NÁVRHY GENERÁLNEJ ADVOKÁTKY

JULIANE KOKOTT

prednesené 30. septembra 2004 ( )

Vec C‑195/03

Merabi Papismedov a i.

(návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný Hof van Beroep te Antwerpen)

„Colný kódex Spoločenstva – Podmienky colného dohľadu – Vznik colného dlhu pri dovoze – Predloženie tovaru podliehajúceho clu colnému úradu – Účinky colného vyhlásenia obsahujúceho nesprávne označenie (‚kuchynský riad‘ namiesto ‚cigarety‘) – Následné odňatie spod colného dohľadu“

I – Úvod

1. Základom tohto návrhu na začatie prejudiciálneho konania je skutkový stav, ktorý sa hovorovo nazýva „pašovanie cigariet“. V podstate tu ide o postup, pri ktorom sú cigarety pri ich dovoze na colné územie Spoločenstva deklarované ako kuchynský riad („cookware“) a následne odňaté spod colného dohľadu.

2. V tejto veci bolo začaté pred belgickým Hof van Beroep te Antwerpen( ) (ďalej len „vnútroštátny súd“) ako odvolacím orgánom konanie proti pánovi Papismedovi a ďalším obžalovaným pre viaceré colné trestné činy. V tomto trestnom konaní položil vnútroštátny súd Súdnemu dvoru niekoľko otázok týkajúcich sa pojmu colný dohľad a vzniku colného dlhu v zmysle colného kódexu Spoločenstva( ).

II – Právny rámec

A – Právo Spoločenstva

3. Colný dohľad je v článku 4 bode 13 colného kódexu definovaný takto:

„všeobecná činnosť colných orgánov, ktorou sa zabezpečuje dodržiavanie colných predpisov a prípadne aj ďalších právnych predpisov, ktoré sa vzťahujú na tovar podliehajúci colnému dohľadu.“

4. Pojem colné vyhlásenie je definovaný v článku 4 bode 17 colného kódexu takto:

„úkon, ktorým osoba prejavuje stanovenou formou a spôsobom vôľu, aby bol tovar prepustený do navrhovaného colného režimu.“

5. Článok 4 bod 19 colného kódexu obsahuje nasledujúcu definíciu pojmu predloženie tovaru colnému úradu:

„oznámenie colným orgánom stanoveným spôsobom, že tovar sa nachádza na colnom úrade alebo na akomkoľvek inom mieste určenom alebo schválenom colnými orgánmi.“

6. Začiatok a ukončenie colného dohľadu vyplýva z článku 37 colného kódexu:

„1. Tovar prepravený na colné územie spoločenstva podlieha colnému dohľadu od jeho vstupu na colné územia spoločenstva. Môže byť podrobený colnej kontrole v súlade s platnými predpismi.

2. Tovar podlieha colnému dohľadu po dobu, ktorá je potrebná na určenie jeho colného štatútu, [a – neoficiálny preklad] ak sa nejedná o tovar spoločenstva bez toho, aby tým bol dotknutý článok 82 odsek 1, a to do okamihu zmeny jeho colného štatútu, jeho umiestnenia do slobodného pásma alebo slobodného skladu, jeho spätného vývozu alebo jeho zničenia v súlade s článkom 182.“

7. Články 38 až 42 colného kódexu upravujú povinnosti osoby, ktorá tovar prepravila na colné územie Spoločenstva, a to od okamihu prekročenia hranice až do predloženia tovaru colnému úradu. V týchto článkoch sa stanovuje najmä toto:

„Článok 38

1. Osoba, ktorá tovar prepravila na colné územie spoločenstva, je povinná ho prepraviť bez zbytočného odkladu a prípadne po ceste určenej colnými orgánmi a v súlade s ich pokynmi:

a) na colný úrad určený colnými orgánmi alebo na akékoľvek iné miesto určené alebo schválené týmito orgánmi;

…

Článok 40

Tovar, ktorý bol podľa článku 38 odsek 1 písmeno a) prepravený na colný úrad alebo na iné miesto stanovené alebo schválené colnými orgánmi, predloží colným orgánom [colnému úradu – neoficiálny preklad] osoba, ktorá tovar na colné územie spoločenstva prepravila alebo prípadne osoba, ktorá preberá zodpovednosť za prepravu tohto tovaru po jeho vstupe na toto územie.“

8. Články 202 a nasl. colného kódexu obsahujú ustanovenia o vzniku colného dlhu, ak pri dovoze tovaru na colné územie Spoločenstva dôjde k porušeniu colných predpisov. V tejto súvislosti sú dôležité najmä nasledujúce články:

„Článok 202

1. Colný dlh pri dovoze vzniká:

a) nezákonným dovozom [vstupom – neoficiálny preklad] tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu na colné územie spoločenstva...

...

Na účely tohto článku nezákonným dovozom [vstupom – neoficiálny preklad] sa rozumie akýkoľvek dovoz tovaru v rozpore s ustanoveniami článkov 38 až 41 a článku 177, druhá zarážka.

2. Colný dlh vzniká v okamihu nezákonného dovozu [vstupu – neoficiálny preklad] tovaru.

3. Dlžníkmi sú:

– osoba, ktorá takýto tovar nezákonne doviezla [prepravila – neoficiálny preklad],

...

Článok 203

1. Colný dlh pri dovoze vzniká:

– nezákonným odňatím tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu spod colného dohľadu.

2. Colný dlh vzniká v okamihu, keď je tovar odňatý spod colného dohľadu.

3. Dlžníkmi sú:

– osoba, ktorá odňala tovar spod colného dohľadu,

– akékoľvek osoby, ktoré sa tohto odňatia zúčastnili a ktoré si boli vedomé alebo si mali byť vedomé toho, že tovar je odnímaný spod colného dohľadu,

– akékoľvek osoby, ktoré tovar odňatý spod colného dohľadu získali alebo prechovávali a ktoré si boli alebo si mali byť v čase získania alebo prijatia takéhoto tovaru vedomé, že tento bol odňatý spod colného dohľadu, a

– prípadne taktiež osoba, ktorá má plniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia tovaru alebo z použitia colného režimu, do ktorého bol tovar prepustený.

Článok 204

1. Colný dlh pri dovoze vzniká:

a) neplnením jednej z povinností vyplývajúcej z dočasného uskladnenia tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu alebo z použitia colného režimu, do ktorého bol tento prepustený...

…

s výnimkou prípadov, ktoré sú uvedené v článku 203, pokiaľ sa nezistí, že nedodržanie týchto podmienok nemá podstatný vplyv na správne vykonávanie dočasného uskladnenia alebo daného colného režimu.

2. Colný dlh vzniká buď v okamihu, keď prestane byť plnená povinnosť, ktorej nesplnením colný dlh vzniká, alebo okamihom, keď je tovar prepustený do daného režimu a ak sa dodatočne zistí, že podmienky stanovené na prepustenie tovaru do uvedeného režimu alebo udelenie zníženej alebo nulovej sadzby dovozného cla v dôsledku konečného použitia tovaru neboli v skutočnosti splnené.

3. Dlžníkom je osoba, ktorá má buď plniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu alebo z použitia colného režimu, do ktorého bol tento tovar prepustený, alebo osoba, ktorá má plniť podmienky spojené s prepustením tovaru do daného režimu.“

B – Vnútroštátne právo

9. Belgické colné trestné právo stanovuje v tomto zmysle v článku 257 ods. 3 Algemene Wet inzake Douane en Accijnzen z 18. júla 1977( ) (ďalej len „A.W.D.A.“), že trestného činu sa dopustí ten, kto bez predchádzajúceho povolenia colnej správy zmení miesto určenia tovaru na iné miesto, ako je určené v príslušných colných dokladoch.

