Hoci Európska centrálna banka má pri prijatí všeobecne záväzného aktu povinnosť starostlivosti vo vzťahu k svojim zamestnancom, táto povinnosť nemôže administratívu nútiť k porušeniu rozsahu uplatniteľných ustanovení. Je pravda, že pôvodná príloha III podmienok zamestnávania zamestnancov ani mandát dozorného výboru síce výslovne nezakazujú prerokovanie zmien navrhovaných v rámci systému sociálneho zabezpečenia s uvedeným výborom, nič to však nemení na skutočnosti, že jednak z týchto ustanovení nevyplýva povinnosť ich prerokovať, a jednak dozorný výbor má právo vydávať stanoviská len k otázkam týkajúcim sa všeobecného fungovania dôchodkového plánu. Za týchto okolností nemožno Banke vytýkať, že nezohľadnila záujem zamestnancov, keď sa rozhodla neprerokovať zavedenie dôchodkového systému s dozorným výborom.

Z tejto povinnosti sú vylúčené vnútorné prípravné dokumenty, ku ktorým môže Banka v zásade odoprieť prístup iným než svojim rozhodovacím orgánom. To isté platí s ohľadom na prípravné dokumenty pre zasadnutia Rady guvernérov, Výkonnej rady a Generálnej rady, ako aj prezentácie premietané na týchto zasadnutiach. Okrem toho, pokiaľ ide o zápisnice z rokovaní Rady guvernérov, Výkonnej rady a Generálnej rady, podľa článku 10 ods. 4 Protokolu o štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky a článku 23 ods. 1 rokovacieho poriadku Banky sú zasadnutia orgánov Banky dôverné; Rada guvernérov však môže poveriť prezidenta Banky na zverejnenie výsledku svojich rokovaní. Za týchto okolností Banka nie je povinná ich z vlastného podnetu oznamovať dozornému výboru.

Povinnosť prerokovať, ktorú má Európska centrálna banka v rámci reformy jej systému sociálneho zabezpečenia, znamená, že dozornému výboru pre dôchodkový plán musí poskytovať relevantné informácie v priebehu celého postupu prerokovania, aby uvedenému výboru umožnila čo najširšiu a najúčinnejšiu účasť na tomto postupe. Na tento účel mu Banka musí poskytovať všetky nové relevantné informácie až do okamihu ukončenia uvedeného postupu.

Prerokovanie s výborom zamestnancov obsahuje len právo byť vypočutý. Hoci predchádzajúce prerokovanie s týmto výborom predstavuje základný prvok sociálneho dialógu, pretože výboru umožňuje účinne sa zapájať do rozhodovacieho procesu o určitých otázkach týkajúcich sa záujmov zamestnancov, nič to nemení na tom, že ide o jednu skromnú formu účasti na rozhodovaní, pretože administratíve v žiadnom prípade neukladá povinnosť vyhovieť pripomienkam, ktoré pri tomto prerokovaní výbor zamestnancov predloží. Pokiaľ sa nemá narušiť užitočný účinok povinnosti prerokovania s uvedeným výborom, administratíva musí prísne dodržať túto povinnosť vždy, keď prerokovanie s výborom zamestnancov môže mať vplyv na obsah aktu, ktorý sa má prijať.

Prezident Európskej centrálnej banky nie je povinný prijať nijaké opatrenia, a teda ani zvolať zasadnutie Výkonnej rady Banky s cieľom odovzdať členom Výkonnej rady a Rady guvernérov list od výboru zamestnancov. Hoci je pravda, že podľa článku 6 rokovacieho poriadku Banky môže jej prezident zvolávať zasadnutia Výkonnej rady, ak to uzná za potrebné, a že článok 4 rokovacieho poriadku Výkonnej rady stanovuje pre Výkonnú radu možnosť prijímať rozhodnutia prostredníctvom telekonferencie, nič to nemení na skutočnosti, že len uvedenému prezidentovi prináleží posúdiť nevyhnutnosť zvolať také zasadnutie Výkonnej rady alebo zorganizovať telekonferenciu.

Hoci platí, že článok 6.3 pôvodnej prílohy III podmienok zamestnávania Banky stanovuje, že Banka zaplatí zo svojich všeobecných aktív dodatočné príspevky, ktoré Rada guvernérov podľa názoru poistných matematikov uzná za vhodné, v prípade, že uvedená rada dospeje k presvedčeniu, že do budúcna nie je vhodné zachovávať povinnosť banky platiť dodatočné príspevky do plánu, nie je Banka povinná takú platbu vykonať. Taktiež nemožno dôvodne tvrdiť, že Európska centrálna banka mala znovu nastoliť finančnú rovnováhu plánu navýšením svojich pravidelných príspevkov podľa článku 6.6 pôvodnej prílohy III podmienok zamestnávania. Zo znenia tohto ustanovenia totiž vyplýva, že také rozhodnutie závisí v plnej miere od posúdenia Rady guvernérov.

V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia má Európska centrálna banka povinnosť prijať opatrenia, ktoré považuje za vhodné na nápravu štrukturálnej straty vo svojom dôchodkovom pláne.

