Keywords

Summary



Keywords

1. Právo Spoločenstva – Zásady – Právo na účinnú súdnu ochranu

(Článok 230 ES; článok 263 prvý odsek ZFEÚ)

2. Verejné zmluvy Európskych spoločenstiev – Verejné obstarávanie – Povinnosť dodržiavať zásadu rovnosti zaobchádzania s uchádzačmi

(Nariadenie Rady č. 1605/2002, článok 89 ods. 1 a článok 98 ods. 1; nariadenie Komisie č. 2342/2002, článok 143 ods. 2)

3. Verejné zmluvy Európskych spoločenstiev – Verejné obstarávanie – Uzavretie zmlúv – Ekonomicky najvýhodnejšia ponuka – Kritériá hodnotenia ponúk

(Nariadenie Rady č. 1605/2002, článok 97 ods. 1 a 2; nariadenie Komisie č. 2342/2002, článok 138 ods. 2 a 3)

4. Verejné zmluvy Európskych spoločenstiev – Verejné obstarávanie – Uzavretie zmlúv – Ekonomicky najvýhodnejšia ponuka – Kritériá hodnotenia ponúk

(Nariadenie Rady č. 1605/2002, článok 89 ods. 1 a článok 97; nariadenie Komisie č. 2342/2002, článok 138 ods. 3)

5. Akty inštitúcií – Odôvodnenie – Povinnosť – Rozsah – Rozhodnutie o neprijatí ponuky v rámci postupov verejného obstarávania

(Článok 253 ES; nariadenie Rady č. 1605/2002, článok 100 ods. 2; nariadenie Komisie č. 2342/2002, článok 149)

6. Verejné zmluvy Európskych spoločenstiev – Uzavretie zmluvy v rámci verejného obstarávania – Uzavretie zmlúv

(Nariadenie Komisie č. 2342/2002, článok 146 ods. 1 a článok 147 ods. 3)

Summary

1. Európske spoločenstvo je spoločenstvom práva a Zmluva vytvorila úplný systém žalôb a konaní s cieľom zveriť Súdnemu dvoru preskúmavanie zákonnosti aktov inštitúcií. Systém Zmluvy poskytuje možnosť priamej žaloby proti všetkým opatreniam prijatým inštitúciami, ktoré majú vyvolávať právne účinky.

Akýkoľvek akt vydaný takým subjektom, akým je Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), ktorý má vyvolávať právne účinky voči tretím osobám, teda musí podliehať súdnemu preskúmaniu.

Je pravda, že EMSA nepatrí medzi inštitúcie vymenované v článku 230 ES. Také subjekty však majú právomoc prijímať akty s právnymi účinkami voči tretím osobám, čo nepochybne platí v prípade, keď tieto subjekty v rámci postupov verejného obstarávania prijímajú rozhodnutia o odmietnutí ponuky jedného uchádzača a o uzavretí zmluvy s iným uchádzačom. V spoločenstve práva teda nemôže byť prijateľné, aby takéto akty boli úplne vyňaté zo súdneho preskúmania.

Z toho vyplýva, že rozhodnutia, ktoré EMSA prijíma v rámci postupov verejného obstarávania a ktoré majú právne účinky voči tretím osobám, predstavujú napadnuteľné akty. Tento záver okrem toho potvrdzuje aj článok 263 prvý odsek ZFEÚ, podľa ktorého Súdny dvor Európskej únie preskúmava zákonnosť aktov orgánov alebo úradov alebo agentúr Únie, ktoré majú právne účinky voči tretím stranám.

(pozri body 64 – 67, 75)

2. Obstarávateľ je povinný dbať v každej fáze verejného obstarávania na dodržiavanie zásady rovnosti zaobchádzania a v dôsledku toho aj na rovnosť príležitostí všetkých uchádzačov. Systém nenarušenej hospodárskej súťaže, aký je upravený v Zmluve, totiž môže byť zaručený len vtedy, ak je zabezpečená rovnosť príležitostí medzi jednotlivými hospodárskymi subjektmi. Na základe tejto zásady ponuku, ktorú poslal uchádzač poštou a verejnému obstarávateľovi bola doručená po stanovenom najneskoršom dátume bez poštovej pečiatky a bez dôkazu, že išlo o doporučenú zásielku v súlade s požiadavkami príslušného oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, nemôže obstarávateľ otvoriť ani prijať, keďže vzhľadom na chýbajúcu poštovú pečiatku a dôkaz o jej zaslaní doporučenou zásielkou musí byť takáto ponuka považovaná za doručenú obstarávateľovi v deň jej prijatia.