III – Skutkový stav, návrh na začatie prejudiciálneho konania a konanie

10. Dňa 10. júna 2001 zakotvila v prístave v Antverpách kontajnerová loď a bola preclená tunajším colným úradom. Podľa prepravných dokladov predložených na tento účel mal jeden z vyložených kontajnerov obsahovať 406 kartónov s kuchynským riadom („cookware“). Tento náklad bol oznámený elektronickým colným vyhlásením o tovare pred príchodom lode. Podľa neho išlo o tovar z Čínskej ľudovej republiky určený pre príjemcu v Belgicku.

11. O deň neskôr, 11. júna 2001, bol kontajner podrobený kontrole zo strany colného úradu. Ukázalo sa, že obsahuje len 29 kartónov kuchynského riadu, a to len v prvých dvoch radoch nákladného priestoru. Za nimi sa nachádzali rovnaké kartóny, v ktorých však boli zabalené v čiernych polyetylénových vreckách vždy dva menšie kartóny cigariet. Kontajner bol následne opäť uzavretý, zapečatený a odložený na ďalšie preskúmanie.

12. Súčasne 11. júna 2001 bolo navrhnuté prepustenie tovaru do režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva. Na tento účel vystavený takzvaný „dokument T 1“ obsahoval opätovne kuchynský riad ako náklad kontajnera. Hlavným zodpovedným v konaní bola spoločnosť Transocean System Transport B.V.B.A. Podľa údajov v doklade o tranzite mal byť kontajner prepravený spoločnosťou United Logistic Partners B.V.B.A. do colného skladu v Merkseme (Belgicko) ako colného úradu určenia.

13. Kontajner však bol nasledujúci deň prepravený jedným z obžalovaných do skladu v Schotene (Belgicko), ktorý nemal povolenie na uskladňovanie tovaru pod colným dohľadom. Tam zasiahli pracovníci belgickej colnice, ktorí náklad nepozorovane sledovali. Pri prehliadke skladu bol zabavený popri iných predmetoch aj celý náklad kontajnera v počte 7 090 000 cigariet.

14. Proti pánovi Papismedov, ktorý bol prítomný pri zložení kontajnera v Schotene, a ďalším účastníkom bolo za tieto skutky začaté trestné stíhanie pred Rechtbank van eerste aanleg v Antverpách. Boli obvinení zo spáchania trestných činov najmä v súvislosti so zaistenými cigaretami podľa článku 257 ods. 3 A.W.D.A. Účastníci sa bránili, že cigarety museli byť prepašované na colné územie Spoločenstva v čase, keď tovar pri preprave v režime tranzitu podliehal colnému dohľadu.

15. Prvostupňový súd Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen uznal v tejto veci rozsudkom z 30. júla 2001 osem účastníkov za vinných a uložil im tresty odňatia slobody v trvaní šesť až desať mesiacov. Okrem toho boli títo obžalovaní ako spoloční a nerozdielni dlžníci odsúdení k peňažnému trestu vo výške desaťnásobku colného dlhu vzniknutého dovozom cigariet. Medzi odsúdenými bol okrem iného aj pán Papismedov.

16. Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania, sa vecou zaoberal ako odvolacia inštancia. Tento súd zastáva názor, že rozhodnutie o opravnom prostriedku závisí od skutočnosti, či colný dlh u dovezených cigariet vznikol podľa článku 202, 203 alebo 204 colného kódexu. Keďže mal Hof van Beroep te Antwerpen pochybnosti týkajúce sa výkladu práva Spoločenstva položil rozsudkom zo 7. mája 2003 tieto prejudiciálne otázky:

„1. Má sa tovar, na ktorý bolo podané predbežné colné vyhlásenie, v ktorom bolo uvedené nesprávne označenie/obchodné označenie (v danom prípade kuchynský riad namiesto cigariet), alebo tovar, ktorý bol deklarovaný pod nesprávnym označením/obchodným označením pre colný režim (akým je režim vonkajšieho tranzitu Spoločenstva), považovať, napriek úmyselnému alebo neúmyselnému deklarovaniu pod nesprávnym označením/obchodným označením, za tovar, ktorý zákonne vstúpil na colné územie Spoločenstva, a teda sa nachádza pod colným dohľadom (dočasné uskladnenie alebo colný režim)?

2. V prípade kladnej odpovede na prvú otázku a ak bol tovar, ktorý bol úmyselne alebo neúmyselne deklarovaný pod nesprávnym označením/obchodným označením, odňatý spod colného dohľadu, treba colný dlh považovať za založený na článku 203 colného kódexu Spoločenstva a osobu, ktorá musí plniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia tovaru alebo z colného režimu, do ktorého bol tovar prepustený (aj keď pod nesprávnym označením), rovnako za dlžníka tohto colného dlhu?

3. V prípade kladnej odpovede na prvú otázku a ak colné orgány zistia, že tovar nachádzajúci sa pod colným dohľadom bol úmyselne alebo neúmyselne deklarovaný pod nesprávnym označením/obchodným označením, pokiaľ tovar (ešte) nebol odňatý spod colného dohľadu a colné orgány majú ešte prístup k tovaru, treba v prípade tovaru, ktorý bol deklarovaný pod nesprávnym označením/obchodným označením, považovať colný dlh za vzniknutý podľa článku 204 colného kódexu Spoločenstva, alebo sa treba domnievať, že colný dlh pri tomto tovare ešte nevznikol?

4. V prípade zápornej odpovede na prvú otázku treba tovar, ktorý bol úmyselne alebo neúmyselne deklarovaný pod nesprávnym označením/obchodným označením, považovať za tovar, ktorý nezákonne vstúpil na colné územie Spoločenstva (teda v rozpore s článkami 38 až 41, ako aj článkom 177 druhou zarážkou colného kódexu Spoločenstiev), takže colný dlh týkajúci sa tohto tovaru je založený na článku 202 colného kódexu Spoločenstva; a platí, že osoba, ktorá podala predbežné colné vyhlásenie alebo vyhlásenie na účely prepustenia tovaru do colného režimu, v ktorom uviedla nesprávne označenie/obchodné označenie tohto tovaru, môže byť považovaná za dlžníka colného dlhu, len ak zodpovedá definícii pojmu dlžník uvedenej v článku 202 ods. 3 colného kódexu Spoločenstva?“

17. V konaní pred Súdnym dvorom predložili písomné pripomienky obžalovaný Papismedov, belgická vláda, fínska vláda a Komisia.

IV – Zhrnutie pripomienok predložených Súdnemu dvoru

18. Obžalovaný Papismedov zastáva názor, že treba preformulovať prvú otázku a následne na ňu odpovedať tak, že ak bol tovar predložený pod nesprávnym označením alebo obchodným označením, ide o nezákonný vstup tovaru na colné územie Spoločenstva v zmysle článku 202 colného kódexu. Subsidiárne pán Papismedov navrhuje Súdnemu dvoru, aby odpovedal na prvú otázku záporne, na štvrtú otázku kladne a druhú, ako aj tretiu otázku nechal nezodpovedanú, pretože sú bezpredmetné.

19. Fínska vláda a Komisia sa v podstate zhodujú v názore, že za skutkového stavu ako vo veci samej vzniká colný dlh podľa článku 202 colného kódexu.

