Vec T‑342/07

Ryanair Holdings plc

proti

Európskej komisii

„Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Letecká doprava – Rozhodnutie, ktorým sa koncentrácia vyhlasuje za nezlučiteľnú so spoločným trhom – Posúdenie účinkov koncentrácie na hospodársku súťaž – Prekážky vstupu – Nárast efektívnosti – Záväzky“

Abstrakt rozsudku

1. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Vytvorenie alebo posilnenie dominantného postavenia – Analýza budúceho vývoja

(Nariadenie Rady č. 139/2004, článok 2 ods. 3 a článok 8 ods. 3)

2. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Preskúmanie Komisiou – Záväzky dotknutých podnikov, ktoré môžu viesť k tomu, že oznámená koncentrácia sa stane zlučiteľnou so spoločným trhom – Povinnosť Komisie preskúmať koncentráciu, tak ako bola zmenená záväzkami

(Nariadenie Rady č. 139/2004)

3. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Preskúmanie Komisiou – Posúdenia ekonomickej povahy – Diskrečná právomoc pri posúdení – Súdne preskúmanie – Hranice

(Nariadenie Rady č. 139/2004, článok 2)

4. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Koncentrácia medzi dvomi leteckými spoločnosťami

(Nariadenie Rady č. 139/2004)

5. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Vytvorenie alebo posilnenie dominantného postavenia – Nepriame dôkazy – Vysoké trhové podiely – Koncentrácia medzi dvomi leteckými spoločnosťami

(Nariadenie Rady č. 139/2004)

6. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Preskúmanie Komisiou – Definícia relevantného trhu – Koncentrácia medzi dvomi leteckými spoločnosťami

(Nariadenie Rady č. 139/2004)

7. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Kritériá – Celkové posúdenie – Posúdenie založené na nepriamych dôkazoch

(Nariadenie Rady č. 139/2004)

8. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Zohľadnenie aktuálnej a potenciálnej konkurencie – Existencia prekážok vstupu na trh

(Nariadenie Rady č. 139/2004)

9. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Zohľadnenie aktuálnej a potenciálnej konkurencie – Existencia prekážok vstupu na trh

(Oznámenie Komisie 2004/C 31/03, bod 74)

10. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Vytvorenie alebo posilnenie dominantného postavenia – Zohľadnenie nárastu efektívnosti – Kritériá – Kumulatívna povaha

(Nariadenie Rady č. 139/2004, odôvodnenie č. 29; oznámenie Komisie 2004/C 31/03, bod 78)

11. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Vytvorenie alebo posilnenie dominantného postavenia – Zohľadnenie nárastu efektívnosti – Kritériá – Overiteľnosť

(Nariadenie Rady č. 139/2004; oznámenie Komisie 2004/C 31/03, bod 86)

12. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Vytvorenie alebo posilnenie dominantného postavenia – Zohľadnenie nárastu efektívnosti – Kritériá – Viazanosť na koncentráciu

(Nariadenie Rady č. 139/2004; oznámenie Komisie 2004/C 31/03, bod 85)

13. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Posúdenie zlučiteľnosti so spoločným trhom – Vytvorenie alebo posilnenie dominantného postavenia – Zohľadnenie nárastu efektívnosti – Kritériá – Výhoda pre spotrebiteľov

(Nariadenie Rady č. 139/2004; oznámenie Komisie 2004/C 31/03, body 79, 80 a 84)

14. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Preskúmanie Komisiou – Záväzky dotknutých podnikov, ktoré môžu viesť k tomu, že oznámená koncentrácia sa stane zlučiteľnou so spoločným trhom – Zohľadnenie záväzkov predložených po lehote – Podmienky

(Nariadenie Rady č. 139/2004, článok 2 ods. 2, článok 6 ods. 2, článok 8 ods. 2 a článok 18 ods. 3; oznámenie Komisie o nápravných opatreniach akceptovateľných v zmysle nariadení č. 4064/89 a 447/98, bod 43)

15. Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Preskúmanie Komisiou – Záväzky dotknutých podnikov, ktoré môžu viesť k tomu, že oznámená koncentrácia sa stane zlučiteľnou so spoločným trhom – Kritériá

(Nariadenie Rady č. 139/2004)

1. Aby Komisia mohla vyhlásiť koncentráciu za nezlučiteľnú so spoločným trhom, musí v súlade s článkom 2 ods. 3 nariadenia č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi preukázať, že uskutočnenie oznámenej koncentrácie značne naruší efektívnu hospodársku súťaž na spoločnom trhu alebo na jeho podstatnej časti, najmä v dôsledku vytvorenia alebo posilnenia dominantného postavenia.

Takéto rozhodnutie prijaté podľa článku 8 ods. 3 nariadenia o koncentráciách sa zakladá na výsledku analýzy budúceho vývoja vykonanej Komisiou. Táto analýza spočíva v preskúmaní, ako by mohla oznámená koncentrácia zmeniť určujúce faktory stavu hospodárskej súťaže na danom trhu, aby sa zistilo, či by spôsobila významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže. Analýza si vyžaduje predstavenie rôznych reťazcov príčin a následkov na určenie, ktoré z nich sú najpravdepodobnejšie.

(pozri body 26, 27)

2. Ak účastníci koncentrácie počas správneho konania riadne navrhnú záväzky, aby dosiahli rozhodnutie o zlučiteľnosti so spoločným trhom, je Komisia povinná preskúmať koncentráciu v podobe zmenenej týmito záväzkami. Komisia má teda povinnosť preukázať, že tieto záväzky nespôsobujú zlučiteľnosť takto zmenenej koncentrácie so spoločným trhom.

(pozri bod 28)

3. Úvodné ustanovenia nariadenia č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi, a najmä jeho článok 2, zverujú Komisii určitú diskrečnú právomoc, predovšetkým pokiaľ ide o posúdenia ekonomickej povahy, a že súdne preskúmanie výkonu tejto právomoci, ktorá je podstatná pre vymedzenie pravidiel v oblasti koncentrácií, preto musí zohľadňovať mieru voľnej úvahy, ktorá tvorí základ pravidiel ekonomickej povahy tvoriacich súčasť úpravy koncentrácií.