Procesná vada vedie k zrušeniu celého rozhodnutia alebo jeho časti len vtedy, ak sa preukáže, že v prípade neexistencie tejto vady mohlo správne konanie dospieť k inému výsledku a v dôsledku toho mohlo mať napadnuté rozhodnutie iný obsah. Keďže však ponuku podanú za podmienok opísaných vyššie nakoniec obstarávateľ vybral, muselo by správne konanie viesť k inému výsledku, pretože uvedená ponuka by hodnotiacou komisiou nebola hodnotená a obsah rozhodnutia o uzavretí zmluvy by musel byť odlišný.

Okrem toho, ak na konci verejného obstarávania ostane len jedna ponuka, verejný obstarávateľ, keďže nemôže vykonať porovnanie cien a ostatných vlastností jednotlivých ponúk na účely uzavretia zmluvy s uchádzačom, ktorý predložil ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku, nie je povinný uzavrieť zmluvu s jediným uchádzačom, ktorý bol posúdený ako spôsobilý zúčastniť sa na konaní, a môže takéto verejné obstarávanie zrušiť a vyhlásiť nové.

(pozri body 85, 90, 92, 96, 99, 102 – 105)

3. Pokiaľ sa zmluva uzaviera s uchádzačom, ktorý predloží ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku, verejný obstarávateľ musí v súťažných podkladoch vymedziť a spresniť kritériá hodnotenia ponúk umožňujúce vyhodnotenie obsahu ponúk. Tieto kritériá okrem toho musia byť podľa článku 138 ods. 2 nariadenia č. 2342/2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie rozpočtového nariadenia, odôvodnené predmetom zmluvy. Podľa odseku 3 toho istého ustanovenia musí tiež verejný obstarávateľ v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo súťažných podkladoch spresniť váhu, ktorú priznáva každému z kritérií zvolených na určenie ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. Účelom týchto ustanovení je zaručiť dodržiavanie zásad rovnosti zaobchádzania a transparentnosti v štádiu hodnotenia ponúk na účely uzavretia zmluvy.

Cieľom týchto ustanovení je teda umožniť všetkým primerane oboznámeným a obvykle obozretným uchádzačom vykladať kritériá hodnotenia ponúk rovnakým spôsobom a mať v dôsledku toho rovnaké šance pri formulovaní znenia svojej ponuky.

Hoci je pravda, že kritériá, ktoré môžu obstarávatelia stanoviť, nie sú v článku 138 ods. 2 vykonávacích pravidiel vymenované taxatívne, a toto ustanovenie teda ponecháva obstarávateľovi možnosť výberu kritérií hodnotenia ponúk, ktoré chce stanoviť, nič to nemení na tom, že tento výber sa môže týkať iba kritérií, ktorých cieľom je určiť ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku.

Okrem toho kritériá stanovené obstarávateľom na zistenie ekonomicky najvýhodnejšej ponuky nemusia mať nevyhnutne kvantitatívnu povahu alebo byť orientované výlučne na cenu. Aj keď sú v súťažných podkladoch uvedené kritériá hodnotenia ponúk, ktoré nie sú vyjadrené kvantitatívne, môžu byť použité objektívnym a jednotným spôsobom tak, aby mohli byť ponuky porovnané, a sú jednoznačne relevantné na určenie ekonomicky najvýhodnejšej ponuky.

(pozri body 129 – 132)

4. Podľa článku 97 nariadenia č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, a článku 138 ods. 3 nariadenia č. 2342/2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie rozpočtového nariadenia, pokiaľ sa zmluva uzaviera s uchádzačom, ktorý predloží ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku, verejný obstarávateľ musí v súťažných podkladoch alebo oznámení o vyhlásení verejného obstarávania uviesť použiteľné kritériá hodnotenia ponúk a ich váhu.