20. Naopak belgická vláda zastáva názor, že povinnosť predložiť tovar colnému úradu nezahŕňa povinnosť jeho správneho označenia a nesprávne označený tovar je napriek tomu zákonne prepravený na colné územie Spoločenstva, takže colný dlh nevzniká podľa článku 202 colného kódexu. Ak pri kontrole vyjde najavo, že tovar bol v predbežnom colnom vyhlásení nesprávne označený a následne bol odňatý spod colného dohľadu, vzniká podľa názoru belgickej vlády colný dlh podľa článku 203 colného kódexu. Na štvrtú otázku za týchto okolností nie je potrebné odpovedať.

V – Právne posúdenie

21. Tento návrh na začatie prejudiciálneho konania nadväzuje na rad konaní pred Súdnym dvorom, ktoré sa týkali najmä výkladu článku 202 a nasl. colného kódexu.( ) Hof van Beroep te Antwerpen v predmetnom spore však položil niekoľko otázok, ku ktorým doteraz Súdny dvor nezaujal presné stanovisko. Vnútroštátnemu súdu ide najmä o správne vymedzenie jednotlivých skutkových podstát colného kódexu, na základe ktorých môže vzniknúť colný dlh pri dovoze.

22. V bežných prípadoch vzniká colný dlh pri dovoze ak tovar – hovorovo povedané – „je preclený“, t. j. – vyjadrené slovami článku 201 ods. 1 písm. a) colného kódexu – tovar, ktorý podlieha dovoznému clu, je prepustený do voľného obehu.( )

23. Naproti tomu závisí vznik colného dlhu pri dovoze podľa článkov 202 až 205 colného kódexu od toho, či sa niekto dopustil niektorého z porušení colných predpisov. Pre každú skutkovú podstatu stanovujú tieto články vo svojich odsekoch 2 a 3 rozdielne časové okamihy vzniku colného dlhu a rozdielnych dlžníkov.

24. Keďže sa jednotliví obžalovaní nezúčastňovali rovnako na celom konaní v dňoch medzi 10. a 12. júnom 2001, ale vo vymedzenom časovom období vykonávali rôzne činnosti, môžu byť prípadne len niektorí z nich dlžníkmi na dovoznom cle za cigarety. Závisí to od toho, ktoré ustanovenie colného kódexu sa použije.

A – O prvej otázke: colný dohľad

25. Svojou prvou otázkou, ktorá je vo vzťahu k ostatným otázkam úvodnou, sa vnútroštátny súd logicky pýta, či dovážaný tovar podlieha colnému dohľadu, ak bol vo vzťahu k colným orgánom nesprávne označený v predbežnom colnom vyhlásení alebo v colnom vyhlásení s návrhom na prepustenie tovaru do jedného z režimov.

26. Pre odpoveď na túto otázku bude potrebné v prvom rade objasniť podmienky colného dohľadu. Následne treba vysvetliť, či nesprávne colné vyhlásenie môže mať vplyv na existenciu colného dohľadu.

1. Podmienky colného dohľadu

27. Podľa článku 37 ods. 1 prvej vety colného kódexu začína colný dohľad od vstupu tovaru na colné územie Spoločenstva.

28. Na rozdiel od colného vyhlásenia (článok 4 bod 17 colného kódexu) a predloženia tovaru colnému úradu (článok 4 bod 19 colného kódexu), ktoré zakaždým vyžadujú vyhlásenie v predpísanej forme voči colným orgánom, je vstup tovaru na colné územie Spoločenstva ako samotná činnosť faktickým úkonom.

29. Colný dohľad preto nevyžaduje ani to, aby bol určitý tovar (v predmetnom prípade cigarety) dovezený vedome, ani aby bol dovezený podľa predpisov.

30. Na jednej strane nemôže byť rozhodujúce, či osoby zúčastnené na dovoze podrobne vedeli, aký druh tovarov bol na územie Spoločenstva prepravený. Kontrolné právomoci colných orgánov nemôžu byť uplatniteľné len v prípade vedomého vstupu určitého tovaru, ale musia byť okrem toho uplatniteľné aj v prípade, ak je tovar v dobrej viere nevedome prepašovaný dopravcom do hospodárskej oblasti Spoločenstva s cieľom vyhnúť sa výberu dovozných ciel.( ) Rovnako nie je rozhodujúce, či v okamihu prepravy tovaru na colné územie Spoločenstva colné orgány vedeli o existencii tovaru. V bežnom prípade sú colné orgány informované o prítomnosti tovaru až pri predložení tovaru (pozri článok 4 bod 19 a článok 40 colného kódexu).

31. Uvedený čisto objektívny výklad článku 37 ods. 1 colného kódexu je potrebný aj podľa zmyslu a cieľa colného dohľadu. Podľa článku 4 bodu 13 colného kódexu je totiž colný dohľad nad tovarom prepraveným na colné územie Spoločenstva vykonávaný colnými orgánmi formou všeobecných opatrení s cieľom zaistiť, aby boli dodržiavané colné predpisy, prípadne ďalšie právne predpisy (pozri aj článok 37 ods. 1 druhú vetu colného kódexu). Uvedený dohľad by vo veľkej miere stratil účinnosť, ak by mu podliehali len vedome dovezené tovary; zmysluplná kontrola priebehu dovozu by potom bola vylúčená.

32. Na druhej strane začiatok colného dohľadu podľa článku 37 ods. 1 colného kódexu nevyžaduje vstup tovaru na colné územie Spoločenstva podľa predpisov. Na rozdiel od toho, čo pravdepodobne tvrdí vnútroštátny súd v prvej otázke, neexistuje žiaden príčinný vzťah medzi vstupom tovaru na colné územie Spoločenstva podľa predpisov a začiatkom colného dohľadu. Z článku 202 ods. 1 druhého pododseku colného kódexu totiž možno vyvodiť opačný záver, že tovar vstúpi na colné územie Spoločenstva podľa predpisov len vtedy, ak okrem samotnej prepravy cez hranicu sú splnené aj povinnosti vyplývajúce z článkov 38 až 41 colného kódexu. Predovšetkým musí dôjsť k predloženiu tovaru v zmysle článku 40 colného kódexu.

33. Colnému dohľadu však dovezený tovar podlieha už pred jeho predložením colným orgánom. Táto skutočnosť je relevantná najmä vtedy, ak sa nenachádza príslušný colný orgán priamo na vonkajšej hranici územia Spoločenstva. V takomto prípade totiž colný orgán musí byť oprávnený v rámci colného dohľadu kontrolovať dodržiavanie schválenej trasy prepravy (napr. colných ciest).( ) V opačnom prípade by colný dohľad nebol prakticky účinný a nebola by možná účelná kontrola dovozu.

34. Rovnako tak predloženie tovaru, ako aj predbežné colné vyhlásenie a navrhnutie do colného režimu nie sú predpokladmi pre začiatok colného dohľadu. Uvedené nevyplýva len zo znenia príslušných predpisov, ale aj zo systematiky colného kódexu. Tak predbežné colné vyhlásenie, ako aj pridelenie colne schváleného určenia vyhlásením o tranzite predpokladajú podľa článku 43 ods. 1 a článku 48 colného kódexu predloženie tovaru, na strane druhej colný dohľad, ako bolo uvedené, je spojený so samotnou prepravou tovaru na colné územie Spoločenstva, teda začína už pred predložením tovaru.

2. Účinky nesprávneho colného vyhlásenia na vznik colného dohľadu

35. Je potrebné ešte skúmať, či nesprávne colné vyhlásenie o tovare, ako to vyplýva z predmetného prípadu („kuchynský riad“ namiesto „cigariet“), môže mať vplyv na ďalšie trvanie colného dohľadu, či teda nesprávnym colným vyhlásením nebude ukončený colný dohľad.

