20

Za týchto okolností Consiglio di Stato rozhodla prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky: „I. 1. Bráni uplatnenie článku 267 ods. 3 ZFEÚ, ktorý sa týka povinnosti súdneho orgánu, proti ktorého rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok, obrátiť sa na žiadosť účastníka konania na Súdny dvor s návrhom na začatie prejudiciálneho konania vo veci výkladu práva Spoločenstva, vnútroštátnym procesným pravidlám, ktoré upravujú systém procesných prekluzívnych lehôt, ako sú lehoty na podanie žalôb, konkrétnosť žalobných dôvodov, zákaz meniť návrh v priebehu konania a zákaz meniť návrh účastníka konania súdom? 2. Bráni článok 267 ods. 3 ZFEÚ, ktorý sa týka povinnosti súdneho orgánu, proti ktorého rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok, obrátiť sa na žiadosť účastníka konania na Súdny dvor s návrhom na začatie prejudiciálneho konania vo veci výkladu práva Spoločenstva, právomoci výberu vnútroštátneho súdu vo veci posúdenia významu položenej otázky a stupňa jasnosti právnej úpravy Spoločenstva? 3. Je článok 267 ods. 3 ZFEÚ v prípade výkladu, podľa ktorého sa súdnemu orgánu, proti ktorého rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok, bezpodmienečne ukladá povinnosť obrátiť sa na žiadosť účastníka konania na Súdny dvor s návrhom na začatie prejudiciálneho konania vo veci výkladu práva Spoločenstva, v súlade so zásadou primeranej dĺžky konania, ktorú rovnako stanovuje právo Spoločenstva? 4. V prípade akých právnych a skutkových okolností predstavuje porušenie článku 267 ods. 3 ZFEÚ zo strany vnútroštátneho súdu ‚zjavné porušenie práva Spoločenstva‘ a môže mať tento pojem iný rozsah a význam na účely osobitnej žaloby proti štátu podľa zákona č. 117 z 13. apríla 1988 o náhrade škôd spôsobených pri výkone súdnych funkcií…? II. V prípade, ak sa Súdny dvor… prikloní k teórii ‚hrubého filtra‘…, ktorá by bránila uplatneniu vnútroštátnych procesných pravidiel týkajúcich sa konkrétnosti žalobných dôvodov, prejudiciálne otázky musia byť Súdnemu dvoru… predložené v rovnakom znení, v akom ich formuloval účastník konania [vo veci samej], ako je zopakované [nižšie]: ‚1. … Súdnemu dvoru… sa predkladá návrh na začatie prejudiciálneho konania týkajúci sa výkladu článku 101 ZFEÚ… v súvislosti so zákonnou a profesijnou etickou úpravou výkonu povolania geológa, ako aj inštitucionálnych úloh a pravidiel prevádzky [CNG], ktorá sa týka prejednávanej veci, ako sa uvádza ďalej, a to na účely posúdenia jej platnosti a súladu s európskou právnou úpravou (t. j. článkom 101) upravujúcou hospodársku súťaž… [zopakovanie článku 9 zákona č. 112/1963] [zopakovanie článku 14 ods. 1 a článku 17 zákona č. 616 z 25. júla 1966 obsahujúceho vykonávacie ustanovenia k zákonu č. 112 z 3. februára 1963 o ochrane titulu a povolania geológa] [zopakovanie článkov 6 a 7 etického kódexu] [zopakovanie článku 17 etického kódexu]. Súdny dvor… sa v tejto súvislosti žiada najmä o to, aby rozhodol, či platný právny predpis, ktorý je záväzný vo všetkých svojich častiach, t. j. zákonný dekrét č. 223/2006 s numericko-chronologickým systémom, teda s jediným historickým a zákonným systémom, a to na vnútroštátnej úrovni, ale aj na úrovni Spoločenstva, ktorý určite nemá nijaký vplyv na znalosť a záväzný dosah právneho predpisu, je v rozpore s článkom 101 ZFEÚ. [zopakovanie