Hoci súd Európskej únie uznáva, že Komisia má v ekonomických záležitostiach priestor pre voľnú úvahu, neznamená to, že by sa musel zdržať preskúmania toho, ako Komisia vyložila údaje ekonomickej povahy. Súd Únie musí totiž nielen preveriť vecnú správnosť predložených dôkazných prostriedkov, ich spoľahlivosť a súladnosť, ale aj preskúmať, či tieto dôkazné prostriedky predstavujú všetky relevantné údaje, ktoré treba zohľadniť pri posúdení komplexnej situácie, a či sú spôsobilé podložiť závery, ktoré sú z nich vyvodené.

(pozri body 29, 30)

4. Pri analýze súťažného vzťahu medzi dvomi leteckými spoločnosťami, účastníkmi koncentrácie, z ktorých jedna ponúka lety s nízkymi nákladmi a minimálnymi službami a druhá ponúka priemerné služby, sa Komisia môže domnievať, že tieto dve spoločnosti sú medzi všetkými konkurentmi nachádzajúcimi sa na rôznych letových trasách dotknutých operáciou „najbližšími konkurentmi“, hoci ich prevádzkové náklady a ceny, ktoré uplatňujú, sú rôzne, keďže ich prevádzkové náklady a ceny sa približujú, čím sa líšia od cien a nákladov leteckých spoločností sieťových dopravcov uvedených trás.

Skutočnosť že obe letecké spoločnosti majú rovnaké domovské letisko, im umožňuje najmä využívať podobné výhody, a teda môže potvrdzovať názor, že obe spoločnosti sú „najbližšími konkurentmi“.

Komisia sa môže odvolávať na existenciu podobných systémov riadenia výnosu, monitorovanie súťažného správania konkurentov, reakcie každého z účastníkov koncentrácie na akcie toho druhého, alebo na vzájomné sledovanie súťažného správania spoločností. Komisia je oprávnená zohľadniť tieto dôkazné prostriedky v rámci súhrnu nepriamych dôkazov, ktorý používa na posúdenie situácie hospodárskej súťaže.

(pozri body 35, 79, 83, 85, 94, 124, 133)

5. Hoci sa význam trhových podielov môže na jednotlivých trhoch líšiť, možno sa oprávnene domnievať, že mimoriadne vysoké trhové podiely predstavujú až na výnimočné okolnosti samy osebe dôkaz existencie dominantného postavenia. Môže ísť o prípad trhového podielu vo veľkosti 50 % alebo viac.

Pokiaľ Komisia konštatuje, že uskutočnenie koncentrácie by narušilo veľmi významné trhové podiely na vysokom počte dotknutých trhov, ako aj vysokú úroveň koncentrácie, neznamená to, že neuniesla dôkazné bremeno, keď sa domnieva, že veľmi vysoké trhové podiely predstavujú až na výnimočné okolnosti samy osebe dôkaz existencie dominantného postavenia. Taký dôkaz možno vyvrátiť, ak existujú okolnosti, ktoré napriek vysokým trhovým podielom môžu vylúčiť dominantné postavenie.

Pokiaľ ide o koncentráciu medzi dvomi leteckými spoločnosťami, Komisia môže rozhodnúť o vykonaní analýzy účinkov koncentrácie na každé dotknuté letecké spojenie, ktorými by operácia významne narušila efektívnu hospodársku súťaž, tým že by vytvorila dominantné postavenie na viacerých spojeniach. Tieto postavenia sú buď monopolné, takmer monopolné, alebo veľmi významné a ako také postačujú na to, aby potvrdili, že pokiaľ z výsledku analýzy nárastu efektívnosti a záväzkov nevyplynie opak, uskutočnenie koncentrácie treba vyhlásiť za nezlučiteľné so spoločným trhom.

(pozri body 41, 53 – 56, 336, 383 – 385, 445)

6. Komisia neprekročila hranice svojej voľnej úvahy, keď na účely preskúmania koncentrácie medzi dvomi leteckými spoločnosťami vymedzila trhy leteckej dopravy cestujúcich na základe leteckých spojení medzi dvomi mestami alebo na základe skupiny leteckých spojení, pokiaľ sú vzájomne zastupiteľné, podľa rôznych kritérií použitých na charakterizovanie zastupiteľnosti spojov, najmä vzdialenosti a času cesty medzi letiskami, odhadovaného podielu „turistických“ cestujúcich na leteckom spojení, pojmu „systém letísk“ a obchodných postupov jedného z účastníkov koncentrácie, analyzovaných pomocou techniky súhrnu nepriamych dôkazov.

Takáto technika môže prirodzene zahŕňať tak pozitívne, ako aj negatívne dôkazy. Záver, ku ktorému Komisia dospela, však nemožno spochybniť len preto, že z prieskumu vyplýva jeden negatívny dôkaz, aj keď je náležite zaznamenaný a Komisia ho v rozhodnutí zohľadnila bez toho, aby sa skreslil jeho význam.

Najmä pokiaľ ide o vzdialenosť a čas cesty medzi letiskami, Komisii nemôže byť vytýkané použitie pravidla „od oka“, ktorého približnú povahu Komisia uznáva, podľa ktorého môže byť zberná oblasť letiska definovaná ako oblasť vzdialená od letiska maximálne 100 km alebo najviac hodinu cesty, pričom uviedla, že ide iba o prvú typickú premennú na účely definovania a s ohľadom na osobitné vlastnosti každého posudzovaného letiska môže byť zberná oblasť odlišná.