36. Článok 37 ods. 2 colného kódexu odmieta takýto účinok nesprávneho colného vyhlásenia a potvrdzuje jasné a jednoduché ďalšie trvanie colného dohľadu. Podľa tohto ustanovenia totiž tovar podlieha colnému dohľadu po dobu, ktorá je potrebná na určenie jeho colného štatútu. V prípade, že nejde o tovar Spoločenstva, trvá colný dohľad až do okamihu zmeny jeho colného štatútu, teda spravidla až dokiaľ nie je prepustený do voľného obehu (pozri článok 4 bod 7, druhá zarážka a článok 79 a nasl. colného kódexu).( ) Colné vyhlásenie ako také, v ktorom sa navrhuje prepustenie do voľného obehu, nemá žiaden vplyv na zmenu colného štatútu( ); táto zmena nastane až prepustením tovaru colnými orgánmi v zmysle článku 4 bodu 20, ako aj článkov 73 a 74 v spojení s článkom 79 ods. 2 colného kódexu, teda „prepustením“ tovaru po vyrovnaní colného dlhu alebo poskytnutí zabezpečenia.( )

37. V predmetnom prípade nebolo ešte ani podané colné vyhlásenie o prepustení tovaru do voľného obehu. Navyše sa uskutočnil len vonkajší tranzit, teda osobitný a od režimu voľného obehu odlišný colný režim (pozri článok 4 bod 16 písm. a) a b) colného kódexu), ktorý ešte nevedie k zmene colného štatútu tovaru. Ide o podmienečný systém, ktorý má umožniť prepravu tovaru na miesto určenia a jeho „preclenie“ na mieste určenia( ); cieľom vonkajšieho tranzitu je na jednej strane predloženie tovaru a určenie jeho colného štatútu na colnom úrade miesta určenia (pozri články 92, 40 a 42 colného kódexu).

38. Na margo treba poznamenať, že nesprávne colné vyhlásenie o tovare ani nepredstavuje odňatie tovaru v zmysle článku 203 ods. 1 colného kódexu, ktorým by bol colný dohľad ukončený. Podľa medzičasom ustálenej judikatúry totiž ide o odňatie, ak konanie alebo opomenutie niečo konať má za následok, že je colnému orgánu čo len krátkodobo zabránené v prístupe k tovaru podliehajúcemu colnému dohľadu a vo vykonaní kontrol stanovených v článku 37 ods. 1 colného kódexu.( ) Samotná skutočnosť, že tovar bol nesprávne označený vo vyhlásení, nevedie následne k danému odňatiu, pretože sa netýka skutočnej možnosti prístupu colných orgánov k dovezenému tovaru.

3. Záver

39. Na základe vyššie uvedeného podlieha tovar prepravený na colné územie Spoločenstva colnému dohľadu, aj keď bol vo vzťahu k colným úradom – či už úmyselne alebo neúmyselne – nesprávne označený.

B – O štvrtej otázke: článok 202 colného kódexu

40. Je vhodné pred odpoveďou na druhú a tretiu otázku odpovedať na štvrtú otázku, tak ako to zodpovedá priebehu dovozu, ako aj poradiu príslušných ustanovení colného kódexu.

41. Štvrtá otázka sa týka tej časti skutkového stavu veci samej, v ktorej tovar (kuchynský riad a cigarety) bol prepravený do prístavu v Antverpách a jeden z obžalovaných predložil miestnym colným orgánom určité vyhlásenia. Touto otázkou, pozostávajúcou z dvoch podotázok, sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či vzniká dlh na dovoznom cle podľa článku 202 ods. 1 písm. a) colného kódexu, ak bol tovar po prekročení hranice nesprávne označený vo vzťahu k colným orgánom a či na druhej strane táto osoba, ktorá uviedla nesprávne označenie, môže byť považovaná za dlžníka.

42. Na rozdiel od znenia návrhu na začatie prejudiciálneho konania je táto otázka relevantná aj v prípade, ak na prvú otázku bolo odpovedané kladne. Tovar podlieha colnému dohľadu už jeho vstupom na colné územie Spoločenstva.( ) Colný dohľad teda nie je znakom skutkovej podstaty, ktorý by odôvodňoval alebo vylučoval použitie článku 202 colného kódexu. Existencia colného dohľadu nie je v tomto ustanovení rozhodujúca.

1. Vznik dlhu na dovoznom cle podľa článku 202 colného kódexu

43. Colný dlh pri dovoze vzniká podľa článku 202 ods. 1 písm. a) colného kódexu nezákonným vstupom tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu, na colné územie Spoločenstva.( ) V zmysle legálnej definície článku 202 ods. 1 druhého pododseku colného kódexu sa nezákonným vstupom rozumie akýkoľvek vstup tovaru v rozpore s ustanoveniami článkov 38 až 41 a článku 177 druhej zarážky colného kódexu.

44. Na základe toho závisí odpoveď na prvú podotázku štvrtej otázky od toho, či nesprávne označenie tovaru vo vzťahu k colným úradom („kuchynský riad“ namiesto „cigarety“) musíme kvalifikovať ako porušenie povinností vyplývajúcich z článkov 38 až 41 colného kódexu.( )

45. Nesprávne označenie tovaru vo vzťahu k colným úradom nie je v rozpore s článkom 38 colného kódexu. Podľa tohto ustanovenia sa musí tovar po prekročení hranice bez zbytočného odkladu prípadne po určenej trase prepraviť na určené miesto. Spravidla ide o colný úrad, na ktorom sa môže vykonať prehliadka tovaru. Článok 38 colného kódexu teda nevyžaduje žiadne vyhlásenie, ale vykonanie konkrétneho úkonu, a to prepravu tovaru v stanovenom čase na stanovené miesto. Nesprávne označenie preto nepatrí do vecnej pôsobnosti článku 38 colného kódexu.

46. Vo veci samej nie sú ani dôvody pre porušenie článku 39 colného kódexu. Na rozdiel od článku 38 colného kódexu uvedené ustanovenie stanovuje oznamovaciu povinnosť vo vzťahu k colným orgánom, ak povinnosť prepraviť tovar nemôže byť splnená z dôvodov nepredvídateľných okolností alebo vyššej moci. V danom prípade však ide o výnimku, pri ktorej povinnosť prepraviť tovar je nahradená oznamovacou povinnosťou. Ak dôjde k riadnej preprave tovaru v zmysle článku 38 ods. 1 písm. a) colného kódexu, potom nevzniká oznamovacia povinnosť podľa článku 39 colného kódexu.

47. Aj porušenie článku 41 colného kódexu nie je vo veci samej odôvodnené.

48. Do úvahy však prichádza porušenie povinnosti predložiť tovar v zmysle článku 40 colného kódexu. Článok 40 colného kódexu je nepochybne porušený, ak sa dovezie tovar a tento tovar nie je vôbec predložený. Na druhej strane je sporné, či aj samotnú obsahovú chybu v označení tovaru, ktorý bol predložený, treba považovať za porušenie povinnosti predložiť tovar podľa článku 40 colného kódexu. Obidva aspekty následne bližšie objasním.

a) Tovar, ktorý bol predložený, ale po obsahovej stránke nesprávne označený

49. V súvislosti s tovarom, ktorý je po obsahovej stránke nesprávne označený („kuchynský riad“ namiesto „cigariet“ prípadne „kuchynský riad“ namiesto „kuchynského riadu a cigariet“) prichádza do úvahy porušenie článku 40 colného kódexu len vtedy, ak povinnosť predložiť tovar zahŕňa aj správne označenie tovaru.