článkov 18 a 19 etického kódexu] Vo vzťahu k: — nariadeniu… č. 2137/85… zameranému na «umožnenie alebo rozvoj hospodárskej činnosti jeho členov», v ktorého šiestom odôvodnení sa uvádza, že ustanovenia tohto nariadenia «nemajú dosah na uplatňovanie právnych predpisov a/alebo etických kódexov na vnútroštátnej úrovni, ktoré sa týkajú podmienok vykonávania podnikateľskej činnosti alebo povolania», — [zopakovanie odôvodnenia 43 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, s. 22)], — [zopakovanie odôvodnenia 115 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 376, s. 36)]. Tiež sa žiada, aby Súdny dvor… rozhodol o súlade rozdielu, ktorý je opísaný nižšie, medzi komerčným podnikaním a vykonávaním povolania a medzi profesijnou súťažou a hospodárskou súťažou medzi podnikateľmi z právneho a organizačného hľadiska s článkom 101 ZFEÚ. 2. a) Zakazuje alebo bráni článok 101 ZFEÚ alebo iná právna norma Únie, aby sa pri určovaní výšky profesijnej odmeny použil odkaz na prvky profesijnej – v prejednávanej veci geológov – cti a dôstojnosti? b) Má odkaz na prvky profesijnej cti a dôstojnosti podľa článku 101 ZFEÚ alebo podľa inej právnej normy Únie obmedzujúce účinky z hľadiska profesijnej súťaže? c) Stanovuje článok 101 ZFEÚ alebo iná právna norma Únie, že požiadavky cti a dôstojnosti ako okolnosti týkajúce sa odmeny za poskytnutie služby v súvislosti so sadzbami, pri ktorých je výslovne uvedené, že sa od nich možno minimálne odchýliť – s výslovným a formálnym odkazom podľa článku 17 [etického kódexu], na právnu úpravu, ktorá takúto odchýlku umožňuje (zákonný dekrét č. 223/2006… – sa môžu považovať za nabádanie k praktikám obmedzujúcim hospodársku súťaž? d) Zakazuje článok 101 ZFEÚ alebo iná právna norma Únie odkaz na profesijnú tarifnú odmenu – ktorá sa pre geológov stanovuje prostredníctvom opatrenia štátu, ministerskou vyhláškou ministra spravodlivosti v spolupráci s ministrom výrobných činností a od ktorej sa je možné minimálne odchýliť na základe, ako už bolo povedané, článku 17… etického kódexu – ako jednoduchý technicko-odborný referenčný prvok pre určenie výšky odmeny? e) Zakazuje článok 101 ZFEÚ alebo iná právna norma Únie akúkoľvek súvislosť medzi na jednej strane významom poskytnutých služieb, požiadavkami cti a dôstojnosti podľa článkov 6 a 7 [etického kódexu] a na druhej strane profesijnou odmenou na základe článku 2233 [druhého odseku] občianskeho zákonníka, v súlade s ktorým «musí byť výška (profesijnej) odmeny primeraná významu diela a dôstojnosti povolania»? f) Je z tohto dôvodu možné považovať odkaz na článok 2233 [druhý odsek] občianskeho zákonníka na základe článku 101 ZFEÚ za zákonný a nenabádajúci k praktikám obmedzujúcim hospodársku súťaž? g) Stanovuje článok 101 ZFEÚ alebo iná právna norma Únie v rámci právnej úpravy hospodárskej súťaže právnu rovnosť medzi profesijnou komorou – v danom prípade geológov – zriadenou podľa konkrétnych pravidiel, ktoré štát stanovil na účel dosahovania inštitucionálnych cieľov, s kartelmi a koncentráciami podnikateľských subjektov zodpovedajúcimi protisúťažným dohodám? h) Umožňuje článok 101 ZFEÚ alebo iná právna norma Únie postaviť na roveň zo zákona povinnú platbu v prospech orgánu záujmovej samosprávy – stanovenú na dosahovanie inštitucionálnych funkcií a cieľov – s činnosťou predaja tovaru