby neponúka s cieľom zisku, pretože táto ponuka konkuruje ponuke súťažiteľov, ktorých cieľom je zisk, a musia sa preto na ňu uplatňovať pravidlá Spoločenstva týkajúce sa štátnej pomoci.

(pozri body 119 – 125, bod 1 výroku)

5. Pojem pomoc je širší ako pojem subvencia, pretože neobsahuje len pozitívne plnenia, ako napríklad subvencie samotné, ale aj opatrenia, ktoré rozličnými spôsobmi znižujú zaťaženia, ktoré obvykle podnik znáša, a tak síce nepredstavujú subvencie v úzkom zmysle slova, ale sa im svojou povahou a účinkom rovnajú.

Z toho vyplýva, že opatrenie, ktorým verejné orgány priznajú určitým podnikom oslobodenie od dane, ktoré aj keď nepredstavuje prevod štátnych prostriedkov, stavia príjemcu do finančnej situácie, ktorá je výhodnejšia ako situácia iných daňovníkov, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 ES. Rovnako môže štátnu pomoc predstavovať opatrenie, ktoré niektorým podnikom prizná zníženie dane alebo odklad platby normálne splatnej dane.

(pozri body 131, 132)

6. Daňová výhoda priznaná určitým podnikom v závislosti od ich právnej formy verejnoprávnej právnickej osoby alebo nadácie a od sektora, v ktorom vykonávajú svoju činnosť, sa neuplatňuje na všetky hospodárske subjekty, a nemožno na ňu preto hľadieť ako na všeobecné opatrenie daňovej alebo hospodárskej politiky, z čoho vyplýva, že je selektívna.

(pozri body 135, 136, 138)

7. Článok 87 ods. 1 ES zakazuje pomoc, ktorá ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže. Na účely kvalifikovania vnútroštátneho opatrenia ako zakázanej štátnej pomoci sa nemusí zistiť skutočný dosah pomoci na obchod medzi členskými štátmi a skutočné skreslenie hospodárskej súťaže, ale len preskúmať, či uvedená pomoc môže tento obchod ovplyvniť a narušiť hospodársku súťaž. Osobitne, ak pomoc, ktorú členský štát poskytne, posiľňuje v rámci obchodu v Spoločenstve postavenie jedného podniku voči iným konkurujúcim podnikom, treba na tieto konkurujúce podniky hľadieť ako na podniky ovplyvnené pomocou. V tejto súvislosti môže skutočnosť, že hospodárske odvetvie bolo predmetom liberalizácie na úrovni Spoločenstva, charakterizovať skutočný alebo možný dosah pomoci na hospodársku súťaž, ako aj jej účinok na obchod medzi členskými štátmi.

Navyše nie je nevyhnutné, aby sa podnik, príjemca pomoci, sám zúčastnil na obchode v rámci Spoločenstva. Ak totiž členský štát poskytne podniku pomoc, možno činnosť v rámci štátu udržať alebo zvýšiť s takým následkom, že sa šance podnikov so sídlom v iných členských štátoch vstúpiť na trh tohto členského štátu znížia. Okrem toho posilnením podniku, ktorý sa až do tej doby nezúčastňoval na obchode v rámci Spoločenstva, ho možno uviesť do postavenia, ktoré mu umožní preniknúť na trh iného členského štátu.

(pozri body 139 – 143)

8. Oslobodenie od daňovej zrážky z dividend pre bankové nadácie, ktoré sú vlastníkmi podielov v bankových spoločnostiach a ktoré sledujú výlučne charitatívne, vyučovacie, vzdelávacie, študijné a vedeckovýskumné ciele, možno kvalifikovať ako štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 ES. Takéto vnútroštátne opatrenie vyplýva zo štátneho financovania. Okrem toho je selektívne. Napokon, uvedená výhoda zasahuje do odvetvia finančných služieb ovplyvneného významným liberalizačným procesom na úrovni Spoločenstva, ktorý zvýšil hospodársku súťaž, ktorá mohla byť dôsledkom už voľného pohybu kapitálu stanoveného v Zmluve, a táto výhoda je spôsobilá jednak finančne a/alebo likvidne posilniť postavenie hospodárskej jednotky, ktorá je činná v bankovom odvetví, tvorenej bankovou nadáciou a bankovou spoločnosťou, a jednak posilniť postavenie bankovej nadácie vo vykonávanej činnosti, najmä v sociálnej, vedeckej alebo kultúrnej oblasti.

(pozri body 133, 138, 145, 146, bod 2 výroku)