Keywords

Summary



Keywords

1. Hospodárska súťaž – Kartely – Dohody medzi podnikmi – Pojem – Zhoda vôle týkajúca sa budúceho správania na trhu – Zahrnutie

(Článok 81 ods. 1 ES)

2. Hospodárska súťaž – Kartely – Zosúladený postup – Pojem – Výmena informácií v rámci kartelu alebo na účely jeho prípravy

(Článok 81 ods. 1 ES)

3. Hospodárska súťaž – Kartely – Komplexné porušenie, ktoré vykazuje prvky dohody a prvky zosúladeného postupu – Jednotná kvalifikácia ako „dohoda a/alebo zosúladený postup“ – Prípustnosť

(Článok 81 ods. 1 ES)

4. Hospodárska súťaž – Kartely – Narušenie hospodárskej súťaže – Kritériá posúdenia – Protisúťažný cieľ – Dostatočné zistenie

(Článok 81 ods. 1 ES)

5. Hospodárska súťaž – Kartely – Dohody a zosúladené postupy predstavujúce jediné porušenie

(Článok 81 ods. 1 ES)

6. Hospodárska súťaž – Kartely – Zákaz – Kartely, ktorých účinky pretrvávajú po ich formálnom ukončení

(Článok 81 ES)

7. Hospodárska súťaž – Kartely – Dôkaz – Nepriame dôkazy predložené Komisiou – Účasť na stretnutiach s protisúťažným cieľom

(Článok 81 ods. 1 ES)

8. Hospodárska súťaž – Správne konanie – Rešpektovanie práva na obhajobu – Prístup k spisu – Rozsah – Neoznámenie dokumentu – Dôsledky

(Nariadenie Rady č. 1/2003, článok 27 ods. 2)

9. Hospodárska súťaž – Správne konanie – Rešpektovanie práva na obhajobu – Oznámenie odpovedí na oznámenie o výhradách – Podmienky – Hranice

(Nariadenie Rady č. 1/2003, článok 27 ods. 2)

10. Hospodárska súťaž – Pokuty – Výška – Určenie – Kritériá – Závažnosť porušenia

(Nariadenie Rady č. 1/2003, článok 23 ods. 3)

11. Hospodárska súťaž – Pokuty – Rozhodnutie, ktorým sa ukladajú pokuty – Povinnosť odôvodnenia – Rozsah

(Článok 253 ES ; nariadenie Rady č. 1/2003, článok 23 ods. 3)

12. Hospodárska súťaž – Pokuty – Výška – Určenie – Kritériá – Závažnosť porušenia – Povinnosť zohľadniť konkrétny dopad na trh – Rozsah

(Nariadenie Rady č. 1/2003, článok 23 ods. 2; oznámenie Komisie 98/C 9/03, bod 1 A)

13. Hospodárska súťaž – Pokuty – Výška – Určenie – Odstrašujúci charakter – Zohľadnenie veľkosti sankcionovaného podniku – Relevantnosť

(Nariadenie Rady č. 1/2003, článok 23; oznámenie Komisie 98/C 9/03, bod 1 A)

14. Hospodárska súťaž – Pokuty – Výška – Určenie – Kritériá – Zohľadnenie spolupráce obvineného podniku s Komisiou nad rámec stanovený oznámením o spolupráci – Podmienky – Hranice

[Nariadenie Rady č. 1/2003, článok 23; oznámenie Komisie 98/C 9/03, bod 3, a oznámenie Komisie 2002/C 45/03, bod 23 písm. b) tretí odsek]

15. Hospodárska súťaž – Pokuty – Výška – Určenie – Neuloženie alebo zníženie pokuty výmenou za spoluprácu obvineného podniku – Určenie dátumu žiadosti o zhovievavosť – Kritériá

[Nariadenie Rady č. 1/2003, článok 23; oznámenie Komisie 2002/C 45/03, bod 21 a bod 23 písm. b)]

