ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3

Odôvodnenia 1, 7 až 10 a 13 až 15 nariadenia č. 341/2007 stanovujú: „(1) Od 1. júna 2001 sa bežné clo pre dovozy cesnaku patriaceho pod číselný znak KN 07032000 skladá z hodnotového cla vo výške 9,6 % a špecifickej čiastky vo výške 1200 EUR za tonu čistej hmotnosti. … … (7) Keďže existuje osobitné clo na nezvýhodnené dovozy mimo kvóty GATT, riadenie kvót GATT si vyžaduje zavedenie systému dovozných licencií. Takýto systém má umožniť aj podrobné monitorovanie dovozov cesnaku. … (8) V záujme čo najdôkladnejšieho monitorovania všetkých dovozov, najmä po nedávnych udalostiach spojených s podvodom v súvislosti s chybným uvedením informácií o pôvode výrobku, by sa na všetky dovozy cesnaku a iných výrobkov, pri ktorých možno predpokladať chybné uvedenie informácií o cesnaku, malo vzťahovať vydanie dovoznej licencie. Mali by sa zaviesť dve kategórie dovozných licencií, jedna na dovozy v rámci kvóty GATT, druhá na všetky ostatné dovozy. (9) V záujme súčasných dovozcov, ktorí bežne dovážajú značné množstvá cesnaku, ako aj v záujme nových dovozcov, ktorí vstupujú na trh a majú tiež dostať rovnakú možnosť požiadať o dovozné licencie na množstvo cesnaku v rámci tarifných kvót, by sa malo rozlišovať medzi tradičnými dovozcami a novými dovozcami. Treba jasne definovať tieto dve kategórie dovozcov a zaviesť určité kritériá týkajúce sa statusu žiadateľov a používania udelených licencií. (10) Pridelenie množstiev týmto kategóriám dovozcov by sa malo skôr odvíjať od skutočne dovážaných množstiev ako od vydaných dovozných licencií. … (13) Žiadosti o dovoznú licenciu na dovoz cesnaku z tretích krajín, ktoré predkladajú dovozcovia z oboch kategórií, by mali podliehať určitým obmedzeniam. Tieto obmedzenia sú potrebné, aby sa zaručila hospodárska súťaž medzi dovozcami, ale aj na to, aby aj dovozcovia so skutočnou obchodnou aktivitou na trhu s ovocím a zeleninou dostali príležitosť brániť si svoje legitímne pozície voči ostatným dovozcom a aby žiaden jednotlivý dovozca nemohol ovládnuť trh. (14) S cieľom zaručiť hospodársku súťaž medzi skutočnými dovozcami a v snahe zabrániť špekuláciám pri prideľovaní dovozných licencií na cesnak v rámci kvóty GATT a akémukoľvek zneužívaniu systému, ku ktorým by dochádzalo v rozpore s legitímnymi obchodnými pozíciami nových a tradičných dovozcov, by sa mali uplatňovať prísnejšie kontroly správneho používania dovozných licencií. S týmto cieľom by sa mal zakázať prevod dovozných licencií a mala by sa zaviesť sankcia v prípade podania viacerých žiadostí. (15) Potrebné sú aj opatrenia na udržanie minimálnej úrovne špekulatívnych žiadostí o licencie, následkom čoho colné kvóty nemusia byť plne využité. Vzhľadom na povahu a hodnotu uvedeného výrobku by sa mala na každú tonu cesnaku, na ktorý sa podáva žiadosť o dovoznú licenciu, dávať zábezpeka. Záruka má byť na dostatočne vysoká, aby odrádzala od špekulatívnych žiadostí, nie však taká vysoká, aby odrádzala dovozcov, ktorí sa zaoberajú skutočnou obchodnou aktivitou v súvislosti s cesnakom. …“
3