50. Podľa článku 4 bodu 19 colného kódexu sa pod predložením tovaru colnému úradu rozumie oznámenie colným orgánom stanoveným spôsobom, že tovar sa nachádza na colnom úrade alebo na akomkoľvek inom mieste určenom alebo schválenom colnými orgánmi. Pri predložení tovaru sú colné orgány po prvý raz upozornené na to, že dovezený tovar sa nachádza na colnom území Spoločenstva. V tomto štádiu ešte nie je nevyhnutné, aby zodpovedný subjekt oznámil colným orgánom aj druh a množstvo dovezeného tovaru. Predloženie tovaru totiž nie je podľa oboch definícií oznámením colným orgánom o tom, ktorý tovar sa nachádza na colnom úrade. Je potrebné len oznámiť, že tovar tam bol dopravený. Obzvlášť jasne to vyplýva napr. z anglického a portugalského znenia článku 4 bodu 19 colného kódexu, podľa ktorého pri predložení tovaru colným orgánom ide o „notification… of the arrival of goods“ prípadne o „comunicação… da chegada de mercadorias“.

51. Systematika colného kódexu podporuje tento výklad. Zákonodarca Spoločenstva tak považoval za vhodné na jednej strane upraviť predloženie tovaru a na druhej strane predbežné colné vyhlásenie a zaradiť ich do rôznych kapitol( ), ako aj v prípade protiprávneho konania rozdielne upraviť vznik colného dlhu.( )

52. Článok 43 colného kódexu síce stanovuje, že obe vyhlásenia obsahovo a časovo súvisia; aj sa v praxi spravidla podávajú spoločne prípadne vo forme jednotného vyhlásenia. Aj vo veci samej sa zdá, že išlo o tento prípad.

53. Z právneho hľadiska sa však tieto dve vyhlásenia vzájomne líšia, a je teda správne, mať na obe vyhlásenia obsahovo odlišné požiadavky. Pri predbežnom colnom vyhlásení( ), ako aj následnom colnom vyhlásení je povinnosťou presne označiť dovážaný tovar. Naopak v štádiu predloženia tovaru postačuje, ak je vyžadované len všeobecné oznámenie colným orgánom, že dovezený tovar sa nachádza na určenom mieste.

54. Takýto rozdiel v obsahových požiadavkách na predloženie tovaru a predbežné colné vyhlásenie sa v neposlednom rade odzrkadľuje aj v samotnom zmysle a účele vyhlásení. Predbežné colné vyhlásenie slúži na identifikáciu tovaru a ako pomocný prostriedok pre výpočet cla v prípade, že tovar bol po jeho predložení colným orgánom odňatý spod colného dohľadu. Naopak predloženie tovaru má len vopred zabezpečiť, aby colné orgány dohliadali na priebeh dovozu prípadne môžu pokračovať vo výkone konkrétnych kontrol potom, čo sa tovar nachádza na colnom úrade.

55. Pre dohľad a kontrolu priebehu dovozu je nutné, ale aj postačujúce, ak sa orgán najprv len dozvie, že tovar – akéhokoľvek druhu a množstva – bol dovezený a na akom mieste sa dovezený tovar nachádza. Nesprávne označenie tovaru pri predložení nemá totiž žiadny vplyv na to, že sa dovezený tovar nachádza na určenom mieste a colným orgánom je umožnený prístup.( )

56. Aj z odkazu v článku 4 bode 19 colného kódexu na „stanovený spôsob“ nemožno vyvodiť, že pri predložení tovaru musia byť uvedené ďalšie (a obsahovo presné) údaje o dovezenom tovare. Právo Spoločenstva, predovšetkým vykonávacie nariadenie k colného kódexu( ) nestanovuje nič bližšie o forme a obsahu predloženia tovaru. Pokiaľ príslušné vnútroštátne vykonávacie predpisy nestanovujú dodatočné požiadavky, môže byť predloženie tovaru urobené v ľubovoľnej forme, ba aj vo forme konkludentného správania.

57. Na záver treba konštatovať, že povinnosť predložiť tovar podľa článku 40 colného kódexu, nezahŕňa žiadnu povinnosť obsahovo správne označiť tento tovar. Čo sa teda týka tovaru, ktorý bol predložený, aj keď je obsahovo nesprávne označený, neprichádza do úvahy porušenie článku 40 colného kódexu.

b) Tovar, ktorý nebol vôbec predložený

58. Od už uvedeného stavu veci treba odlíšiť prípady, v ktorých tovar (napr. cigarety) neboli vôbec predložené, či už bol tento tovar dovezený prepravcami nevedome v dobrej viere alebo o existencii tohto tovaru vedeli a s cieľom obísť zaplatenie dovozných ciel ho vedome zamlčali.

59. V rozsudku Viluckas Súdny dvor rozhodol, že predloženie tovaru, ktorý vstúpil na colné územie Spoločenstva v zmysle článku 4 bodu 19 colného kódexu sa týka všetkých tovarov, a to aj tovarov ukrytých alebo utajených pomocou špeciálne umiestnených zariadení a vodič a spolujazdec nákladného vozidla má povinnosť predložiť tento tovar dovezený na colné územie Spoločenstva aj v prípade, že tovar bol vo vozidle ukrytý alebo utajený bez ich vedomia.( ) Pokiaľ takýto tovar nie je predložený, bol nezákonne dovezený na colné územie Spoločenstva v zmysle článku 202 ods. 1 písm. a) colného kódexu.( )

60. V každom jednotlivom prípade je potrebné skúmať, či tovar, ktorý nebol výslovne uvedený v oznámení, ktorým sa predkladá tovar, bol zahrnutý ešte v predložení tovaru, hoci vôbec nebol predmetom oznámenia, ktorým sa predkladá tovar.( ) Je pravda, že Súdny dvor v konaní podľa článku 234 ES nemá právomoc na uplatnenie práva Spoločenstva na vec samu. Súdny dvor je ale oprávnený dať vnútroštátnemu súdu usmernenia týkajúce sa výkladu práva Spoločenstva, ktoré mu umožnia posúdiť, či tovar ako vo veci samej zabavené cigarety, ktoré neboli výslovne deklarované vo vzťahu k colným orgánom, sú zahrnuté v oznámení, ktorým sa predkladá tovar.

61. Ako pomôcku možno z rozsudku Viluckas vyvodiť, že oznámenie o predložení tovaru (bližšie neurčené) sa vzťahuje vždy len na tovar, ktorý sa nachádza na miestach obvykle určených na uloženie tovaru v dopravnom prostriedku.( ) Uvedené zodpovedá zmyslu a účelu predloženia tovaru. Pretože len pri takomto tovare môže colný orgán zmysluplne zabezpečiť výkon kontrolných právomocí, ktoré mu boli zverené právom Spoločenstva( ) a efektívny dohľad nad priebehom dovozu.( )

62. V situácii, ktorá tvorila základ právnej veci Viluckas, nemohol colný orgán efektívne vykonávať svoje kontrolné právomoci bezproblémovo, lebo v tomto prípade sa pašované cigarety nachádzali – oddelene od samotného nákladného priestoru – v osobitne vybudovanej skrýši v streche nákladného vozidla s prívesom.( ) Nebolo možné bezpodmienečne očakávať, že by colný orgán tento tovar objavil pri bežnej rutinnej kontrole. O podobný prípad ide, ak je tovar ukrytý v priestore motora vozidla, vo vnútri jeho sedadiel alebo za jeho kolesami.

