Vec C-377/07

Finanzamt Speyer-Germersheim

proti

STEKO Industriemontage GmbH

(návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný Bundesfinanzhof)

„Daň z príjmov právnických osôb — Prechodné ustanovenia — Odpočet poklesu hodnoty podielov v spoločnostiach nerezidentoch“

Rozsudok Súdneho dvora (prvá komora) z 22. januára 2009 I ‐ 302

Abstrakt rozsudku

Voľný pohyb kapitálu – Obmedzenia – Daňová právna úprava – Daň z príjmov právnických osôb

(Článok 56 ES)

Za takých okolností, keď kapitálová spoločnosť rezident vlastní v inej kapitálovej spoločnosti podiel menší ako 10 % a utrpí zníženie ziskov spôsobené čiastočným odpisom jej podielu v tejto inej kapitálovej spoločnosti, sa má článok 56 ES vykladať tak, že bráni tomu, aby zákaz odpočtu znížení zisku spojeného s takýmto podielom nadobudol účinnosť skôr pri podiele v spoločnosti nerezidentovi ako pri podiele v spoločnosti rezidentovi.

Takéto rozdielne zaobchádzanie v závislosti od miesta investovania kapitálu totiž môže odradiť akcionára od investovania jeho kapitálu do spoločnosti usadenej v inom členskom štáte a môže mať tiež obmedzujúci účinok voči spoločnostiam usadeným v iných členských štátoch, keďže vo vzťahu k nim vytvorilo prekážku nadobúdania kapitálu v dotknutom členskom štáte. Okrem toho vedomosť o tom, že možnosť znížiť výšku zdaniteľného zisku čiastočným odpočtom sa skončí skôr pri podiele v spoločnosti nerezidentovi ako pri podiele v spoločnosti rezidentovi, môže odradiť dotknutú spoločnosť od toho, aby si ponechala podiely v spoločnosti nerezidentovi, a nabádať ju k tomu, aby sa ich zbavila rýchlejšie, ako by to urobila pri podieloch v spoločnostiach rezidentoch. V tejto súvislosti nie je dôležité, že rozdielne zaobchádzanie existovalo len obmedzený čas, pretože táto okolnosť sama osebe nebráni tomu, aby rozdielne zaobchádzanie vyvolalo závažné účinky, a teda tomu, aby došlo k skutočnému obmedzeniu voľného pohybu kapitálu.

Čo sa týka možnosti spoločnosti rezidenta odpočítať zo svojich zdaniteľných príjmov zníženia zisku spojené s čiastočným odpisom hodnoty jej podielov podľa toho, či ide o podiely v spoločnosti rezidentovi, alebo o podiely v spoločnosti nerezidentovi, rozdiel v zaobchádzaní nespočíva na objektívnom rozdiele v situáciách.

Takýto rozdiel v zaobchádzaní nie je odôvodnený mierou voľnej úvahy, ktorou členské štáty disponujú pri zavádzaní prechodného režimu s cieľom zaviesť zlučiteľnosť vnútroštátneho systému dane z príjmov právnických osôb s právom Spoločenstva a odstrániť prípadnú diskrimináciu. Táto voľná úvaha je totiž stále obmedzená dodržiavaním základných slobôd a najmä dodržiavaním voľného pohybu kapitálu. Hoci je možné mať pochopenie pre prechodný režim, vzhľadom na legitímnu snahu zabezpečiť neprerušený prechod zo skoršieho režimu do nového režimu a hoci existujú tvrdenia, ktoré umožňujú vysvetliť dôvod, pre ktorý bola nová právna úprava zavedená vo vzťahu k spoločnostiam s podielmi v spoločnostiach rezidentoch neskôr, tieto tvrdenia nemôžu odôvodniť uvedený rozdiel v zaobchádzaní v neprospech spoločností s podielmi v spoločnostiach nerezidentoch.

Takýto rozdiel v zaobchádzaní nie je odôvodnený ani potrebou zabezpečiť koherenciu daňového systému, keďže skutočnosť, že neskôr možno získať oslobodenie kapitálových ziskov od dane v prípade predaja podielov za predpokladu, že bol vytvorený dostatočný zisk, nie je posúdením daňovej koherentnosti, ktorá by mohla odôvodniť zamietnutie okamžitého odpočtu strát vzniknutých spoločnostiam v súvislosti s podielmi v spoločnostiach nerezidentoch.

Pokiaľ ide o potrebu zabezpečiť účinnosť daňových kontrol, takýto naliehavý dôvod všeobecného záujmu je v každom prípade irelevantný, pokiaľ pokles hodnoty podielov v spoločnostiach nerezidentoch vyplýva zo zníženia kurzov na burze.

(pozri body 27 — 29, 35, 49, 50, 54 — 56 a výrok)