Takisto empirická analýza vzájomného vzťahu medzi cenami je prvkom, ktorý síce sám osebe nedokazuje, že dve letiská sú súčasťou toho istého trhu, ale predstavuje v spojení s inými relevantný faktor analýzy, ktorý môže Komisia vziať do úvahy na účely definovania relevantného trhu.

(pozri body 99, 102, 103, 108, 110, 112, 113, 115 – 117, 119)

7. V rámci kontroly koncentrácií môže Komisia použiť súhrn nepriamych dôkazov na vyhodnotenie konkurenčnej situácie a prináleží jej, aby celkovo vyhodnotila výsledok vyplývajúci z takého súhrnu nepriamych dôkazov. V tomto ohľade je možné, že dôjde k uprednostneniu niektorých dôkazov a k odmietnutiu iných. Nie je totiž namieste stanoviť hierarchiu medzi „netechnickými dôkaznými prostriedkami“ a „technickými dôkaznými prostriedkami“. Preto nemožno súhlasiť s tvrdením, že „netechnické dôkazné prostriedky“ sa nemôžu zohľadniť, ak nie sú podporené „technickými dôkaznými prostriedkami“.

Toto preskúmanie a súvisiace odôvodnenie podliehajú preskúmaniu zákonnosti, ktoré vykonáva Všeobecný súd voči rozhodnutiam Komisie v oblasti koncentrácií.

(pozri body 133, 136)

8. Ak Komisia po posúdení existujúcej hospodárskej súťaže medzi účastníkmi koncentrácie a účinkov koncentrácie na túto hospodársku súťaž a po zhodnotení, že spojenie, ktoré vznikne koncentráciou, by odstránilo skutočnú hospodársku súťaž na úkor zákazníkov, skúma otázku vstupu nových konkurentov na relevantné trhy, vychádza z predpokladu nového prichádzajúceho, ktorý sa usiluje vstúpiť na trh, kde je prítomné spojenie, ktoré vzniklo koncentráciou. Skúma teda, či vstup nových konkurentov možno považovať za konkurenčný tlak dostatočný na to, aby odvrátil alebo prekonal potenciálne protisúťažné účinky koncentrácie.

Na vyvrátenie analýzy Komisie je teda potrebné charakterizovať perspektívu vstupu, ktorá vyvažuje konkrétne definované protisúťažné účinky. V dôsledku toho samotná „hrozba“ vstupu konkurenta na trh nie je postačujúca. Postačujúce nemôže byť ani vysvetlenie, podľa ktorého možno neexistenciu vstupu zdôvodniť jeho efektívnosťou na dotknutých leteckých spojeniach a spokojnosťou zákazníkov, ktoré pre konkurenta vstupujúceho na trh vylučujú akúkoľvek perspektívu rentabilnosti.

Rovnako nemôže analýzu Komisie týkajúcu sa prekážok vstupu spochybniť tvrdenie, že jeden z účastníkov koncentrácie nemá v úmysle uplatňovať ceny na vyššej úrovni, než vyplýva z pôsobenia hospodárskej súťaže. Kontrola koncentrácií sa líši od kontroly zneužitia dominantného postavenia v tom, že sa zaoberá kontrolou trhových štruktúr a nie kontrolou správania podnikov. Cieľom kontroly koncentrácií je na základe analýzy budúceho vývoja trhových štruktúr zabrániť uskutočneniu koncentrácie, ktorá by značne narušila efektívnu hospodársku súťaž na spoločnom trhu alebo jeho podstatnej časti najmä tým, že by vytvorila alebo posilnila dominantné postavenie. V prípade cien je teda relevantným kritériom kritérium umožňujúce určiť, či by vstup nového konkurenta na trh mohol zabrániť zvýšeniu cien nad úroveň, ktorá existovala pred koncentráciou. Kritérium cien nie je jediným kritériom, ktoré možno zohľadniť, keďže uskutočnenie koncentrácie môže ovplyvňovať aj dostupnú kapacitu, výber alebo kvalitu služieb či inováciu.

(pozri body 237 – 239, 248 – 250, 279)

9. V rámci analýzy zlučiteľnosti koncentrácie so spoločným trhom závisí posúdenie prekážok vstupu na trhu od jeho vlastností, ako aj od špecifických schopností spoločností potenciálne vstupujúcich na trh. Pokiaľ ide o včasnosť vstupu, Komisia v bode 74 usmernení na posudzovanie horizontálnych fúzií uviedla lehotu, ktorá obvykle nesmie prekročiť dva roky. Táto lehota však závisí od posudzovanej situácie. V uvedených usmerneniach tak Komisia v každom prípade poskytuje iba analytický rámec, ktorý môže uplatňovať, rozvíjať a vylepšovať vo veciach, ktoré bude preskúmavať.

(pozri body 293 – 295)

10. Podľa odôvodnenia č. 29 nariadenia č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi je na určenie vplyvu koncentrácie na hospodársku súťaž na spoločnom trhu vhodné zohľadniť všetky zdôvodnené a možné výhody, na ktoré poukazujú účastníci koncentrácie. Je možné, že výhody, ktoré koncentrácia prinesie, vyvážia účinky na hospodársku súťaž, a najmä možné poškodenie spotrebiteľov, ktoré by inak nastalo, a že z tohto dôvodu koncentrácia značne nenaruší hospodársku súťaž na spoločnom trhu alebo na jeho podstatnej časti, najmä v dôsledku vytvorenia alebo posilnenia dominantného postavenia. Bod 78 usmernení na posudzovanie horizontálnych fúzií, ktoré vydala Komisia, uvádza, že na to, aby Komisia pri posudzovaní koncentrácie vzala do úvahy tvrdenia o náraste efektívnosti a aby následne mohla usúdiť, že vďaka tomuto nárastu nie je dôvod na vyhlásenie koncentrácie za nezlučiteľnú so spoločným trhom, musí ísť o nárast efektívnosti, ktorý je prospešný pre spotrebiteľov, viazaný na danú koncentráciu a preukázateľný. Tieto podmienky sú kumulatívne.

