40

Za týchto podmienok sa Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen (Vyšší krajinský súd Brémy) rozhodol prerušiť konanie a predložiť Súdnemu dvoru návrh na začatie prejudiciálneho konania o týchto otázkach: „1. Aký význam má v rámci výkladu [článku 1 ods. 3, článku 5 a článku 6 ods. 1 rámcového rozhodnutia v spojení so zákazom neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania podľa článku 4 Charty] skutočnosť, že vo vydávajúcom členskom štáte existujú možnosti právnej ochrany uväznených osôb vo vzťahu k ich väzenským podmienkam? a) V prípade, že vykonávajúce súdne orgány majú k dispozícii dôkazy o existencii systémových alebo všeobecných nedostatkov vo väzenských podmienkach týkajúcich sa niektorých skupín osôb alebo niektorých väzenských zariadení vo vydávajúcom štáte, možno v prípade vydania pri zohľadnení vyššie uvedených predpisov vylúčiť reálne nebezpečenstvo neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania s trestne stíhanou osobou brániace prípustnosti vydania už vtedy, ak sa takéto možnosti právnej ochrany stanovia bez toho, aby bolo potrebné ďalšie skúmanie konkrétnych väzenských podmienok? b) Je v tejto súvislosti relevantné, ak vo vzťahu k týmto možnostiam právnej ochrany Európsky súd pre ľudské práva nevidel žiadny dôvod na to, aby pre uväznených predstavovali reálnu perspektívu na zlepšenie neprimeraných väzenských podmienok? 2. V prípade, ak z odpovede na prvú prejudiciálnu otázku vyplynie, že takéto možnosti právnej ochrany väznených osôb bez ďalšieho skúmania konkrétnych väzenských podmienok vo vydávajúcom členskom štáte zo strany vykonávajúcich súdnych orgánov nie sú spôsobilé vylúčiť reálne nebezpečenstvo neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania trestne stíhanej osoby: a) Majú sa vyššie uvádzané predpisy vykladať v tom zmysle, že sa skúmanie konkrétnych väzenských podmienok vo vydávajúcom členskom štáte zo strany vykonávajúcich súdnych orgánov má vzťahovať na všetky väzenské zariadenia alebo iné zariadenia pre výkon trestu, do ktorých môže byť trestne stíhaná osoba prípadne umiestnená? Platí to aj pre dočasne alebo na prechodné účely uskutočnené uväznenie v určitých väzenských zariadeniach? Alebo sa toto skúmanie môže obmedziť na tie väzenské zariadenia, do ktorých má byť podľa údajov orgánov vydávajúceho členského štátu trestne stíhaná osoba pravdepodobne a na väčšinu času umiestnená? b) Je potrebné uskutočniť rozsiahle preskúmanie príslušných väzenských podmienok, v rámci ktorého sa posúdi plocha osobného priestoru na väzňa, ako aj ďalšie väzenské podmienky? Má sa pri vyhodnotení takto zistených väzenských podmienok vychádzať z judikatúry ESĽP v rozsudku z 20. októbra 2016, Muršić v. Chorvátsko [(CE:ECHR:2016:1020JUD000733413)]? 3. V prípade, že z odpovede na druhú prejudiciálnu otázku vyplynie, že rozsah preskúmavacích povinností vykonávajúcich súdnych orgánov zahŕňa všetky do úvahy prichádzajúce väzenské zariadenia [, do ktorých by dotknutá osoba mohla byť premiestnená]: a) Možno upustiť od preskúmavania väzenských podmienok každého jednotlivého väzenského zariadenia, ktoré prichádza do úvahy, zo strany vykonávajúcich súdnych orgánov v prípade, že vydávajúci členský štát poskytne všeobecnú záruku, že stíhaná osoba nebude vystavená nebezpečenstvu neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania? b) Alebo môžu namiesto preskúmavania väzenských podmienok každého jednotlivého väzenského zariadenia, ktoré prichádza do úvahy, vykonávajúce súdne orgány vydať rozhodnutie o prípustnosti vydania pod podmienkou, že stíhaná osoba nebude vystavená takémuto zaobchádzaniu? 4. V prípade, že z odpovede na tretiu prejudiciálnu otázku vyplynie, že poskytnutie ubezpečení ani stanovenie podmienok nestačí na to, aby sa upustilo od preskúmavania väzenských podmienok každého jednotlivého väzenského zariadenia [, do ktorého by dotknutá osoba mohla byť premiestnená]: a) Má sa povinnosť preskúmavania vykonávajúcich súdnych orgánov týkať väzenských podmienok vo všetkých do úvahy prichádzajúcich väzenských zariadeniach aj vtedy, ak súdne orgány vydávajúceho členského štátu oznámia, že doba tamojšieho uväznenia trestne stíhanej osoby neprekročí tri týždne, avšak s výhradou vzniku okolností, ktoré bránia splneniu tejto záruky? b) Platí to aj vtedy, ak vykonávajúce súdne orgány nemôžu zistiť, či tieto údaje oznámili vydávajúce súdne orgány, resp. či pochádzajú z jedného z ústredných orgánov vydávajúceho členského štátu, ktorý konal na základe žiadosti vydávajúceho súdneho orgánu o pomoc?“