63. Oveľa skôr je možné objavenie nedeklarovaného alebo nesprávne deklarovaného tovaru za skutkového stavu, ktorý bol predložený Súdnemu dvoru vo veci samej. V tomto prípade boli cigarety ukryté na tom istom mieste ako kuchynský riad a aj boli zabalené do tých istých (aj keď s výrobkom nesúhlasiacich) kartónov. Cigarety teda neboli ukryté v osobitnom zariadení alebo na tajnom mieste, na ktoré sa tovar obvykle neukladá.

64. Na základe vyššie uvedeného platí: povinnosť predložiť tovar sa vzťahuje aj na ukrytý alebo v osobitnom zariadení utajený tovar. Takýto tovar bude predmetom oznámenia, ktorým sa predkladá tovar len v prípade, ak je buď v oznámení výslovne uvedený, alebo sa nachádza v dopravnom prostriedku na miestach, kde sa obvykle tovar ukladá. V opačnom prípade je porušený článok 40 colného kódexu.

c) Záver

65. Na prvú časť štvrtej otázky je potrebné odpovedať takto:

Podľa článku 202 ods. 1 písm. a) colného kódexu nevzniká colný dlh pri dovoze, ak bol tovar predložený colnému orgánu, aj keď bol po obsahovej stránke nesprávne označený.

Ukryté alebo utajené tovary, ktoré neboli výslovne oznámené colnému orgánu a ktoré sa súčasne nenachádzajú v dopravnom prostriedku na miestach, kde sa obvykle tovary ukladajú, však nie sú predmetom oznámenia, ktorým sa predkladá tovar v zmysle článku 40 v spojení s článkom 4 bodom 19 colného kódexu; v súvislosti s týmto tovarom vzniká colný dlh pri dovoze podľa článku 202 ods. 1 písm. a) colného kódexu.

2. Dlžník v zmysle 202 ods. 3 colného kódexu

66. Druhou časťou štvrtej otázky sa vnútroštátny súd na jednej strane pýta, či je dlžníkom tá osoba, ktorá podala obsahovo nesprávne predbežné colné vyhlásenie alebo nesprávne colné vyhlásenie, a na druhej strane, či osoba je „dlžníkom len vtedy, pokiaľ je dlžníkom podľa článku 202 ods. 3 colného kódexu…“

67. Článok 202 ods. 3 colného kódexu obsahuje diferencovanú úpravu okruhu dlžníkov na dovoznom cle, ktoré má byť vybrané podľa článku 202 ods. 1 colného kódexu. Ak sa zohľadnia popri článku 202 ods. 3 príslušné ustanovenia uvedené v každom z tretích odsekov článkov 203, 204 a 205 colného kódexu, tak je jasné, že ide zakaždým o taxatívny zoznam možných dlžníkov vzťahujúci sa na vecný rozsah pôsobnosti príslušnej normy. Colná správa teda môže v prípade nezákonného postupu podľa článku 202 ods. 1 písm. a) colného kódexu považovať za dlžníkov len osoby, ktoré spĺňajú požiadavky článku 202 ods. 3 colného kódexu.( )

68. Skutočnosť, že osoba podala nesprávne predbežné colné vyhlásenie prípadne colné vyhlásenie, je bezvýznamná v súvislosti s článkom 202 colného kódexu. Vyhlásenia tohto druhu totiž nie sú predmetom ustanovení, na ktoré článok 202 ods. 1 druhý pododsek colného kódexu odkazuje. Dlžníkom v zmysle článku 202 ods. 3 prvej zarážky colného kódexu je osoba, ktorá takýto tovar na colné územie Spoločenstva prepravila v rozpore s povinnosťou prepraviť tovar podľa článku 38 ods. 1 písm. a) alebo v rozpore s povinnosťou predložiť tovar podľa článku 40 colného kódexu.

69. Ako už bolo uvedené( ), predbežné colné vyhlásenie časovo priamo súvisí s predložením tovaru (pozri aj článok 43 ods. 2 prvú vetu colného kódexu) alebo dokonca je podané súčasne s predložením tovaru. Pokiaľ teda odovzdaním obsahovo nesprávneho predbežného colného vyhlásenia je súčasne porušená povinnosť predložiť tovar podľa článku 40 colného kódexu – ide teda následne o prípad, keď ukrytý alebo utajený tovar nebol absolútne predmetom oznámenia, ktorým sa predkladá tovar, a teda nebol ani predložený( ) – je osoba, ktorá podala predbežné colné vyhlásenie, dlžníkom v zmysle článku 202 ods. 3 prvej zarážky colného kódexu. Je úlohou vnútroštátneho súdu skúmať, či vo veci samej ide o tento prípad.

C – O druhej a tretej otázke: článok 203 a 204 colného kódexu

70. Druhou a treťou otázkou vnútroštátny súd žiada nielen o samotný výklad článku 203 a článku 204 colného kódexu; okrem toho sa obe otázky týkajú vzájomného vzťahu týchto ustanovení. Ohraničenie týchto dvoch ustanovení má praktický význam z dôvodu, že len článok 204 colného kódexu na konci prvého odseku stanovuje možnosť exkulpácie, ak nedodržanie colnoprávnych podmienok nemá podstatný vplyv na správne vykonávanie dočasného uskladnenia alebo daného colného režimu.

1. O tretej otázke: vecný rozsah pôsobnosti článku 204 colného kódexu

71. Tretia otázka sa opätovne týka tej časti skutkového stavu veci samej, v ktorej jeden z obžalovaných podal na colný orgán určité vyhlásenia o dovezenom tovare („kuchynský riad“). Touto otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či vzniká colný dlh podľa článku 204 colného kódexu, ak síce tovar bol obsahovo nesprávne deklarovaný, ale naďalej podlieha colnému dohľadu.

72. Podľa článku 204 ods. 1 písm. a) colného kódexu vzniká colný dlh nesplnením jednej z povinností vyplývajúcej z dočasného uskladnenia tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu alebo z použitia colného režimu, do ktorého bol tento prepustený.

73. Dočasné uskladnenie tovaru začína jeho predložením (pozri článok 50 colného kódexu). Podanie predbežného colného vyhlásenia je podľa článku 43 colného kódexu jednou z povinností vyplývajúcich z dočasného uskladnenia. Ako už bolo uvedené( ), je potrebné v predbežnom colnom vyhlásení tovar konkrétne označiť, na rozdiel od predloženia tovaru. Ak je teda v predbežnom colnom vyhlásení tovar, ktorý je v skutočnosti dovezený, inak deklarovaný (aliud, napríklad „kuchynský riad“ namiesto „cigariet“, prípadne „kuchynský riad“ namiesto „kuchynského riadu a cigariet“), tak nie je povinnosť vyplývajúca z článku 43 colného kódexu splnená.

74. Dotknuté tovary síce samozrejme v okamihu porušenia článku 204 ods. 1 písm. a) colného kódexu podliehajú colnému dohľadu; toto ustanovenie totiž sankcionuje práve porušenie povinností vyplývajúcich z dočasného uskladnenia alebo z použitia colného režimu, to znamená povinnosti, ktoré z hľadiska časového rozsahu pôsobnosti patria do colného dohľadu (článok 37 colného kódexu).