Oznamovateľom koncentrácie prináleží preukázať, že uvádzaný nárast efektívnosti môže vyvážiť negatívne účinky, ktoré by inak koncentrácia mohla mať na hospodársku súťaž.

(pozri body 386, 387, 412)

11. Z bodu 86 usmernení na posudzovanie horizontálnych fúzií, ktoré vydala Komisia, vyplýva, že nárast efektívnosti musí byť preukázateľný, aby mohla mať Komisia primeranú istotu, že pravdepodobne nastane a že bude dostatočný na to, aby vyvážil potenciálny negatívny účinok koncentrácie na spotrebiteľov. Komisia bude môcť tým lepšie posúdiť tvrdenia založené na náraste efektívnosti, čím budú tieto tvrdenia jasnejšie a presvedčivejšie. Ak je to možné, mal by sa nárast efektívnosti a z neho vyplývajúci prospech pre spotrebiteľov vyčísliť, a v prípade, ak nie sú k dispozícii údaje potrebné na presnú kvantitatívnu analýzu, musí byť možné predvídať jednoznačne pozitívny účinok na spotrebiteľov, ktorý nie je okrajový.

Podmienka týkajúca sa preukázateľnosti nárastu efektívnosti teda nevyžaduje, aby oznamovateľ koncentrácie predložil údaje, ktoré môže nezávisle overiť tretia osoba, alebo dokumenty z doby pred koncentráciou, ktoré umožňujú objektívne a nezávisle posúdiť rozsah nárastu efektívnosti vyvolaného nadobudnutím.

Z uvedených usmernení vyplýva, že väčšina informácií, ktoré Komisii umožňujú posúdiť nárast efektívnosti, sa nachádza výlučne v rukách účastníkov koncentrácie, a preto prináleží oznamovateľom koncentrácie, aby v primeranom čase oznámili potrebné informácie. Takisto demonštratívny výpočet dôkazných prostriedkov užitočných pri posúdení nárastu efektívnosti zahŕňa dôkazné prostriedky rôznej povahy, pričom nekladie dôraz na to, že sa majú dať nezávisle overiť alebo že majú pochádzať z doby pred koncentráciou.

Podnik, ktorý je účastníkom koncentrácie, je oprávnený predložiť Komisii vlastné údaje týkajúce sa očakávaného nárastu efektívnosti vyplývajúceho z koncentrácie bez toho, aby sa musel nevyhnutne uchýliť k posúdeniu, ktoré môže nezávisle overiť tretia osoba alebo ktoré bolo vyhotovené pred oznámením koncentrácie. Obchodný život zakaždým neumožňuje, aby boli takéto dokumenty predložené v primeranom čase, a najmä dokumenty, ktoré použil podnik pri verejnej ponuke na kúpu bez ohľadu na to, či pochádzajú z tohto podniku alebo od jeho poradcov, môžu mať v dôsledku svojej povahy určitý význam pri podložení obsahu tvrdení o náraste efektívnosti.

(pozri body 406 – 408, 410)

12. Z bodu 85 usmernení na posudzovanie horizontálnych fúzií, ktoré vydala Komisia, vyplýva, že nárast efektívnosti je na účely analýzy hospodárskej súťaže relevantný vtedy, ak je priamym dôsledkom oznámenej koncentrácie a ak ho nemožno v podobnom rozsahu dosiahnuť prostredníctvom menej protisúťažných postupov. Za takýchto okolností sa Komisia domnieva, že nárast efektívnosti spôsobuje koncentrácia, a teda je na ňu viazaný. Účastníkom koncentrácie prináleží, aby v primeranom čase poskytli všetky relevantné informácie, ktoré sú potrebné na preukázanie toho, že neexistujú reálne, uskutočniteľné a menej protisúťažné možnosti ako oznámená koncentrácia. Komisia zohľadní iba možnosti, ktoré možno rozumne zrealizovať v obchodnej situácii, v ktorej sa nachádzajú účastníci koncentrácie so zreteľom na postupy bežné v dotknutom odvetví činnosti.

(pozri bod 427)

13. Pokiaľ ide o výhodu pre spotrebiteľov, z usmernení na posudzovanie horizontálnych fúzií, ktoré vydala Komisia, vyplýva, že pri posudzovaní tvrdení založených na náraste efektívnosti treba overiť, že situácia spotrebiteľov sa v dôsledku koncentrácie nezhorší. Preto musí byť nárast efektívnosti významný a včasný a v zásade prospešný pre zákazníkov na tých relevantných trhoch, kde by v prípade, ak by k takémuto nárastu nedošlo, koncentrácia pravdepodobne spôsobila problémy hospodárskej súťaže. Koncentrácie môžu mať za následok viacero typov nárastu efektívnosti, ktoré môžu viesť k nižším cenám alebo znamenať iný prospech pre spotrebiteľov. Napríklad úspora nákladov vo výrobe alebo pri distribúcii môže dať spojeniu, ktoré vznikne koncentráciou, schopnosť a motiváciu znížiť po uskutočnení koncentrácie ceny. V súlade s potrebou určiť, či sa nárast efektívnosti prejaví čistou výhodou pre spotrebiteľov, je zvýšenie rentability, ktoré vedie k zníženiu variabilných alebo hraničných nákladov, pri posúdení nárastu efektívnosti významnejšie ako zníženie fixných nákladov, pretože je v zásade pravdepodobnejšie, že bude mať za následok zníženie spotrebiteľských cien. Znižovanie nákladov, ktoré je len dôsledkom protisúťažného zníženia objemu výroby, nemožno považovať za nárast efektívnosti prospešný pre spotrebiteľov.