Odôvodnenia 1, 3, 8 a 16 až 18 smernice 2006/114 stanovujú: „(1) Smernica Rady 84/450/EHS z 10. septembra 1984 o klamlivej a porovnávacej reklame [(Ú. v. ES L 250, s. 17; Mim. vyd. 15/001, s. 227)] bola podstatným spôsobom opakovane zmenená a doplnená… V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa mala táto smernica kodifikovať. … (3) Klamlivá a nepovolená porovnávacia reklama môže viesť k narušeniu hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu. … (8) Porovnávacia reklama, keď porovnáva podstatné, dôležité, overiteľné a reprezentatívne vlastnosti a nie je klamlivá, môže byť legitímnym prostriedkom informovania spotrebiteľov o ich výhodách. … … (16) Osoby alebo organizácie, o ktorých vnútroštátne právo predpokladá, že majú oprávnený záujem v danej veci, by mali mať možnosť začať konanie proti klamlivej a nepovolenej porovnávacej reklame na súde alebo pred správnym orgánom, ktorý má právomoc rozhodovať o sťažnostiach alebo začať príslušné súdne konanie. (17) Súdy alebo správne orgány by mali mať právomoc umožňujúcu im nariadiť alebo dosiahnuť zastavenie klamlivej a nepovolenej porovnávacej reklamy. … (18) Dobrovoľná kontrola, ktorú vykonávajú samosprávne orgány s cieľom odstrániť klamlivú alebo nepovolenú porovnávaciu reklamu môže predísť správnemu alebo súdnemu konaniu, a mala by teda byť podporovaná.“
21

Pán Márquez Samohano uzavrel s UPF pracovnú zmluvu na miesto externého profesora na čiastočný úväzok na obdobie od 30. septembra 2008 do 29. septembra 2009. Táto zmluva bola trikrát obnovená, najskôr do 21. septembra 2010, potom do 21. septembra 2011 a napokon do 28. júla 2012. Počas trvania pracovnoprávneho vzťahu, ktorý je predmetom konania vo veci samej, sa mu v poslednej pracovnej zmluve zmenil pracovný čas na 6 hodín týždenne.
21

Súdny dvor už pripomenul, že vzhľadom na Chartu nemôže posúdiť vnútroštátnu právnu úpravu, ktorá nepatrí do rámca práva Únie. Na druhej strane, pokiaľ takáto právna úprava spadá do pôsobnosti práva Únie, je Súdny dvor v rámci prejudiciálneho konania povinný poskytnúť vnútroštátnemu súdu všetky podklady pre výklad potrebné na to, aby vnútroštátny súd mohol posúdiť súlad tejto právnej úpravy so základnými právami, ktorých dodržiavanie zabezpečuje Súdny dvor (pozri rozsudok z 26. februára 2013, Åkerberg Fransson, C‑617/10, bod 19 a citovanú judikatúru).
15

Pokiaľ sa HaTeFo zohľadňuje samostatne, možno ju kvalifikovať ako „MSP“. Naopak, vzhľadom na počet zamestnancov a ročný obrat spoločnosti X, by to neplatilo v prípade, že by sa HaTeFo mala zohľadniť ako spoločnosť prepojená so spoločnosťou X.
8

Článok 14 tejto smernice uvádza: „1. Ak sa poskytuje ubytovanie, malo by mať jednu z uvedených podôb, alebo ich kombináciu: a) priestory používané na účely ubytovávania žiadateľov počas preskúmavania žiadostí o azyl podaných na hranici; b) ubytovacie centrá, ktoré zabezpečujú primeranú životnú úroveň; c) súkromné domy, byty, hotely alebo iné zariadenia prispôsobené na účely ubytovávania žiadateľov. … 3. Členské štáty zabezpečia v prípade, že to prichádza do úvahy, aby maloleté deti žiadateľov alebo žiadatelia, ktorí sú maloletými osobami, boli umiestnené spolu so svojimi rodičmi alebo s dospelým rodinným príslušníkom, ktorý je za nich zodpovedný podľa právnych predpisov alebo na základe obyčajového práva. … 5. Osoby, ktoré pracujú v ubytovacích zariadeniach, musia byť primerane vyškolené a sú viazané povinnosťou zachovávať mlčanlivosť, ako je vymedzená vo vnútroštátnom práve v súvislosti s akýmikoľvek informáciami získanými počas výkonu práce. … 8. Členské štáty môžu vo výnimočných prípadoch ustanoviť spôsoby zabezpečovania materiálnych podmienok prijímania, ktoré sa odlišujú od spôsobov uvedených v tomto článku, na primeranú dobu, ktorá má byť čo najkratšia, ak: — je potrebné počiatočné posúdenie špeciálnych potrieb žiadateľa, — materiálne podmienky prijímania, ako sú uvedené v tomto článku, nie sú v určitej zemepisnej oblasti k dispozícii, — sú vyčerpané ubytovacie kapacity, ktoré sú bežne k dispozícii, — ak je žiadateľ o azyl vo väzbe alebo zadržiavaný v mieste hraničného priechodu. Tieto odlišné podmienky musia v každom prípade pokrývať základné potreby.“
2

Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi directeur général des douanes et droits indirects (generálny riaditeľ pre clá a nepriame dane) a chef de l’agence de la direction nationale du renseignement et des enquêtes douanière (riaditeľ agentúry národného riaditeľstva pre colné informácie a vyšetrovanie) na jednej strane a Humeau Beaupréau SAS (ďalej len „Humeau“), spoločnosťou založenou podľa francúzskeho práva, na druhej strane vo veci zaradenia dielov, ktoré sú potrebné na výrobu topánok určených na športovú činnosť a boli dovážané od mája 1998 do novembra 2000 z Číny, do KN.
35

Preto ak, ako to uvádza samotný vnútroštátny súd v bode 72 svojho návrhu na začatie prejudiciálneho konania, z článku 160 ods. 2 Zákonníka o daňovom konaní a konaní vo veciach sociálneho zabezpečenia vyplýva, že vnútroštátny súd je povinný konštatovať existenciu daňového podvodu v prípade, ak ex offo preskúmava súlad opravného daňového výmeru, ktorým sa spochybňuje odpočet DPH vykonaný zdaniteľnou osobou, s vnútroštátnym právom, musí tiež ex offo vzniesť požiadavku práva Únie, ktorá bolo pripomenutá v predchádzajúcom bode tohto rozsudku, v súlade s cieľom smernice 2006/112, ktorým je boj proti podvodom, daňovým únikom a prípadným zneužitiam.
31

Hoci Súdny dvor už zdôraznil, že účelom článku 5 ods. 3 nariadenia č. 44/2001 nie je práve poskytnúť slabšej strane zvýšenú ochranu (pozri v tomto zmysle rozsudok z 25. októbra 2012, Folien Fischer a Fofitec, C‑133/11, bod 46), okrem toho treba tiež poznamenať, že výklad pána Kainza, v zmysle ktorého by miestom, kde došlo k príčinnej udalosti, malo byť miesto, kde bol sporný výrobok odovzdaný konečnému spotrebiteľovi alebo ďalšiemu predajcovi, by vôbec nezabezpečil, že uvedený spotrebiteľ sa bude môcť v každom prípade obrátiť na súdy, kde má bydlisko, keďže toto miesto by sa mohlo nachádzať aj inde, a to aj v inej krajine.
3

Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku [108 ZFEÚ] (Ú. v. ES L 83, s. 1; Mim. vyd. 08/001, s. 336) vo svojom článku 14 s názvom „Vymáhanie pomoci“ stanovuje: „1. Kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu (ďalej sa označuje len ako ‚rozhodnutie o vymáhaní‘). Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva spoločenstva. 2. Pomoc, ktorá sa má vymáhať podľa rozhodnutia o vymáhaní, bude zahŕňať úrok s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou. Úrok bude splatný od dátumu, kedy protiprávna pomoc bola k dispozícii príjemcovi, do dátumu jej vymáhania. 3. Bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek nariadenie Súdneho dvora [Európskej únie] podľa článku [278 ZFEÚ], vymáhanie sa bude realizovať bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva daného členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie. Na tento účel a v prípade konania na národných súdoch dané členské štáty podniknú všetky potrebné kroky, ktoré sú k dispozícii v ich príslušných právnych systémoch, vrátane predbežných opatrení, bez dopadu na právo [Únie].“
8