75. Nie je však potrebné, aby v dôsledku porušenia povinnosti v zmysle článku 204 ods. 1 písm. a) colného kódexu (napr. v dôsledku obsahovo nesprávneho predbežného colného vyhlásenia) došlo k narušeniu tohto colného dohľadu. Uvedené vyplýva z porovnania s článkom 203 colného kódexu. Ako totiž už uviedol Súdny dvor v rozsudku Hamann International( ), články 203 a 204 colného kódexu majú odlišný rozsah pôsobnosti. Zatiaľ čo článok 203 sa týka konaní, v dôsledku ktorých je tovar odňatý spod colného dohľadu, článok 204 sa týka porušenia povinností, ktoré nemajú vplyv na colný dohľad.

76. Článok 204 colného kódexu by bol navyše zbavený praktickej účinnosti, ak by bol použiteľný len v prípade porušenia povinností, ktoré majú vplyv na colný dohľad. Ustanovenie by bolo prakticky bezvýznamné. Ak totiž porušenie povinnosti v zmysle článku 204 ods. 1 colného kódexu má súčasne za následok odňatie tovaru spod colného dohľadu, tak sú zakaždým splnené podmienky uplatnenia článku 203 ods. 1 colného kódexu a podľa znenia článku 203 colného kódexu( ) sa tento článok ako lex specialis prednostne použije pred článkom 204.

77. Možné dôsledky porušenia povinnosti na colný dohľad môžu byť každopádne nepriamo relevantné v rámci exkulpačného ustanovenia na konci článku 204 ods. 1 colného kódexu: takisto z článku 859 vykonávacieho nariadenia k colnému kódexu, ktorý obsahuje taxatívny výpočet prípadov exkulpácie( ), vyplýva, že z exkulpácie je vylúčený pokus odobrať tovar spod colného dohľadu.( ) Inými slovami povedané, samotné porušenia povinností, ktoré nemajú a ani sa nepokúšajú mať vplyv na colný dohľad, sú zahrnuté do skutkovej podstaty článku 204 ods. 1 colného kódexu (ale je možná exkulpácia).

78. Na záver treba konštatovať: colný dlh pri dovoze podľa článku 204 colného kódexu vzniká v prípade obsahovo nesprávneho vyhlásenia o tovare bez ohľadu na to, či týmto porušením povinnosti došlo k narušeniu colného dohľadu.

2. O druhej časti druhej otázky: personálny rozsah pôsobnosti článku 203 colného kódexu

79. Druhá otázka sa týka tej časti skutkovej podstaty veci samej, v ktorej bol tovar odvezený z prístavu v Antverpách a prepravený na iné miesto do skladu stanoveného colným úradom určenia v doklade o tranzite.

80. Druhou časťou druhej otázky chce vnútroštátny súd v podstate vedieť, či dlžníkom colného dlhu pri dovoze podľa článku 203 ods. 1 colného kódexu môže byť aj osoba, ktorá musí splniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia alebo z použitia colného režimu. Táto otázka bude relevantná napr. vtedy, ak – ako v danej veci – hlavný zodpovedný v režime tranzitu, ktorý navrhol prepustenie tovaru do tohto režimu, nie je totožný s osobou, ktorá následne pri odvoze prípadne pri vykládke odňala tovar spod colného dohľadu.

81. Na začiatku treba uviesť, že podľa prvých troch zarážok článku 203 ods. 3 colného kódexu sú dlžníkmi tieto osoby: osoba, ktorá odňala tovar spod colného dohľadu; akékoľvek osoby, ktoré sa tohto odňatia zúčastnili; a akékoľvek osoby, ktoré tovar odňatý spod colného dohľadu získali alebo prechovávali.

82. Okrem toho je dlžníkom taktiež „prípadne osoba, ktorá má plniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia tovaru alebo z použitia colného režimu, do ktorého bol tovar prepustený“ (štvrtá zarážka článku 203 ods. 3 colného kódexu). Teda colný kódex na prvý pohľad obsahuje jednoznačnú právnu úpravu, podľa ktorej aj naposledy uvedená osoba je dlžníkom colného dlhu pri dovoze, popri vyššie uvedených osobách. Na rozdiel od predchádzajúcich zarážok je však v tomto ustanovení dodatok: osoba, ktorá mala splniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia tovaru alebo z použitia colného režimu je len prípadne dlžníkom. Bez ďalšieho skúmania nie je možné vyabstrahovať, čo je týmto výrazom mienené.

83. Podľa môjho názoru neobsahuje slovo „prípadne“( ) žiadny dodatočný, obmedzujúci predpoklad pre dotknutú osobu ako colného dlžníka. Navyše ide o jednoduché vysvetlenie, že štvrtá zarážka môže byť pochopiteľne použitá len v prípade, že „osoba“ v zmysle tohto predpisu vôbec existuje. Tento prípad nastane, ak – ako v predmetnej veci samej – tovar odňatý spod colného dohľadu predtým predložila alebo navrhla do colného režimu iná osoba, teda predloženie tovaru alebo navrhnutie do colného režimu a jeho odňatie nebolo uskutočnené tou istou osobou.( ) Naopak, ak bolo predloženie tovaru alebo navrhnutie do colného režimu a jeho odňatie uskutočnené tou istou osobou, tak sa neuplatní postih podľa štvrtej zarážky článku 203 ods. 3 colného kódexu, pretože na túto osobu sa použije priamo prvá zarážka. Rovnako nemá postih podľa štvrtej zarážky článku 203 ods. 3 colného kódexu zmysel, ak tovar odňatý spod colného dohľadu nebol vôbec predložený alebo deklarovaný, hoci sa toto odňatie uskutočnilo pred prístupom colného úradu k tovaru, napr. nedodržaním stanovenej cesty (napr. colná cesta); v poslednom prípade neexistuje žiadny zodpovedný v zmysle štvrtej zarážky.

84. Tento výklad pojmu „prípadne“ ako jednoduchého vysvetlenia, a nie ako obmedzenia, má na zreteli zmysel a účel článku 202 a nasl. colného kódexu. Pri zohľadnení finančných záujmov Spoločenstva musí byť totiž okruh dlžníkov pokiaľ možno širšie stanovený s cieľom zabezpečiť čo možno najlepšie presadenie nárokov na vybratie cla.

85. V prípade ako vo veci samej, v ktorej deklarant navrhujúci tovar do režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva nie je totožný s osobou, ktorá tovar neskôr prepravila alebo vykladala, má štvrtá zarážka článku 203 ods. 3 colného kódexu samostatný rozsah pôsobnosti, vedúci k existencii ďalšieho, v predchádzajúcich zarážkach nezahrnutého dlžníka.

86. Na základe už uvedeného treba konštatovať: v prípade ako v tom, ktorý je predmetom konania vo veci samej, je podľa štvrtej zarážky článku 203 ods. 3 colného kódexu dlžníkom colného dlhu pri dovoze aj tá osoba, ktorá má plniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia tovaru alebo z použitia colného režimu, do ktorého bol tovar prepustený.