Navyše motivácia nového spojenia, ktoré vznikne koncentráciou, na prenesenie nárastu efektívnosti na spotrebiteľov často súvisí s konkurenčnými tlakmi zo strany ostatných spoločností prítomných na trhu a potenciálnych konkurentov. Čím sú potenciálne negatívne účinky na hospodársku súťaž väčšie, tým viac sa musí Komisia ubezpečiť, že uvádzaný nárast efektívnosti je značný, že jeho realizácia je pravdepodobná a že bude v dostatočnej miere prenesený na spotrebiteľov. V tomto ohľade usmernenia uvádzajú, že ak má koncentrácia za následok vznik takmer monopolistickej trhovej pozície alebo podobnej úrovne trhovej sily, je veľmi nepravdepodobné, že bude vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe schopnosti nárastu efektívnosti v dostatočnej miere vyvážiť potenciálne negatívne účinky na súťaž.

(pozri body 434 – 436)

14. V rámci kontroly koncentrácií môžu dotknuté podniky navrhnúť Komisii záväzky, aby dosiahli vydanie rozhodnutia konštatujúceho zlučiteľnosť ich koncentrácie so spoločným trhom. V závislosti od štádia, v ktorom sa nachádza správne konanie, musia navrhované záväzky buď umožňovať Komisii, aby v štádiu predbežného vyšetrovania dospela k záveru, že oznámená koncentrácia viac nevyvoláva vážne pochybnosti o svojej zlučiteľnosti so spoločným trhom, alebo musia odpovedať na námietky podané v rámci podrobného preskúmania. Tieto záväzky teda umožňujú vyhnúť sa v prvom rade začatiu podrobného preskúmania alebo následne prijatiu rozhodnutia vyhlasujúceho nezlučiteľnosť koncentrácie so spoločným trhom. Článok 8 ods. 2 nariadenia č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi totiž Komisii umožňuje pripojiť k svojmu rozhodnutiu vyhlasujúcemu koncentráciu za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa kritéria definovaného v článku 2 ods. 2 tohto nariadenia podmienky a povinnosti určené na to, aby dotknuté podniky dodržiavali záväzky, ktoré voči Komisii prevzali s cieľom zabezpečiť zlučiteľnosť koncentrácie so spoločným trhom.

Vzhľadom na význam finančných záujmov a priemyselných alebo obchodných investícií, ktoré sú charakteristické pre tento typ transakcií, ako aj na právomoci, ktoré má Komisia v tejto oblasti, je v záujme dotknutých podnikov uľahčiť prácu správneho orgánu. Z rovnakých dôvodov má aj Komisia povinnosť postupovať pri výkone svojej úlohy kontroly koncentrácií s čo najväčšou náležitou starostlivosťou.

Pokiaľ ide o oneskorene predložené záväzky, z oznámenia Komisie o nápravných opatreniach akceptovateľných v zmysle nariadenia č. 4064/89 a nariadenia č. 447/98, ktorého riešenia prevzala Komisia aj pre nariadenia č. 139/2004 a 802/2004, vyplýva, že takéto záväzky účastníkov oznámenej koncentrácie možno zohľadniť, ak sú splnené dve kumulatívne podmienky, a to po prvé, že tieto záväzky vyriešia jasne a bez potreby dodatočného vyšetrovania predbežne zistené problémy hospodárskej súťaže, a po druhé, že existuje dostatočný čas prekonzultovať tieto záväzky s členskými štátmi.

(pozri body 448 – 451, 455)

15. V rámci nariadenia č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi je Komisia oprávnená prijať iba záväzky, ktoré môžu zabezpečiť zlučiteľnosť oznámenej koncentrácie so spoločným trhom. V tomto ohľade sa treba domnievať, že záväzky navrhnuté účastníkmi koncentrácie spĺňajú uvedené kritérium len vtedy, ak môže Komisia s istotou dospieť k záveru, že ich bude možné splniť a že nápravné opatrenia, ktoré z nich vyplývajú, budú dostatočne životaschopné a trvalé na to, aby v relatívne blízkej budúcnosti nemohlo dôjsť k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia alebo k vzniku prekážok efektívnej hospodárskej súťaže, ktorým majú záväzky zabrániť.

(pozri body 452, 453)

ROZSUDOK VŠEOBECNÉHO SÚDU (tretia komora)

zo 6. júla 2010 ( )

„Hospodárska súťaž – Koncentrácie – Letecká doprava – Rozhodnutie, ktorým sa koncentrácia vyhlasuje za nezlučiteľnú so spoločným trhom – Posúdenie účinkov koncentrácie na hospodársku súťaž – Prekážky vstupu – Nárast efektívnosti – Záväzky“

Vo veci T‑342/07,

Ryanair Holdings plc, so sídlom v Dubline (Írsko), v zastúpení: J. Swift, QC, V. Power, A. McCarthy a D. Hull, solicitors, a G. Berrisch, advokát,

žalobca,

proti

Európskej komisii, v zastúpení: X. Lewis a S. Noë, splnomocnení zástupcovia,

žalovanej,

ktorú v konaní podporujú:

Aer Lingus Group plc, so sídlom v Dubline, v zastúpení: pôvodne A. Burnside, solicitor, B. van de Walle de Ghelcke a T. Snels, advokáti, neskôr A. Burnside a B. van de Walle de Ghelcke,

a

Írsko, v zastúpení: D. O’Hagan a J. Buttimore, splnomocnení zástupcovia, za právnej pomoci M. Cush, D. Barniville a N. Travers, advokáti,

vedľajší účastníci konania,

ktorej predmetom je návrh na zrušenie rozhodnutia Komisie K(2007) 3104 z 27. júna 2007, ktorým sa koncentrácia vyhlasuje za nezlučiteľnú so spoločným trhom a s Dohodou o EHP (Vec COMP/M.4439 – Ryanair/Aer Lingus),

VŠEOBECNÝ SÚD (tretia komora),

v zložení: predseda komory J. Azizi, sudcovia E. Cremona a S. Frimodt Nielsen (spravodajca),

tajomník: C. Kantza, referentka,

so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní zo 6. júla 2009,

vyhlásil tento

Rozsudok

Skutkové okolnosti

A – Účastníci konania

1 Ryanair Holdings plc (ďalej len „žalobca“ alebo „Ryanair“) je spoločnosťou, ktorej akcie sú kótované na burze cenných papierov a ktorá v roku 2006 disponovala flotilou 120 lietadiel (bez 161 objednaných lietadiel, ktoré mali byť dodané počas nasledujúcich šiestich rokov). Tieto lietadlá zabezpečovali v rozhodnom čase pravidelné lety do viac ako 400 destinácií v 40 krajinách, vrátane 75 leteckých spojení medzi Írskom (hlavne s odletom z letiska v Dubline, ale aj z letísk v Shannone, Corku, Kerry a Knocku) a ostatnými európskymi krajinami.