16. Hospodárska súťaž – Pokuty – Výška – Určenie – Kritériá – Posúdenie miery spolupráce poskytnutej každým podnikom počas správneho konania – Dodržiavanie zásady rovnosti zaobchádzania

(Nariadenie Rady č. 1/2003, článok 23; oznámenie Komisie 2002/C 45/03)

17. Konanie – Trovy konania – Trovy konania, ktoré sa nahrádzajú – Pojem

[Rokovací poriadok Všeobecného súdu, článok 91 písm. b)]

Summary

1. Na to, aby išlo o dohodu v zmysle článku 81 ods. 1 ES, stačí, aby predmetné podniky vyjadrili svoju spoločnú vôľu správať sa na trhu určitým spôsobom.

Možno konštatovať, že dohoda v zmysle článku 81 ods. 1 ES je uzatvorená, pokiaľ existuje zhoda vôle týkajúca sa samotného princípu obmedzenia hospodárskej súťaže, aj keď konkrétne prvky zamýšľaného obmedzenia sú ešte predmetom rokovaní.

Pokiaľ je v tomto ohľade preukázané, že diskusie boli jednoznačne založené na spoločnej vôli účastníkov dohodnúť sa na samotnom princípe obmedzenia hospodárskej súťaže, na tomto konštatovaní nič nemení skutočnosť, že konkrétne prvky zamýšľaného obmedzenia boli predmetom rokovaní medzi účastníkmi a že záväzná dohoda bola následne uzatvorená za podmienok, ktoré boli odlišné od podmienok, o ktorých sa diskutovalo na predchádzajúcich stretnutiach. Komisia je teda oprávnená konštatovať, že správanie účastníkov v počiatočnej fáze trvania kartelu bolo súčasťou toho istého protisúťažného plánu a v dôsledku toho patrilo do pôsobnosti zákazu stanoveného v článku 81 ods. 1 ES.

(pozri body 85, 86, 139, 142, 143)

2. Pojem zosúladený postup sa týka takej formy koordinácie medzi podnikmi, ktorá síce nedospela až do uzatvorenia dohody v pravom zmysle slova, ale spôsobila, že dotknuté podniky sa vedome rozhodli pre praktickú spoluprácu medzi sebou namiesto rizík hospodárskej súťaže.

V tomto smere článok 81 ods. 1 ES bráni akémukoľvek priamemu alebo nepriamemu nadviazaniu kontaktu medzi hospodárskymi subjektmi, ktorý môže buď ovplyvniť správanie skutočného či potenciálneho konkurenta na trhu, alebo odhaliť takému konkurentovi správanie, ktoré sa tieto subjekty rozhodli samy dodržiavať na trhu či ktoré zamýšľajú dodržiavať, pokiaľ je cieľom alebo výsledkom týchto kontaktov obmedzenie hospodárskej súťaže.

Oznámenie informácií svojim konkurentom s cieľom pripraviť protisúťažnú dohodu stačí na preukázanie existencie zosúladeného postupu v zmysle článku 81 ES.

Aj keď Komisia nedokáže preukázať, že podniky uzavreli dohodu v prísnom zmysle slova, na konštatovanie porušenia článku 81 ods. 1 ES v tomto smere stačí, ak konkurenti nadviazali priame kontakty s cieľom stabilizovať trh.

V každom prípade sa treba domnievať, že ak neexistuje dôkaz o opaku, ktorého predloženie prináleží dotknutým hospodárskym subjektom, podniky zúčastňujúce sa zosúladenom konaní, ktoré ostávajú činné na trhu, zohľadňujú pri určovaní svojho správania na tomto trhu informácie, ktoré si vymenili so svojimi konkurentmi.

(pozri body 87 – 89, 147, 148, 160)

3. Pojmy dohoda a zosúladený postup v zmysle článku 81 ods. 1 ES zahŕňajú formy tajne dohodnutého konania, ktoré majú rovnakú povahu a odlišujú sa len svojou intenzitou a formami, v akých sa prejavujú.