Článok 49 smernice 2004/17 s názvom „Informácie pre žiadateľov o kvalifikáciu, záujemcov a uchádzačov“ vo svojich odsekoch 1 a 2 stanovuje: „1. Obstarávatelia podľa možnosti čo najskôr informujú príslušné hospodárske subjekty o rozhodnutiach prijatých v súvislosti s uzatvorením rámcovej dohody, so zadaním zákazky alebo s prijatím do dynamického obstarávacieho systému, vrátane dôvodov každého rozhodnutia o neuzatvorení rámcovej dohody alebo o nezadaní zákazky, v súvislosti s ktorou boli pozvaní do súťaže, alebo s opätovným začatím konania alebo pri nepoužití dynamického obstarávacieho systému; takéto informácie sa poskytujú písomne, ak sú o to obstarávatelia požiadaní. 2. Na žiadosť dotknutej strany obstarávatelia podľa možnosti čo najskôr informujú: — každého neúspešného záujemcu o dôvodoch zamietnutia jeho žiadosti, — každého neúspešného uchádzača o dôvodoch neprijatia jeho ponuky, vrátane prípadov uvedených v článku 34 ods. 4 a 5, o dôvodoch ich rozhodnutia o nerovnocennosti alebo ich rozhodnutia, že práce, dodávky tovaru alebo služby nespĺňajú výkonnostné alebo funkčné požiadavky, — každého uchádzača, ktorý predložil prijateľnú ponuku, o charakteristikách a relatívnych výhodách vybranej ponuky, ako aj o mene úspešného uchádzača alebo zmluvných stranách rámcovej dohody. Lehota na odpoveď nesmie za žiadnych okolností prekročiť 15 dní od doručenia písomnej žiadosti. Obstarávatelia však môžu rozhodnúť, že určité informácie o zadávaní zákazky alebo o uzatvorení rámcovej dohody alebo o prijatí do dynamického obstarávacieho systému, ktoré sú uvedené v odseku 1, sa nezverejnia, ak by zverejnenie takýchto informácií bránilo vymožiteľnosti práva, alebo bolo inak v rozpore s verejným záujmom, alebo by tým boli dotknuté oprávnené obchodné záujmy hospodárskeho subjektu, ktorému sa zákazka zadáva, alebo by mohlo brániť spravodlivej hospodárskej súťaži medzi hospodárskymi subjektmi.“
14

Rovnako ani okolnosť, že mesto Hamburg kontroluje univerzitu i HIS, nepostačuje na to, aby uvedená podmienka bola splnená, lebo taká forma „nepriamej kontroly“ nemá nijakú oporu v judikatúre Súdneho dvora. Vergabekammer navyše poznamenáva, že univerzita disponuje autonómiou a že kontrola zákonnosti a účelnosti, ktorú voči nej vykonáva mesto Hamburg vo vzťahu k správe zverených prostriedkov, sa nerovná riadiacej právomoci, ktorou musí disponovať verejný obstarávateľ. Nemožno hovoriť ani o kontrole, ktorú by mesto Hamburg vykonávalo nad spoločnosťou HIS, keďže mesto nemá stáleho zástupcu v dozornej rade tejto spoločnosti.
—

Associazione fra produttori per la tutela del „Salame Felino“, La Felinese Salumi SpA, Salumificio Monpiù Srl, Salumi Boschi Fratelli SpA, Gualerzi SpA, Alinovi Tullio di Alinovi Giorgio & C. Snc, Salumificio Gastaldi di Gastaldi Franco & C. Snc, Boschi Cav. Umberto SpA, Fereoli Mario & Figlio Snc, Salumificio Ducale Snc di Morini & Tortini, Fereoli Gino & Figlio Snc, Ronchei Srl a Salumificio B.R.B. Snc, v zastúpení: S. Magelli, avvocato,
34