2 Aer Lingus Group plc je akciovou spoločnosťou založenou podľa írskeho práva. Po jej privatizácii, ktorú uskutočnila írska vláda v roku 2006, si štát ponechal v tejto spoločnosti 25,35 % základného imania a 2. októbra 2006 boli akcie spoločnosti Aer Lingus Group kótované na burze cenných papierov. Aer Lingus Group je holdingovou spoločnosťou spoločnosti Aer Lingus Ltd (ďalej spolu len„Aer Lingus“), leteckej spoločnosti založenej v Írsku, ktorá zabezpečuje pravidelné lety z alebo na letiská v Dubline, Corku a Shannone. Spoločnosť Aer Lingus prevádzkovala v roku 2006 dopravnú sieť na krátke vzdialenosti na 70 leteckých spojeniach spájajúcich Írsko so Spojeným kráľovstvom a ostatnými členskými štátmi s flotilou 28 lietadiel (ktorá sa mala rozrásť na 32 strojov od konca roka 2007). Flotila 7 diaľkových lietadiel (ktorá mala mať 9 lietadiel od konca roka 2007) jej umožňovala zabezpečovať spojenie do viacerých destinácií v Spojených štátoch a Dubaji.

B – Správne konanie

3 Dňa 5. októbra 2006 Ryanair oznámil svoj zámer zverejniť verejnú ponuku na kúpu (VPK) všetkých akcií spoločnosti Aer Lingus Group. Táto VPK bola zverejnená 23. októbra 2006.

4 Koncentrácia bola oznámená Komisii Európskych spoločenstiev 30. októbra 2006.

5 V rozhodnutí z 20. decembra 2006 sa Komisia domnievala, že koncentrácia vyvoláva vážne pochybnosti o jej zlučiteľnosti so spoločným trhom a rozhodla o začatí podrobného preskúmania v súlade s článkom 6 ods. 1 písm. c) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Ú. v. ES L 24, s. 1; Mim. vyd. 08/003, s. 40, ďalej len „nariadenie o koncentráciách“).

6 Dňa 27. marca 2007 bolo Ryanairu zaslané oznámenie o výhradách v súlade s článkom 18 nariadenia o koncentráciách. Ryanair na toto oznámenie o výhradách odpovedal 17. apríla 2007.

7 Rozhodnutím K(2007) 3104 z 27. júna 2007 Komisia vyhlásila oznámenú koncentráciu za nezlučiteľnú so spoločným trhom (Vec COMP/M.4439 – Ryanair/Aer Lingus) (ďalej len „napadnuté rozhodnutie“).

C – Obsah napadnutého rozhodnutia

8 Po tom, čo Komisia pripomenula, že oznámená koncentrácia je koncentráciou s významom na úrovni Spoločenstva (body 3 a 4 napadnutého rozhodnutia), uviedla vyšetrovacie prostriedky použité počas vyšetrovania (bod 5 napadnutého rozhodnutia). Pripomenula, že toto vyšetrovanie si vyžadovalo zaslanie veľkého množstva žiadostí o informácie podľa článku 11 nariadenia o koncentráciách, a to najmä iným leteckým spoločnostiam zabezpečujúcim pravidelné lety, spoločnostiam zabezpečujúcim charterové lety, letiskám a podnikovým zákazníkom, ako aj kontakty s orgánmi pre koordináciu prevádzkových časov, orgánmi civilného letectva a dopravnými orgánmi. Komisia rovnako urobila korelačnú analýzu cien s cieľom definovať relevantné trhy (bod 6.3 a príloha III napadnutého rozhodnutia) a poverila nezávislého poradcu vykonaním prieskumu u zákazníkov letiska v Dubline (bod 7.3.5 a prílohy I a II napadnutého rozhodnutia). Komisia preskúmala aj ekonometrické pripomienky, ktoré predložili spoločnosti Ryanair a Aer Lingus, a vykonala dve série regresných analýz, aby empiricky otestovala pravdepodobné účinky koncentrácie (bod 7.4.3 a príloha IV napadnutého rozhodnutia).

1. Relevantné trhy

9 Pokiaľ ide o definíciu relevantných trhov (bod 6 napadnutého rozhodnutia), Komisia uviedla, že Ryanair aj Aer Lingus poskytujú služby pravidelnej leteckej dopravy cestujúcich v Európe. V súlade so svojou praxou Komisia v podstate preskúmala zastupiteľnosť na strane dopytu. Trhy definovala na základe prístupu „miesto odletu – miesto určenia“, nazývaného „prístup MO a MU“, podľa ktorého sa každé letecké spojenie medzi miestom odletu a miestom určenia považuje za samostatný trh. Aby určila, či daná dvojica MO a MU tvorí relevantný trh, Komisia preskúmala rôzne možnosti, ktoré majú spotrebitelia pri cestovaní medzi týmito dvoma miestami. Rovnako overila, či lety s odletom z Dublinu (alebo z letísk v Shannone alebo Corku, čo sú dve ďalšie írske letiská používané účastníkmi koncentrácie) na dve (alebo viaceré) letiská obsluhujúce to isté mesto sú zastupiteľné (bod 6.3 napadnutého rozhodnutia). So zreteľom na služby, ktoré ponúkajú spoločnosti Ryanair a Aer Lingus, Komisia zistila, že plánovaná koncentrácia povedie k horizontálnemu prekrývaniu v prípade 35 dvojíc miest predstavujúcich relevantné trhy (odôvodnenie č. 333 napadnutého rozhodnutia) a že môže byť zdrojom obáv v prípade veľkého počtu dvojíc miest predstavujúcich relevantné trhy, na ktorých je prítomný iba jeden z účastníkov koncentrácie (odôvodnenie č. 334 napadnutého rozhodnutia).