V rámci komplexného porušenia, na ktorom sa počas viacerých rokov podieľali viacerí výrobcovia a ktorého cieľom bola spoločná regulácia trhu, od Komisie nemožno vyžadovať, aby presne kvalifikovala porušenie ako dohodu alebo zosúladený postup, keďže na obe tieto formy porušenia sa v každom prípade vzťahuje článok 81 ES.

Dvojakú kvalifikáciu porušenia ako dohody „a/alebo“ zosúladeného postupu treba chápať tak, že označuje celý súbor jednotlivých skutkových okolností, z ktorých boli niektoré kvalifikované ako dohoda a iné ako zosúladený postup v zmysle článku 81 ods. 1 ES, ktorý nestanovuje osobitnú kvalifikáciu tohto druhu komplexného porušenia.

(pozri body 90 – 92, 130)

4. Na účely uplatnenia článku 81 ods. 1 ES nie je nevyhnutné zohľadniť konkrétne účinky dohody alebo zosúladeného postupu, pokiaľ je zrejmé, že cieľom porušenia bolo vylučovanie, obmedzovanie alebo skresľovanie hospodárskej súťaže na spoločnom trhu.

Osobitne skutočnosť, že zosúladený postup nemá priamy vplyv na úroveň cien, nebráni konštatovaniu, že tento postup obmedzil hospodársku súťaž medzi dotknutými podnikmi najmä tým, že vylúčil konkurenčný tlak.

(pozri body 158, 162)

5. V rozsahu, v akom Komisia kvalifikuje predmetný kartel ako jediné porušenie, nie je povinná zaoberať sa v rámci tejto kvalifikácie rozdielnou dĺžkou trvania konaní, ktoré sa týkali dotknutých trhov. Vzhľadom na to, že nejde o samostatné porušenia, nie je povinná ani zohľadniť tento rozdiel pri určovaní dĺžky trvania porušenia ako celku.

Bolo by totiž neprirodzené rozdeliť nepretržité správanie, ktoré má rovnaký cieľ, na viacero samostatných porušení z dôvodu, že tajne dohodnuté postupy mali v závislosti od relevantného trhu rôznu intenzitu. Tieto okolnosti je potrebné zohľadniť až pri posúdení závažnosti porušenia a prípadne pri stanovení výšky pokuty.

(pozri body 165, 166)

6. Článok sa 81 ES sa uplatní na dohody, ktoré majú účinky aj po ich formálnom ukončení. Komisia je osobitne oprávnená konštatovať, že kartel spôsobuje účinky aj po formálnom ukončení tajných stretnutí, pokiaľ sa zvýšenia cien stanovené počas týchto stretnutí vzťahujú na neskoršie obdobie.

(pozri body 174, 175)

7. V prípade súboru zhodujúcich sa nepriamych dôkazov, ktoré preukazujú existenciu kartelu, sa vyžaduje skutočne presvedčivé vysvetlenie, aby sa preukázalo, že počas konkrétneho stretnutia sa dospelo k úplne iným výsledkom ako počas predchádzajúcich stretnutí, hoci na všetkých týchto stretnutiach sa zúčastnil rovnaký okruh účastníkov, uskutočnili sa za rovnakých vonkajších okolností a mali bezpochyby ten istý cieľ.

(pozri bod 181)

8. Právo na prístup k spisu, ktoré vyplýva zo zásady rešpektovania práva na obhajobu, v správnom konaní v oblasti uplatňovania pravidiel hospodárskej súťaže znamená, že Komisia musí dotknutému podniku umožniť preskúmať všetky dokumenty uvedené vo vyšetrovacom spise, ktoré môžu byť relevantné pre jeho obhajobu.

Ide o písomnosti svedčiace tak v prospech, ako aj v neprospech dotknutého podniku, s výnimkou obchodných tajomstiev iných podnikov, interných dokumentov Komisie a iných dôverných informácií.