Napokon v prípade, ak by sa musela konštatovať nekalá povaha bodu III/2, podľa vnútroštátneho súdu je ešte nastolená otázka, či zásada vyplývajúca z článku 6 ods. 1 smernice 93/13 a uvedená v bode 73 rozsudku Banco Español de Crédito (C‑618/10, EU:C:2012:349), sa uplatňuje aj vtedy, ak, ako je to vo veci samej, zmluva o úvere nemôže ďalej existovať po odstránení uvedenej podmienky. Ak by to tak malo byť, Kúria sa pýta, či táto zásada bráni tomu, aby vnútroštátny súd zmenil túto podmienku tak, aby sa odstránila jej nekalá povaha, predovšetkým jej nahradením ustanovením vnútroštátneho práva dispozitívnej povahy, ako to urobil odvolací súd.
15

Na podporu tejto žaloby Ordre des architectes poukazuje na porušenie článku 50 a článku 52 písm. a) zákona z 26. júna 1963. Uvedené kráľovské nariadenie totiž oslobodzovalo všetkých štátnych príslušníkov zmluvného štátu Dohody o EHP alebo iného členského štátu, ako je Belgické kráľovstvo, ktorí sú držiteľmi diplomu, osvedčenia alebo iného dokladu uvedeného v článku 1 ods. 2/2, prílohe 1 písm. b) a prílohe 2 písm. a) a b) zákona z 20. februára 1939, od povinnosti vykonať odbornú prax. Nepodmieňoval však toto oslobodenie dodržaním podmienok, na základe ktorých možno overiť, či tento štátny príslušník vykonal v zahraničí činnosti, ktoré možno považovať za odbornú prax. Toto kráľovské nariadenie tak stanovovalo mechanizmus všeobecného oslobodenia od povinnosti vykonať odbornú prax v závislosti od kvalifikácií, ktoré taxatívne vymedzuje, pričom nepodmieňuje toto oslobodenie skutočnosťou, či domovský členský štát umožňuje alebo neumožňuje osobe s týmito kvalifikáciami prístup k povolaniu. Okrem toho prílohy V a VI smernice 2005/36 neboli správne prebraté do belgického práva, konkrétne do prílohy 1 písm. b) a prílohy 2 písm. a) a b) zákona z 20. februára 1939. To má za následok, že držitelia diplomov architekta, ktorí nie sú držiteľmi dodatočného osvedčenia, ktoré im umožňuje prístup k povolaniu architekta v ich domovskom členkom štáte, môžu mať prístup k tomuto povolaniu v Belgicku bez toho, aby im Ordre des architectes uložil povinnosť vykonať odbornú prax, keďže kráľovské nariadenie z 23. marca 2011 stanovuje oslobodenie od tejto povinnosti.
34

V tomto kontexte Súdny dvor už viackrát zdôraznil, že vnútroštátny súd má ex offo posúdiť nekalú povahu zmluvnej podmienky patriacej do pôsobnosti smernice a tým odstrániť nerovnováhu medzi spotrebiteľom a predajcom alebo dodávateľom, hneď ako je oboznámený s právnymi a so skutkovými okolnosťami potrebnými na tento účel (rozsudok Aziz, EU:C:2013:164, bod 46 a citovaná judikatúra).
14

Vnútroštátny súd uvádza, že na účely zatriedenia výrobku do položky 3004 z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že je rozhodujúce, aby tento výrobok mal definovaný terapeutický alebo profylaktický profil, ktorého účinok sa sústreďuje na presne vymedzené funkcie ľudského organizmu, alebo aby mohol byť použitý pri prevencii alebo liečbe choroby alebo ochorenia. Vzhľadom na to, že predmetné výrobky majú účinky na liečbu alebo prevenciu podvýživy, ktorá vyplýva z choroby, nemali by byť zatriedené do tejto položky. Vnútroštátny súd však vyjadruje pochybnosti, pokiaľ ide o tento záver.
28