2. Posúdenie účinkov koncentrácie na hospodársku súťaž

10 Pokiaľ ide o posúdenie účinkov koncentrácie, Komisia odkázala na analytický rámec definovaný v jej usmerneniach na posudzovanie horizontálnych fúzií podľa nariadenia Rady o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Ú. v. EÚ C 31, 2004, s. 5; Mim. vyd. 08/003, s. 10, ďalej len „usmernenia“).

11 Po prvé Komisia analyzovala trhové podiely spoločností Ryanair a Aer Lingus pri 35 leteckých spojeniach, na ktorých sa ich služby prekrývajú. Zistila, že koncentrácia by vytvorila monopol na 22 leteckých spojeniach a viedla by k veľmi vysokým trhovým podielom na ostatných 13 spojeniach (bod 7.2 napadnutého rozhodnutia). Komisia sa rovnako domnievala, že obe spoločnosti sú „najbližšími konkurentmi“ na všetkých dotknutých leteckých spojeniach (bod 7.3 napadnutého rozhodnutia) a že na rozdiel od toho, čo tvrdí Ryanair, tieto dve spoločnosti spolu skutočne súťažia (bod 7.4 napadnutého rozhodnutia). Komisia následne preskúmala účinky koncentrácie na trhy, kde sú spoločnosti Ryanair a Aer Lingus skutočnými alebo potenciálnymi konkurentmi, a konštatovala, že koncentrácia by vylúčila skutočnú hospodársku súťaž na 35 leteckých spojeniach, kde sa služby prekrývajú, ako aj potenciálnu hospodársku súťaž na 15 leteckých spojeniach, kde k prekrývaniu nedochádza (body 7.5 a 7.6 napadnutého rozhodnutia).

12 Po druhé uviedla, že „roztrieštená klientela“ spoločností Ryanair a Aer Lingus nemá „kompenzačnú nákupnú silu“ a má iba obmedzenú, alebo dokonca nulovú, možnosť zmeniť poskytovateľa (bod 7.7 napadnutého rozhodnutia).

13 Po tretie Komisia preskúmala, či by vstup nových súťažiteľov na trh alebo rozmach existujúcich súťažiteľov mohol odstrániť protisúťažné účinky koncentrácie, a následne dospela k záveru, že by sa tak nestalo (bod 7.8 napadnutého rozhodnutia).

14 Po štvrté individuálne posúdila 35 leteckých spojení, kde sa služby prekrývajú. Konštatovala, že koncentrácia by značne narušila efektívnu hospodársku súťaž v dôsledku vytvorenia dominantného postavenia na každom z nich (bod 7.9 napadnutého rozhodnutia).

15 Po piate Komisia preskúmala, či by nárast efektívnosti uvádzaný Ryanairom dostatočne vyvážil negatívne účinky na hospodársku súťaž vyvolané koncentráciou. Komisia dospela k záveru, že by to tak nebolo, keďže tento nárast efektívnosti sa nedal preukázať, nemal svoj pôvod v koncentrácii a nemohli mať z neho prospech spotrebitelia (bod 7.10 napadnutého rozhodnutia).

3. Posúdenie záväzkov

16 Komisia rovnako preskúmala záväzky, ktoré navrhol Ryanair v správnom konaní. Domnievala sa, že tieto záväzky neboli dostatočne jasné na to, aby ich bolo možné splniť, a že v každom prípade neboli spôsobilé odstrániť vzniknuté problémy hospodárskej súťaže (bod 8 napadnutého rozhodnutia).

17 Na záver sa Komisia domnievala, že uskutočnenie koncentrácie by značne narušilo efektívnu hospodársku súťaž, najmä v dôsledku jednak vytvorenia dominantného postavenia v prípade 35 leteckých spojení z a do Dublinu, Shannonu a Corku a jednak vytvorenia alebo posilnenia dominantného postavenia v prípade 15 leteckých spojení z a do Dublinu a Corku. Komisia teda vyhlásila koncentráciu za nezlučiteľnú so spoločným trhom (bod 9 a výrok napadnutého rozhodnutia).

Konanie a návrhy účastníkov konania

18 Návrhom podaným do kancelárie Súdu prvého stupňa 10. septembra 2007 žalobca podal žalobu, ktorou sa domáha zrušenia napadnutého rozhodnutia.

19 Uznesením z 12. februára 2008 predseda tretej komory Súdu prvého stupňa vyhovel návrhu Írska a Aer Lingus Group na vstup vedľajšieho účastníka do konania na podporu návrhov Komisie.

20 Na základe správy sudcu spravodajcu Súd prvého stupňa (tretia komora) rozhodol o začatí ústnej časti konania.

21 Prednesy účastníkov konania a ich odpovede na otázky položené Súdom prvého stupňa boli vypočuté na pojednávaní 6. júla 2009.

22 Žalobca navrhuje, aby Všeobecný súd:

– zrušil napadnuté rozhodnutie,

– zaviazal Komisiu na náhradu trov konania,

– zaviazal Írsko a Aer Lingus Group na náhradu trov konania vyplývajúcich z ich vedľajšej účasti.

23 Komisia navrhuje, aby Všeobecný súd:

– zamietol žalobu,

– zaviazal žalobcu na náhradu trov konania.

24 Aer Lingus Group navrhuje, aby Všeobecný súd:

– zamietol žalobu,

– zaviazal žalobcu na náhradu trov konania.

