Vec T‑511/09

Niki Luftfahrt GmbH

proti

Európskej komisii

„Štátna pomoc — Pomoc na reštrukturalizáciu poskytnutá Rakúskom v prospech skupiny Austrian Airlines — Rozhodnutie, ktorým sa pomoc vyhlasuje za zlučiteľnú so spoločným trhom s výhradou dodržania určitých podmienok — Privatizácia skupiny Austrian Airlines — Určenie príjemcu pomoci — Usmernenia pre štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach“

Abstrakt – Rozsudok Všeobecného súdu (ôsma komora) z 13. mája 2015

Podľa článku 44 ods. 1 písm. c) Rokovacieho poriadku Všeobecného súdu musí každá žaloba obsahovať predmet konania a zhrnutie žalobných dôvodov, na ktorých je založená. Tieto údaje musia byť dostatočne jasné a presné, aby si žalovaný mohol pripraviť svoju obhajobu a aby súd Únie mohol uskutočniť súdne preskúmanie. S cieľom zaručiť právnu istotu a riadny výkon spravodlivosti je teda potrebné, aby hlavné skutkové a právne okolnosti, na ktorých sa žaloba zakladá, vyplývali aspoň stručne, ale koherentne a zrozumiteľne, zo znenia samotnej žaloby. Údajná nemožnosť žalovanej vyjadriť sa k tvrdeniam žalobkyne v dôsledku právnej povinnosti pritom nemôže preukázať existenciu porušenia formálnych náležitostí stanovených v článku 44 ods. 1 písm. c) rokovacieho poriadku, ktorá by mohla viesť k neprípustnosti žaloby. (pozri body 65, 66)

Fyzická alebo právnická osoba, ktorá podľa článku 263 štvrtého odseku ZFEÚ môže napadnúť akt uvedený v prvom odseku tohto ustanovenia, môže bez obmedzenia uplatňovať všetky dôvody uvedené v druhom odseku toho istého článku. Akékoľvek obmedzenie práva takého žalobcu uviesť žalobné dôvody na zrušenie, ktoré považuje za primerané, teda musí byť s ohľadom na skutočnosť, že by predstavovalo aj obmedzenie práva na účinný prostriedok nápravy zakotveného v článku 47 Charty základných práv Európskej únie, stanovené právom Únie v zmysle článku 52 ods. 1 tejto Charty a musí byť v súlade s požiadavkami tohto druhého ustanovenia. Konkrétnejšie musí byť pri dodržaní zásady proporcionality nevyhnutné a skutočne zodpovedať cieľom všeobecného záujmu, ktoré sú uznané Úniou, alebo potrebe na ochranu práv a slobôd iných osôb. Pokiaľ ide o povinnosť Komisie stanovenú v článku 339 ZFEÚ nezverejňovať informácie, na ktoré sa z dôvodu ich povahy vzťahuje profesijné tajomstvo, najmä údaje o podnikoch, ich obchodných vzťahoch alebo režijných cenách, teda povinnosť pripomenutú v článku 24 nariadenia č. 659/1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 88 ES, žiadne z uvedených ustanovení výslovne nestanovuje, že žalobné dôvody založené na častiach rozhodnutia, ktoré je predmetom žaloby, ktoré boli zakryté vo verejnom znení tohto rozhodnutia a ku ktorým získala žalobkyňa prístup až vtedy, keď jej bolo bez schválenia Komisie doručené úplné dôverné znenie tohto rozhodnutia, sa majú zamietnuť ako neprípustné. Okrem toho povinnosť Komisie rešpektovať profesijné tajomstvo sa stáva bezpredmetnou, lebo žalobkyňa, ako aj ostatné zainteresované strany už o predmetných informáciách vedela a pojednávanie pred Všeobecným súdom sa uskutočnilo s vylúčením verejnosti. (pozri body 67 – 71, 82, 83, 87, 89, 90)

Aj keby sa preukázala skutočnosť, že žalobkyňa, ktorá už mala prístup k úplným informáciám obsiahnutým v úplnom znení rozhodnutia prijatého Komisiou v oblasti štátnej pomoci a ktorá nie je viazaná povinnosťou rešpektovať profesijné tajomstvo stanovenou v článku 339 ZFEÚ a článku 24 nariadenia č. 659/1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 88 ES, použila v rámci konania pred súdom Únie informácie získané neoprávneným spôsobom, nejde o okolnosť, ktorá by odôvodňovala, že žaloba podaná na základe článku 263 ZFEÚ bude odmietnutá ako neprípustná podľa článku 44 Rokovacieho poriadku Všeobecného súdu z dôvodu, že takýto postup by mohol narušiť systém kontroly štátnej pomoci, keďže by odradil hospodárske subjekty od toho, aby Komisii v rámci preskúmania štátnej pomoci zverili dôverné informácie. (pozri body 91 – 96)