Podľa Finanzgericht München nie je článok 107 ods. 6 nariadenia č. 574/72 vhodným ustanovením pre menový prepočet sociálnych dávok na účely výpočtu rozdielového doplatku k rodinným prídavkom na základe článku 10 tohto nariadenia, keďže nespresňuje dátum, ku ktorému sa má tento prepočet uskutočniť. Použitie článku 107 ods. 6 uvedeného nariadenia by okrem toho viedlo k tomu, že postup výpočtu dávok, ktoré sa vyplácajú veľkému počtu príjemcov počas dlhšieho obdobia, by bol pre príslušný orgán v praxi zložitejší, pretože by tento orgán musel vypočítavať výšku týchto dávok u každého jednotlivého príjemcu ku každému dňu ich výplaty individuálne. V práve Únie je právna medzera, ktorú je potrebné zaplniť analogickým použitím článku 107 ods. 1 toho istého nariadenia.
12

Článok 4 uvedeného návrhu s názvom „Usadenie“ upravuje vo svojich odsekoch 1 a 2: „1. Na účely tejto smernice sa finančná inštitúcia považuje za usadenú na území zúčastneného členského štátu, ak je splnená niektorá z týchto podmienok: … g) je stranou finančnej transakcie so štruktúrovaným produktom alebo s jedným z finančných nástrojov uvedených v oddiele C prílohy I k smernici 2004/39/ES vydaným na území uvedeného členského štátu okrem nástrojov uvedených v bodoch 4 až 10 uvedeného oddielu, s ktorými sa neobchoduje v organizovanej platforme, a koná na vlastný účet alebo na účet inej osoby, alebo koná v mene strany transakcie. 2. Osoba, ktorá nie je finančnou inštitúciou, sa považuje za usadenú v zúčastnenom členskom štáte, ak je splnená niektorá z týchto podmienok: … c) je stranou finančnej transakcie so štruktúrovaným produktom alebo s jedným z finančných nástrojov uvedených v oddiele C prílohy I k smernici 2004/39/ES vydaným na území uvedeného členského štátu, s výnimkou nástrojov uvedených v bodoch 4 až 10 uvedeného oddielu, s ktorými sa neobchoduje v organizovanej platforme.“
32

Komisia odpovedá na každý z piatich dôvodov, ktoré Acino uvádza na podporu svojho odvolania, no na úvod namieta neprípustnosť odvolania najmä vzhľadom na to, že druhý, tretí a štvrtý odvolací dôvod sa zakladajú na tých istých tvrdeniach, ako sú tvrdenia uvedené v pôvodnej žalobe, a jasne neuvádzajú, aké nesprávne právne posúdenia obsahuje napadnutý rozsudok. Ďalej, hoci prvý a piaty odvolací dôvod odkazujú na údajné nesprávne posúdenia Všeobecného súdu, Komisia usudzuje, že aj tieto tvrdenia sú neprípustné, keďže vo veľkej miere spočívajú na skutkových okolnostiach, ktorých posúdenie patrí do výlučnej právomoci Všeobecného súdu.
23

Vzhľadom na to, že v rozhodnutí vnútroštátneho súdu nie sú uvedené nijaké údaje, ktoré by súd rozhodujúci v spore mal na účely posúdenia zákonnosti napadnutého rozhodnutia zobrať do úvahy v čase, keď rozhoduje, však treba konštatovať, že smernica 2001/42 sa neuplatňuje na spor vo veci samej, lebo povolenie dotknuté vo veci samej, ktoré bolo vydané 18. decembra 2003, ako aj ministerská vyhláška z 10. mája 2004, ktorá ho potvrdzuje, boli prijaté pred uplynutím lehoty na jej prebratie (pozri analogicky rozsudok Commune de Braine‑le‑Château a i., C‑53/02 a C‑217/02, EU:C:2004:205, bod 45).
4