3. O vzťahu článku 203 k článku 204 colného kódexu

87. Prvou časťou svojej druhej otázky sa vnútroštátny súd domáha len predbežnej informácie, ktorú nie je obtiažne vyvodiť už zo znenia colného kódexu: colný dlh pri dovoze v zmysle článku 203 ods. 1 colného kódexu vzniká, ak je tovar, ktorý podlieha dovoznému clu odňatý spod colného dohľadu. Pritom vnútroštátny súd sa správne domnieva, že tovar v režime vonkajšieho tranzitu Spoločenstva je skutočne odňatý spod colného dohľadu, ak – ako je tomu v predmetnej veci – je prepravený na iné miesto do skladu stanoveného colným úradom určenia v doklade o tranzite.( )

88. Pokiaľ skúmame túto prvú časť druhej otázky v súvislosti s inými otázkami, najmä s treťou otázkou, vyplýva z toho, že vnútroštátny súd sa následne pýta aj na vzťah medzi článkom 203 a článkom 204 colného kódexu a konkrétne chce vedieť, podľa ktorého z týchto dvoch predpisov vzniká colný dlh pri dovoze, ak – ako v predmetnej veci – došlo najprv k porušeniu colnoprávnej povinnosti podľa článku 204 ods. 1 colného kódexu a následne k odňatiu tovaru spod colného dohľadu. V podstate teda treba objasniť, či sa použije článok 203 alebo článok 204 colného kódexu alebo obidve ustanovenia, ak pred odňatím tovaru spod colného dohľadu (vo veci samej: preprava na iné miesto než stanovený colný sklad) už došlo k porušeniu v zmysle článku 204 ods. 1 colného kódexu, ale toto porušenie nemalo vplyv na colný dohľad (vo veci samej: nesprávne označenie tovaru vo vzťahu k colným orgánom – „kuchynský riad“ namiesto „cigariet“ prípadne „kuchynský riad“ namiesto „kuchynského riadu a cigariet“).( )

89. Na tomto mieste treba najprv uviesť, že colný kódex v článku 204 ods. 1 jasne uvádza konkurenčný vzťah medzi oboma ustanoveniami. Colný dlh teda podľa článku 204 colného kódexu vzniká len v iných prípadoch, než sú uvedené v článku 203. V rozsudku Hamann International Súdny dvor preto aj rozhodol, že obe ustanovenia majú odlišný rozsah pôsobnosti a že rozhodnutie o základe pre vznik colného dlhu pri dovoze závisí od toho, či dotknuté konanie predstavuje odňatie spod colného dohľadu v zmysle článku 203 ods. 1 colného kódexu. Len ak nejde o tento prípad, prichádza do úvahy použitie článku 204 colného kódexu.( )

90. Pri konkurenčnej právnej úprave sa použije článok 203 colného kódexu vždy vtedy, pokiaľ je posudzované to isté konanie. Na druhej strane je sporné, či sa článok 203 colného kódexu ako špeciálna právna úprava prednostne použije pred článkom 204 colného kódexu aj vtedy, ak sú posudzované odlišné konania, z ktorých na prvé sa vzťahuje článok 204 colného kódexu a na druhé článok 203 colného kódexu.

91. Rozsah prednostného použitia článku 203 colného kódexu závisí od toho, čo sa chápe pod prípadom v zmysle článku 204 ods. 1 colného kódexu. Podľa môjho názoru treba tento pojem chápať ako odkaz na konkrétne konanie a nie ako všeobecný odkaz na celý priebeh dovozu.( )

92. Po prvé musí ísť preukázateľne podľa znenia článku 204 colného kódexu o prípad stanovený v článku 203. Článok 203 však stanovuje vo svojom prvom odseku len jediné konanie, a to odňatie tovaru spod colného dohľadu.

93. Po druhé by boli rozsah pôsobnosti a tým praktická účinnosť článku 204 colného kódexu výrazne obmedzené, ak by toto ustanovenie bolo vylúčené vždy v prípade následného odňatia tovaru spod colného dohľadu. To odporuje finančnému záujmu Spoločenstva môcť vymáhať clo od všetkých dlžníkov v zmysle článku 203 ods. 3 a článku 204 ods. 3 colného kódexu zodpovedajúcich spoločne a nerozdielne.( )

94. Po tretie treba mať na zreteli, že následné odňatie tovaru spod colného dohľadu nemá za následok, že k predchádzajúcemu porušeniu podľa článku 204 colného kódexu nedošlo, ale sa prehlbuje: po takomto odňatí totiž colný úrad už nie je schopný kontrolou odhaliť porušenie povinnosti v zmysle článku 204 ako napr. nesprávne colné vyhlásenie.

95. Všetky tvrdenia hovoria v prospech domnienky, že konkurenčná právna úprava v článku 204 ods. 1 colného kódexu sa nevzťahuje na prípady, v ktorých boli podmienky uplatnenia článkov 203 a 204 naplnené odlišnými, časovo na seba nadväzujúcimi konaniami. V takýchto prípadoch teda článok 204 colného kódexu nie je vylúčený článkom 203.( )

96. Od toho treba odlišovať otázku skutočného zaplatenia cla. Samozrejme clo môže byť vybrané vždy len raz napriek existencii viacerých úprav vzniku colného dlhu a musí byť len raz zaplatené. Zodpovednosť viacerých osôb za zaplatenie cla je spoločná a nerozdielna (článok 213 colného kódexu).

97. Na záver treba konštatovať: colný dlh pri dovoze vzniká tak podľa článku 203 ods. 1, ako aj podľa článku 204 ods. 1 písm. a) colného kódexu, ak odlišnými, časovo na seba nadväzujúcimi konaniami, je najprv porušená jedna z povinností dočasného uskladnenia alebo z použitia colného režimu a následne je tovar podliehajúci dovoznému clu odňatý spod colného dohľadu.

VI – Návrh

98. Na základe už uvedených úvah navrhujem Súdnemu dvoru, aby na prejudiciálne otázky Hof van Beroep te Antwerpen odpovedal takto:

1. Na prvú otázku:

Tovar prepravený na colné územie Spoločenstva je pod colným dohľadom, aj ak keď bol vo vzťahu k colným úradom – či už úmyselne alebo neúmyselne – nesprávne označený.

2. Na druhú a tretiu otázku:

Colný dlh pri dovoze vzniká tak podľa článku 203 ods. 1, ako aj podľa článku 204 ods. 1 písm. a) colného kódexu, ak odlišnými, časovo na seba nadväzujúcimi konaniami, je najprv porušená jedna z povinností dočasného uskladnenia alebo z použitia colného režimu a následne je tovar podliehajúci dovoznému clu odňatý spod colného dohľadu.

V prípade, ako vo veci samej, je podľa štvrtej zarážky článku 203 ods. 3 colného kódexu dlžníkom colného dlhu pri dovoze aj tá osoba, ktorá má plniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia tovaru alebo z použitia colného režimu, do ktorého bol tovar prepustený.

Colný dlh pri dovoze podľa článku 204 colného kódexu vzniká v prípade obsahovo nesprávneho vyhlásenia o tovare bez ohľadu na to, či týmto porušením povinnosti došlo k narušeniu colného dohľadu.

3. Na štvrtú otázku:

Podľa článku 202 ods. 1 písm. a) colného kódexu nevzniká colný dlh pri dovoze, ak bol tovar predložený colnému orgánu, aj keď bol po obsahovej stránke nesprávne označený.

Ukryté alebo utajené tovary, ktoré neboli výslovne oznámené colnému orgánu a ktoré sa súčasne nenachádzajú v dopravnom prostriedku na miestach, kde sa obvykle tovary ukladajú, však nie sú predmetom oznámenia, ktorým sa predkladá tovar v zmysle článku 40 v spojení s článkom 4 bodom 19 colného kódexu; v súvislosti s týmto tovarom vzniká colný dlh pri dovoze podľa článku 202 ods. 1 písm. a) colného kódexu.

Pokiaľ teda odovzdaním obsahovo nesprávneho predbežného colného vyhlásenia je súčasne porušená povinnosť predložiť tovar podľa článku 40 colného kódexu, je osoba, ktorá podala predbežné colné vyhlásenie, dlžníkom v zmysle článku 202 ods. 3 prvej zarážky colného kódexu.