Pozri text rozhodnutia. (pozri body 104, 111, 118)

Pozri text rozhodnutia. (pozri body 105 – 107, 114)

Pozri text rozhodnutia. (pozri body 122, 123)

Pozri text rozhodnutia. (pozri body 124 – 126)

Pozri text rozhodnutia. (pozri body 127, 188)

Ak bol podnik, ktorému bola poskytnutá štátna pomoc, odkúpený za trhovú cenu, to znamená za najvyššiu cenu, akú by bol súkromný investor pôsobiaci v bežných podmienkach hospodárskej súťaže ochotný zaplatiť za tento podnik v situácii, v akej sa podnik nachádzal, najmä po tom, čo mu bola poskytnutá štátna pomoc, v takom prípade bol prvok pomoci ohodnotený trhovou cenou a zahrnutý v kúpnej cene. Za týchto podmienok sa nemožno domnievať, že kupujúci mal prospech z výhody oproti iným hospodárskym subjektom na trhu. (pozri bod 133)

Pozri text rozhodnutia. (pozri body 142 – 149)

V oblasti štátnej pomoci je jednou zo zásad stanovených v bode 13 usmernení pre štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach to, že je zakázané poskytnúť podniku v ťažkostiach, ktorý patrí väčšej obchodnej skupine, pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, pokiaľ dané ťažkosti nie sú jeho vlastné a sú výsledkom svojvoľného rozvrhnutia nákladov v rámci danej skupiny alebo pokiaľ má skupina prostriedky na to, aby tieto ťažkosti sama vyriešila. Cieľom tohto zákazu je teda zabrániť skupine podnikov, aby zaťažila štát nákladmi na plán reštrukturalizácie jedného z podnikov v tejto skupine, pokiaľ je tento podnik v ťažkostiach a samotná skupina je ich pôvodcom alebo má prostriedky na to, aby týmto ťažkostiam sama čelila. V tejto súvislosti je cieľom rozšírenia zákazu poskytovania pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu podnikom v ťažkostiach, ktoré sú prevzaté väčšou obchodnou skupinou, zabrániť skupine podnikov, aby uvedený zákaz obchádzala tým, že by využila okolnosť, že podnik, ktorý sa preberá, tejto skupine ešte v čase, keď sa mu vypláca pomoc na reštrukturalizáciu, formálne nepatrí. (pozri body 159, 160, 171)

Reštrukturalizácia obvykle zahŕňa v zmysle usmernení pre štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach priemyselný aspekt, ktorý stanovuje opatrenia smerujúce k reorganizácii a racionalizácii činností podniku, a finančný aspekt, ktorý môže mať formu najmä kapitálovej injekcie alebo zníženia zadlženia. V tomto zmysle sa reštrukturalizácia nemôže obmedzovať len na finančnú pomoc. To však neznamená, že pomoc na reštrukturalizáciu musí nevyhnutne financovať opatrenia prijaté v rámci priemyselného aspektu reštrukturalizácie. Treba zohľadniť bod 43 usmernení, z ktorého vyplýva, že výška pomoci sa musí obmedziť na úplné minimum nákladov, ktoré sú nevyhnutné na vykonanie reštrukturalizácie v závislosti od existujúcich finančných zdrojov podniku. V prípade podniku, ktorý čelí značnému zadlženiu, pritom bude pomoc logicky určená najmä na zníženie dlhu, zatiaľ čo opatrenie priemyslovej reštrukturalizácie vykoná príjemca pomoci zo svojich vlastných zdrojov, ako aj z prípadného externého financovania za trhových podmienok. (pozri body 181, 182)

Z bodu 38 ods. 4 usmernení o leteckej doprave z roku 1994 vyplýva, že reštrukturalizácia nemôže viesť k zvýšeniu počtu strojov a ponúkaných sedadiel na dotknutých trhoch, ktorý je väčší ako rast týchto trhov. Toto obmedzenie však musí byť v súlade s cieľom stanoveným v bode 38 ods. 1 usmernení o leteckej doprave z roku 1994, ktorý bol prevzatý do bodu 38 usmernení pre štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach, a to že plán reštrukturalizácie musí umožniť, aby spoločnosť v primeranej lehote obnovila svoju dlhodobú životaschopnosť. Takýto cieľ by sa pritom dosiahol len ťažko, ak by kapacity spoločnosti, ktorá je príjemcom pomoci na reštrukturalizáciu, nemohli rásť rovnakým tempom ako jej konkurenti, a to predovšetkým za predpokladu rýchleho rastu trhu. (pozri body 190, 191, 193)

Pozri text rozhodnutia. (pozri body 215, 216)