Prvá časť KN obsahuje súbor úvodných ustanovení. V tejto časti v I. oddiele venovanom všeobecným pravidlám pododdiel A s názvom „Všeobecné pravidlá na interpretáciu [KN]“ uvádza: „Zatrieďovanie tovaru do [KN] sa riadi nasledujúcimi zásadami: 1. Názvy tried, kapitol a podkapitol majú len orientačný charakter; na právne účely sa zatriedenie určuje podľa znenia položiek a príslušných poznámok k triedam alebo kapitolám, a ak tieto položky alebo poznámky nevyžadujú inak, podľa nasledujúcich ustanovení. 2. … b) Každá zmienka o materiáli alebo látke v položke sa vzťahuje aj na zmesi alebo kombinácie tohto materiálu alebo tejto látky s ostatnými materiálmi alebo látkami. Každá zmienka o tovare z daného materiálu alebo látky sa vzťahuje aj na tovar pozostávajúci úplne alebo čiastočne z takéhoto materiálu alebo látky. Zatriedenie tovaru pozostávajúceho z viac ako jedného materiálu alebo látky sa vykoná podľa zásad uvedených v pravidle 3. 3. Ak má byť tovar podľa pravidla 2 písm. b) alebo z nejakých iných dôvodov prima facie zatriedený do dvoch alebo viacerých položiek, zatriedenie sa vykoná takto: a) položka s najšpecifickejším opisom musí mať prednosť pred položkami so všeobecnejším opisom. Ak sa však dve alebo viac položiek, a to každá z nich, vzťahuje na časť materiálov alebo látok, ktoré tvoria zmiešaný alebo zložený výrobok, alebo len na časť výrobkov zo súpravy dodávanej na predaj v malom, tieto položky sa považujú vo vzťahu k týmto výrobkom za rovnako špecifické, aj ak jedna z nich obsahuje úplnejší alebo presnejší opis tovaru; b) zmesi, tovar zložený z rôznych materiálov alebo skladajúci sa z rôznych komponentov a tovar dodávaný v súpravách na predaj v malom, ktoré sa nemôžu zatriediť podľa pravidla 3 písm. a), sa zatriedia podľa materiálu alebo komponentu, ktorý im dáva podstatný charakter, ak je možné ho určiť; c) ak sa tovar nemôže zatriediť podľa pravidla 3 písm. a) alebo b), zatriedi sa do poslednej položky v numerickom poradí položiek, ktoré prichádzajú do úvahy. …“
14

Článok 3 uvedeného nariadenia s názvom „Povinnosti dodávateľov“ stanovuje: „1. Dodávatelia zabezpečujú, aby sa: a) každý televízor dodal s vytlačeným štítkom vo formáte a s obsahom podľa prílohy V; … 3. Formát štítka podľa prílohy V sa uplatňuje v súlade s týmto harmonogramom: a) Pre televízory umiestnené [uvedené – neoficiálny preklad] na trh od 30. novembra 2011 musia byť štítky pre televízory s triedami energetickej efektívnosti: i) A, B, C, D, E, F, G v súlade s bodom 1 prílohy V alebo ak to dodávatelia považujú za vhodné, v súlade s bodom 2 prílohy V; ii) A+ v súlade s bodom 2 prílohy V; iii) A++ v súlade s bodom 3 prílohy V; iv) A+++ v súlade s bodom 4 prílohy V. b) V prípade televízorov umiestnených [uvedených – neoficiálny preklad] na trh od 1. januára 2014 musia byť štítky televízorov s triedami energetickej efektívnosti A+, A, B, C, D, E, F v súlade s bodom 2 prílohy V alebo ak to dodávatelia považujú za vhodné, v súlade s bodom 3 prílohy V; c) V prípade televízorov umiestnených [uvedených – neoficiálny preklad] na trh od 1. januára 2017 musia byť štítky televízorov s triedami energetickej efektívnosti A++, A+, A, B, C, D, E v súlade s bodom 3 prílohy V alebo ak to dodávatelia považujú za vhodné, v súlade s bodom 4 prílohy V; d) V prípade televízorov umiestnených [uvedených – neoficiálny preklad] na trh od 1. januára 2020 musia byť štítky televízorov s triedami energetickej efektívnosti A+++, A++, A+, A, B, C, D v súlade s bodom 4 prílohy V.“