Poistno‑matematická rovnováha dôchodkového systému úradníkov Únie, ktorej podmienky sú upravené v prílohe XII služobného poriadku, predpokladá zohľadnenie ekonomických vývojov a finančných zmien z dlhodobého hľadiska a vyžaduje komplexné štatistické výpočty. Práve z tohto dôvodu disponuje normotvorca Únie širokou mierou voľnej úvahy pri úprave spôsobu dosiahnutia poistno‑matematickej rovnováhy uvedeného systému sociálneho zabezpečenia. To isté musí platiť aj s ohľadom na právny rámec zavedený Radou guvernérov Európskej centrálnej banky, ktorá tiež disponuje širokou mierou voľnej úvahy na zaručenie poistno‑matematickej rovnováhy systému sociálneho zabezpečenia uplatniteľného na zamestnancov Banky. Ak ide o oblasť, v ktorej normotvorca disponuje širokou mierou voľnej úvahy, kontrola proporcionality sa však obmedzuje výlučne na skúmanie zjavnej nevhodnosti predmetného opatrenia vo vzťahu k cieľu, ktorý je príslušná inštitúcia povinná sledovať.

Hoci pracovné vzťahy medzi Bankou a jej zamestnancami sú zmluvnej povahy, z článku 9 písm. a) uvedených podmienok zamestnávania tiež vyplýva, že tieto vzťahy sa riadia pracovnými zmluvami uzatvorenými v súlade s uvedenými podmienkam zamestnávania. Z toho vyplýva, že ustanovenia uvedených podmienok zamestnávania a ich pôvodnej prílohy III týkajúce sa systému sociálneho zabezpečenia banky tvoria súčasť pracovných zmlúv zamestnancov. V tejto súvislosti nemožno podmienky zamestnávania považovať za kolektívne zmluvy v zmysle článku 2 ods. 2 písm. j) bodu i) smernice 91/533 o povinnosti zamestnávateľa informovať zamestnancov o podmienkach vzťahujúcich sa na zmluvu alebo na pracovno‑právny vzťah, pretože boli jednostranne prijaté samotnou Radou guvernérov pri výkone regulačnej právomoci, ktorá jej vyplýva z článku 36.1 Protokolu o štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a neboli predmetom rokovaní medzi zamestnancami a inštitúciou.

Keďže pracovné zmluvy boli uzavreté v súlade s podmienkami zamestnávania podľa uvedeného článku 9 písm. a), znamená to, že podpisom prebratia listu obsahujúceho ponuku zamestnania upraveného v článku 10 písm. a) podmienok zamestnávania, pristupujú zamestnanci k podmienkam zamestnávania bez toho, aby mohli jednotlivo vyjednávať o ktoromkoľvek dojednaní. Súhlasný prejav vôle strán je tu čiastočne limitovaný akceptovaním práv a povinností zakotvených v podmienkach zamestnávania. Tieto pracovné zmluvy sú zmluvami založenými v širokej miere na služobnom poriadku a už vo fáze ich uzatváranie je zmluvná voľnosť budúcich zamestnancov veľmi malá. Isteže, zmluvy môžu obsahovať ďalšie dojednania, s ktorými zamestnanec pri rokovaniach súhlasil, týkajúce sa napríklad podstatných vlastností úloh, ktoré mu boli pridelené. Pre riadiace orgány Banky existencia takých dojednaní však nepredstavuje sama osebe prekážku vo výkone voľnej úvahy, ktorou disponujú pri prijímaní opatrení, ktoré si vyžadujú povinnosti všeobecného záujmu vyplývajúce z osobitného poslania uloženého banke. S cieľom čeliť takým záujmom služby a najmä aby sa služba prispôsobila novým potrebám, môžu byť tieto orgány nútené prijať rozhodnutia alebo jednostranné opatrenia, ktoré môžu zmeniť okrem iného podmienky výkonu pracovných zmlúv. Z toho vyplýva, že pri výkone tejto právomoci sa riadiace orgány Banky nenachádzajú v situácii, ktorá by sa líšila od situácie, v akej sa nachádzajú riadiace orgány iných orgánov a inštitúcií Únie vo svojich vzťahoch so zamestnancami.

V dôsledku toho ustanovenia podmienok zamestnávania zamestnancov Európskej centrálnej banky, ako aj pôvodnej prílohy III týkajúcej sa dôchodkového plánu nemožno považovať za nedotknuteľné podmienky pracovného vzťahu medzi Bankou a jej zamestnancami v tom zmysle, že by Európska centrálna banka nemala z právneho hľadiska bez súhlasu svojich zamestnancov možnosť zmeniť ich a že keby tak urobila, porušila by základné podmienky ich pracovných zmlúv.

(pozri body 373 – 375 a 377 – 380)

Súdny dvor: 14. októbra 2004, Pflugradt/ECB, C‑409/02 P, body 34 až 37, 49 a 53

Súd prvého stupňa: 18. októbra 2001, X/ECB, T‑333/99, bod 61