Pokiaľ ide o listiny v neprospech dotknutého podniku, neoznámenie dokumentu je porušením práva na obhajobu iba v prípade, ak dotknutý podnik preukáže po prvé, že Komisia vychádzala z tohto dokumentu na podporu svojej výhrady týkajúcej sa existencie porušenia, a po druhé, že túto výhradu možno preukázať len odkazom na tento dokument. Prináleží teda dotknutému podniku, aby preukázal, že výsledok, ku ktorému Komisia vo svojom rozhodnutí dospela, by bol odlišný, ak by sa tento neoznámený dokument musel vylúčiť ako dôkazný prostriedok.

Naproti tomu, pokiaľ ide o neoznámenie dokumentu v jeho prospech, dotknutý podnik musí len preukázať, že toto nesprístupnenie mohlo na jeho úkor ovplyvniť priebeh konania a obsah rozhodnutia Komisie. Stačí, ak podnik preukáže, že mohol uvedené dokumenty, ktoré boli v jeho prospech, použiť na svoju obhajobu, najmä tým, že preukáže, že by mohol uviesť skutočnosti, ktoré sa nezhodovali so závermi, ku ktorým Komisia dospela v štádiu oznámenia výhrad, a teda mohol akokoľvek ovplyvniť závery uvedené v rozhodnutí.

(pozri body 205 – 208)

9. V rámci správneho konania v oblasti hospodárskej súťaže odpovede na oznámenie o výhradách nie sú súčasťou vyšetrovacieho spisu v pravom zmysle slova. Pokiaľ ide o dokumenty, ktoré nie sú súčasťou spisu zostaveného v okamihu doručenia oznámenia o výhradách, Komisia je povinná sprístupniť uvedené odpovede ostatným dotknutým osobám iba v prípade, ak sa preukáže, že obsahujú nové skutočnosti v neprospech alebo v prospech dotknutých podnikov.

Okrem toho, hoci nemôže prináležať iba Komisii, aby určila dokumenty, ktoré sú užitočné pre obhajobu dotknutého podniku, táto úvaha týkajúca sa dokumentov, ktoré sú súčasťou spisu Komisie, sa nemôže vzťahovať na odpovede ostatných dotknutých podnikov na výhrady oznámené Komisiou.

Úvahy založené na rešpektovaní zásady rovnosti zbraní a rešpektovaní práva na obhajobu preto v zásade nemôžu viesť k tomu, aby bola Komisia povinná sprístupniť odpovede na oznámenie o výhradách iným osobám, aby mohli overiť, či neobsahujú prípadné dôkazy v ich prospech.

Pokiaľ sa dotknutý podnik žalobca odvoláva pred Všeobecným súdom na existenciu údajných dôkazov v jeho prospech v nesprístupnených odpovediach, je povinný uviesť prvý nepriamy dôkaz užitočnosti týchto dokumentov pre svoju obhajobu. Musí najmä uviesť predmetné potenciálne dôkazy vo svoj prospech alebo predložiť nepriamy dôkaz, ktorý potvrdzuje ich existenciu, a teda ich užitočnosť pre potreby konania. V tomto ohľade samotná skutočnosť, že ostatné dotknuté podniky uviedli v podstate rovnaké tvrdenia, aké uviedol predmetný podnik, nestačí na to, aby sa tieto tvrdenia považovali za dôkazy v jeho prospech. Rovnako skutočnosť, že niektorým podnikom sa v odpovedi na oznámenie o výhradách podarilo preukázať, že ich účasť na namietaných porušeniach nebola dostatočne preukázaná, vôbec neznamená, že tieto odpovede obsahujú skutočnosti, ktoré môžu v iných súvislostiach objasniť priame listinné dôkazy, z ktorých Komisia vychádza vo vzťahu k iným podnikom.