a poskytovania služieb na dosiahnutie zisku, ktorá sa vykonáva a dosahuje prostredníctvom protisúťažných praktík zo strany koncentrácií podnikateľských subjektov? i) Odôvodňuje článok 101 ZFEÚ alebo iná právna norma Únie v prejednávanej veci uplatnenie sankcie? j) Odôvodňuje článok 101 ZFEÚ alebo iná právna norma Únie stanovenie povinných platieb z príspevkov v prospech orgánu záujmovej samosprávy, ktoré sú povinne uložené zákonom, pričom tento príspevok stavia na roveň zisku a príjmu na základe hospodársko-obchodnej protisúťažnej dohody?‘ III. 1. Bráni právo Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže a právo Spoločenstva upravujúce výkon povolaní, najmä právne predpisy, ktoré odvolateľka uvádza vo svojom návrhu, v prípade, že Súdny dvor… v otázkach výkladu článku 267 ods. 3 ZFEÚ rozhodne, že vnútroštátne procesné pravidlá sú irelevantné a že existuje povinnosť pomoci vnútroštátneho súdu a že prejudiciálna otázka položená účastníkom konania je všeobecná, prijatiu profesijných etických kódexov, podľa ktorých sa výška odmeny vypočítava na základe profesijnej dôstojnosti a cti, kvality a množstva vykonanej práce, s tým dôsledkom, že odmeny, ktorých výška nedosahuje stanovenú minimálnu sadzbu (a z toho dôvodu sú konkurencieschopné), by bolo možné disciplinárne stíhať pre porušenie etických pravidiel? 2. Má sa právo Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže, najmä predpisy, ktoré zakazujú obmedzujúce dohody, vykladať tak, v prípade, že Súdny dvor… v otázkach výkladu článku 267 ods. 3 ZFEÚ rozhodne, že vnútroštátne procesné pravidlá sú irelevantné a že existuje povinnosť pomoci vnútroštátneho súdu a že prejudiciálna otázka položená účastníkom konania je všeobecná, že etické pravidlá stanovené orgánmi záujmovej samosprávy môžu zahŕňať možnosť obmedzujúcich dohôd, pokiaľ uvedené pravidlá uvádzajú profesijnú dôstojnosť a česť, a tiež kvalitu a množstvo odvedenej práce, ako parametre určujúce výšku odmeny odborníka, ktoré majú za následok stanovenie záväznej minimálnej sadzby a z tohto dôvodu majú aj obmedzujúci účinok na hospodársku súťaž? 3. Bráni právo Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže, a najmä právne predpisy týkajúce sa dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž, v prípade, že Súdny dvor… v otázkach výkladu článku 267 ods. 3 ZFEÚ rozhodne, že vnútroštátne procesné pravidlá sú irelevantné a že existuje povinnosť pomoci vnútroštátneho súdu a že prejudiciálna otázka položená účastníkom konania je všeobecná, a pokiaľ vnútroštátne právo stanovuje v porovnaní s právom Spoločenstva prísnejšie pravidlá ochrany hospodárskej súťaže, predovšetkým čo sa týka úpravy, podľa ktorej je možné upustiť od minimálnej sadzby profesijných tarifných odmien, kým právo Spoločenstva zrejme záväzné minimálne sadzby za určitých podmienok umožňuje, a z toho dôvodu, ak konanie orgánu záujmovej samosprávy, ktorý stanoví minimálne sadzby, predstavuje z hľadiska vnútroštátneho práva na rozdiel od práva Spoločenstva dohodu obmedzujúcu hospodársku súťaž, takému výsledku, na základe ktorého je v prípade, že vnútroštátne pravidlá ochrany hospodárskej súťaže sú prísnejšie ako pravidlá Spoločenstva, určité konanie možné stíhať ako obmedzujúcu dohodu na základe vnútroštátnych predpisov, avšak nie aj na základe predpisov Spoločenstva?“