Tieto ustanovenia, vykladané s ohľadom na zásady rovnosti zaobchádzania s hospodárskymi subjektmi a transparentnosti uvedené v článku 89 ods. 1 rozpočtového nariadenia, vyžadujú, aby potenciálni uchádzači v čase prípravy svojej ponuky poznali všetky prvky, ktoré obstarávateľ zohľadní pri určovaní ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, a ich príslušnú váhu.

Z toho vyplýva, že obstarávateľ nemôže uplatniť čiastkové kritériá pre kritériá hodnotenia ponúk, ktoré predtým uchádzačom neboli oznámené.

Je však možné, aby obstarávateľ po uplynutí lehoty na predloženie ponuky určil váhové koeficienty pre čiastkové kritériá skôr stanovených kritérií hodnotenia ponúk, ak sú splnené tri podmienky, a to že toto neskoršie určenie po prvé nemení kritériá hodnotenia ponúk určené v súťažných podkladoch alebo v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania, po druhé neobsahuje také prvky, ktoré by, ak by boli známe v čase prípravy ponúk, mohli túto prípravu ovplyvniť, a po tretie nebolo prijaté so zohľadnením skutočností, ktoré by mohli byť diskriminačné voči niektorému z uchádzačov.

(pozri body 145 – 148)

5. Obstarávateľ nie je v rámci svojej povinnosti odôvodnenia rozhodnutia o odmietnutí ponuky povinný viesť diskusiu o prednostiach ponuky uchádzača v porovnaní s prednosťami vybranej ponuky.

Z článku 100 ods. 2 nariadenia č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, a z článku 149 nariadenia č. 2342/2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie rozpočtového nariadenia, vyplýva, že v oblasti verejného obstarávania si obstarávateľ splní povinnosť odôvodnenia, keď sa uspokojí najskôr s okamžitým oznámením dôvodov odmietnutia ponúk všetkým vylúčeným uchádzačom a potom oznámením charakteristík a pomerných výhod súvisiacich s vybranou ponukou, ako aj mena úspešného uchádzača uchádzačom, ktorí predložili prípustnú ponuku a výslovne o to požiadajú, v lehote pätnástich kalendárnych dní od prijatia písomnej žiadosti.

Tento postup je v súlade s účelom povinnosti odôvodnenia zakotveným v článku 253 ES, podľa ktorého treba jasne a jednoznačne uviesť úvahy autora aktu, jednak aby mohli dotknuté osoby spoznať dôvody prijatého opatrenia a uplatniť na základe toho svoje práva, jednak aby súd mohol uskutočniť svoje preskúmanie.

Dodržanie povinnosti odôvodnenia treba posudzovať v závislosti od informácií, ktorými žalobkyňa disponuje v okamihu podania žaloby. Požiadavku odôvodnenia treba posudzovať v závislosti od okolností veci, najmä obsahu aktu, povahy uplatňovaných dôvodov a záujmu, ktorý môžu mať osoby, ktorým je akt určený, alebo iné osoby, ktoré sú aktom priamo a osobne dotknuté, na získaní vysvetlení.

(pozri body 166 – 171)

6. Konečné rozhodnutie o uzavretí zmluvy vo verejnom obstarávaní prijme obstarávateľ v súlade s článkom 147 ods. 3 nariadenia č. 2342/2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev.

Rozhodnutie hodnotiacej komisie vymenúvanej príslušným povoľujúcim úradníkom na účely vydania poradného stanoviska v súlade s článkom 146 ods. 1 druhým pododsekom vykonávacích pravidiel, pokiaľ ide o návrh budúcej zmluvnej strany a odôvodnenie tejto voľby, je kolektívne, keďže hodnotenie každého člena tejto komisie sa premieta do konečného rozhodnutia. Akýkoľvek argument smerujúci k uplatneniu existencie zjavne nesprávneho posúdenia musí teda prípadne smerovať len proti hodnotiacej správe prijatej hodnotiacou komisiou, a to len vtedy, ak sa konečné rozhodnutie obstarávateľa skutočne zakladá na tejto správe.

(pozri body 204 – 206)