(pozri body 224, 225, 228 – 231, 233, 234)

10. Závažnosť porušenia pravidiel hospodárskej súťaže sa určuje s ohľadom na viaceré faktory, ako sú konkrétne okolnosti veci, jej kontext a odstrašujúci dosah pokút, v súvislosti s ktorými Komisia disponuje určitou mierou voľnej úvahy.

Aj keď sa východisková suma pokuty určuje v závislosti od závažnosti celého porušenia, v prípade jediného a nepretržitého porušenia môže byť vhodné vziať v tomto štádiu stanovenia výšky pokuty do úvahy rozdielnu intenzitu protiprávneho konania.

(pozri body 255, 260)

11. Čo sa týka odôvodnenia rozhodnutia Komisie, pokiaľ ide o určenie východiskovej sumy pokuty uloženej za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže, požiadavky týkajúce sa tejto podstatnej formálnej náležitosti sú splnené, ak Komisia vo svojom rozhodnutí uvedie kritériá posúdenia, ktoré jej umožnili určiť závažnosť a dĺžku trvania porušenia. Komisia tieto požiadavky splní, ak vo svojom rozhodnutí uvedie kritériá týkajúce sa povahy porušenia, rozsahu a veľkosti dotknutých trhov a vysvetlí ich uplatnenie v prejednávanej veci.

Okrem toho, pokiaľ ide o odôvodnenie východiskových súm v absolútnom vyjadrení, pokuty predstavujú nástroj politiky hospodárskej súťaže Komisie, ktorá musí mať určitú mieru voľnej úvahy pri stanovení ich výšky, aby mohla usmerňovať konanie podnikov v zmysle dodržovania pravidiel hospodárskej súťaže. Nie je teda možné požadovať, aby Komisia v tomto ohľade poskytla iné aspekty odôvodnenia než tie, ktoré sa týkajú závažnosti a dĺžky trvania porušenia.

(pozri body 271 – 273)

12. V rámci určenia východiskovej sumy pokuty uloženej za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže je existencia konkrétneho dopadu porušenia na trh síce aspektom, na ktorý treba prihliadnuť pri posúdení závažnosti porušenia, ale ide len o jedno z viacerých kritérií, medzi ktoré patrí aj samotná povaha porušenia a rozsah geografického trhu. Rovnako z bodu 1 A prvej zarážky usmernení k metóde stanovovania pokút uložených podľa článku 15 ods. 2 nariadenia č. 17 a článku 65 ods. 5 Zmluvy ESUO vyplýva, že tento dopad sa má vziať do úvahy iba v prípade, ak ho možno zmerať.

Horizontálne kartely v oblasti cien alebo rozdelenia trhu teda možno kvalifikovať ako veľmi závažné porušenia už na základe ich samotnej povahy bez toho, aby bola Komisia povinná preukázať konkrétny dopad porušenia na trh. Konkrétny dopad porušenia je len jedným z viacerých faktorov, na základe ktorého môže Komisia v prípade, ak ho možno zmerať, zvýšiť východiskovú sumu pokuty nad rámec minimálnej predpokladanej sumy.

Navyše vzhľadom na to, že ide voliteľný faktor v rámci stanovenia výšky pokuty, nemožno Komisii oprávnene vytýkať, že neodôvodnila svoje konštatovanie o nemožnosti zmerať konkrétny dopad porušenia.

Komisia je totiž pri určovaní východiskovej sumy pokuty oprávnená vylúčiť predmetný faktor a vychádzať z iných faktorov, ako je povaha porušenia, zemepisný rozsah a veľkosť trhu, a to bez toho, aby bola povinná toto rozhodnutie odôvodniť.

(pozri body 277, 278, 288, 289)

13. Pri stanovení výšky pokuty uloženej za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže musí Komisia dbať na jej odstrašujúcu povahu. V tejto súvislosti môže Komisia vziať do úvahy okrem iného veľkosť a hospodársku silu predmetného podniku.

Vzhľadom na to, že sankcionované porušenie zodpovedá správaniu, ktorého protiprávnosť Komisia od svojich prvých zásahov v predmetnej oblasti opakovane konštatovala, Komisia môže stanoviť výšku pokuty na dostatočne odstrašujúcej úrovni bez toho, aby bola povinná posúdiť pravdepodobnosť opakovaného porušovania zo strany žalobcu.

(pozri body 297, 298, 300)

14. Pokiaľ ide o porušenia pravidiel hospodárskej súťaže, ktoré patria do pôsobnosti oznámenia o oslobodení od pokút a znížení pokút v prípadoch kartelov, podnik v zásade nemôže oprávnene vytýkať Komisii, že nevzala do úvahy stupeň jeho spolupráce ako poľahčujúcu okolnosť mimo právneho rámca oznámenia o spolupráci. Keď teda Komisia vzala do úvahy spoluprácu podniku tým, že znížila pokutu na základe oznámenia o spolupráci, nemožno jej oprávnene vytýkať, že neuplatnila dodatočné zníženie pokuty uloženej tomuto podniku nad rámec pôsobnosti uvedeného oznámenia.

(pozri body 314, 315)

15. Na účely uplatnenia pásiem zníženia pokuty uloženej za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v bode 23 písm. b) oznámenia o oslobodení od pokút a znížení pokút v prípadoch kartelov musí Komisia stanoviť okamih, v ktorom jej podnik skutočne poskytol dôkazy, ktoré predstavujú významnú pridanú hodnotu vo vzťahu k dôkazom, ktoré už mala k dispozícii. Komisia je povinná určiť presný okamih, v ktorom dotknutý podnik splnil podmienky na zníženie pokuty, na základe porovnania predložených dôkazov s dôkazmi, ktoré už mala k dispozícii ku dňu podania žiadosti, a teda musí mať predmetné dôkazy skutočne k dispozícii.

V tomto ohľade je potrebné vychádzať z toho, že podniky, ktoré podajú žiadosť o zhovievavosť na základe oznámenia o spolupráci, sa nachádzajú v porovnateľnej situácii bez ohľadu na spôsob predloženia dôkazov, ktorého výber je vecou žiadateľa. Tieto situácie teda treba posudzovať rovnako.

Keď sa teda podnik kontaktuje s Komisiou na účely podania ústneho vyhlásenia, ale dôkaz o dotknutom porušení predloží až na druhý deň, Komisia môže oprávnene konštatovať, že podnik splnil podmienku stanovenú v bode 21 oznámenia o spolupráci až k tomuto dňu.

Práve z dôvodu, že ústne poskytnutie informácií je v zásade menej rýchly spôsob spolupráce ako písomné poskytnutie informácií, musí podnik, ktorý sa rozhodne poskytnúť informácie ústne, vziať do úvahy riziko, že iný podnik oznámi Komisii skutočnosti, ktoré sú rozhodujúce na preukázanie existencie kartelu, písomne a skôr ako on.

(pozri body 365, 366, 370 – 372, 374)

16. Hoci Komisia v rámci posudzovania spolupráce poskytnutej účastníkmi kartelu nesmie porušiť zásadu rovnosti zaobchádzania, pri posudzovaní kvality a užitočnosti spolupráce poskytnutej konkrétnym podnikom má veľkú mieru voľnej úvahy. Preto možno sankcionovať iba zjavne nesprávne posúdenie Komisie. V tomto ohľade nestačí, ak podnik v prílohe svojej žaloby uvedie svoje posúdenie prínosov iných podnikov, ale musí konkrétnou argumentáciou preukázať, v akom smere je posúdenie Komisie zjavne nesprávne.

(pozri body 394, 395)

17. Náklady vyplývajúce zo zriadenia a zachovania bankovej záruky na zabránenie nútenému výkonu rozhodnutia Komisie nepredstavujú trovy konania.

(pozri bod 444)