25 Írsko navrhuje, aby Všeobecný súd:

– zamietol žalobu,

– zaviazal žalobcu na náhradu trov konania.

Právny stav

26 Aby Komisia mohla vyhlásiť koncentráciu za nezlučiteľnú so spoločným trhom, musí v súlade s článkom 2 ods. 3 nariadenia o koncentráciách preukázať, že uskutočnenie oznámenej koncentrácie značne naruší efektívnu hospodársku súťaž na spoločnom trhu alebo na jeho podstatnej časti, najmä v dôsledku vytvorenia alebo posilnenia dominantného postavenia.

27 Takéto rozhodnutie prijaté podľa článku 8 ods. 3 nariadenia o koncentráciách sa zakladá na výsledku analýzy budúceho vývoja vykonanej Komisiou. Táto analýza spočíva v preskúmaní, ako by mohla oznámená koncentrácia zmeniť určujúce faktory stavu hospodárskej súťaže na danom trhu, aby sa zistilo, či by spôsobila významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže. Analýza si vyžaduje predstavenie rôznych reťazcov príčin a následkov na určenie, ktoré z nich sú najpravdepodobnejšie [pozri, pokiaľ ide o nariadenie Rady (EHS) č. 4064/89 z 21. decembra 1989 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi, (Ú. v. ES 1990, L 257, s. 13), zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1310/97 z 30. júna 1997 (Ú. v. ES L 180, s. 1; Mim. vyd. 08/001, s. 164), ďalej len „staré nariadenie o koncentráciách“), rozsudok Súdneho dvora z 15. februára 2005, Komisia/Tetra Laval, C‑12/03 P, Zb. s. I‑987, bod 43].

28 Ak účastníci koncentrácie počas správneho konania riadne navrhnú záväzky, aby dosiahli rozhodnutie o zlučiteľnosti so spoločným trhom, je Komisia povinná preskúmať koncentráciu v podobe zmenenej týmito záväzkami. Komisia má teda povinnosť preukázať, že tieto záväzky nespôsobujú zlučiteľnosť takto zmenenej koncentrácie so spoločným trhom (pozri v tomto zmysle, pokiaľ ide o staré nariadenie o koncentráciách, rozsudok Súdu prvého stupňa z 21. septembra 2005, EDP/Komisia, T‑87/05, Zb. s. II‑3745, body 63 až 65).

29 Okrem toho Súdny dvor rozhodol, že úvodné ustanovenia nariadenia, a najmä jeho článok 2, zverujú Komisii určitú diskrečnú právomoc, predovšetkým pokiaľ ide o posúdenia ekonomickej povahy, a že súdne preskúmanie výkonu tejto právomoci, ktorá je podstatná pre vymedzenie pravidiel v oblasti koncentrácií, preto musí zohľadňovať mieru voľnej úvahy, ktorá tvorí základ pravidiel ekonomickej povahy tvoriacich súčasť úpravy koncentrácií (pozri v tomto zmysle, pokiaľ ide o staré nariadenie o koncentráciách, rozsudky Súdneho dvora z 31. marca 1998, Francúzsko a i./Komisia, nazývaný „Kali & Salz“, C‑68/94 a C‑30/95, Zb. s. I‑1375, body 223 a 224, a Komisia/Tetra Laval, už citovaný v bode 27 vyššie, bod 38).

30 Hoci súd Európskej únie uznáva, že Komisia má v ekonomických záležitostiach priestor pre voľnú úvahu, neznamená to, že by sa musel zdržať preskúmania toho, ako Komisia vyložila údaje ekonomickej povahy. Súd Únie musí totiž nielen preveriť vecnú správnosť predložených dôkazných prostriedkov, ich spoľahlivosť a súladnosť, ale aj preskúmať, či tieto dôkazné prostriedky predstavujú všetky relevantné údaje, ktoré treba zohľadniť pri posúdení komplexnej situácie, a či sú spôsobilé podložiť závery, ktoré sú z nich vyvodené (pozri v tomto zmysle, pokiaľ ide o staré nariadenie o koncentráciách, rozsudky Súdneho dvora Komisia/Tetra Laval, už citovaný v bode 27 vyššie, bod 39, a z 10. júla 2008, Bertelsmann a Sony Corporation of America/Impala, C‑413/06 P, Zb. s. I‑4951, bod 69).

31 Navyše podľa ustálenej judikatúry v prípadoch, keď inštitúcie disponujú voľnou úvahou, má dodržiavanie záruk poskytnutých právnym poriadkom Únie v správnych konaniach o to väčší význam. Medzi tieto záruky patrí najmä povinnosť Komisie starostlivo a nestranne preskúmať všetky relevantné okolnosti prejednávanej veci, právo dotknutej osoby vyjadriť sa, ako aj právo na rozhodnutie, ktoré je dostatočne odôvodnené (rozsudok Súdneho dvora z 21. novembra 1991, Technische Universität München, C‑269/90, Zb. s. I‑5469, bod 14, a rozsudok Súdu prvého stupňa zo 7. mája 2009, NVV a i./Komisia, T‑151/05, Zb. s. II‑1219, bod 163).

32 Tvrdenia účastníkov konania treba posúdiť so zreteľom na tieto zásady týkajúce sa kontroly zákonnosti v oblasti koncentrácií.

33 Žalobca uvádza päť dôvodov na podporu svojej žaloby. Prvý dôvod je založený na zjavne nesprávnom posúdení súťažného vzťahu medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus, druhý dôvod vychádza zo zjavne nesprávneho posúdenia prekážok vstupu, tretí dôvod je založený na zjavne nesprávnom posúdení pri analýze jednotlivých leteckých spojení (ďalej len „analýza individuálnych spojení“), štvrtý dôvod vychádza zo zjavne nesprávneho posúdenia pri preskúmaní nárastu efektívnosti vyplývajúceho z koncentrácie a piaty dôvod je založený na zjavne nesprávnom posúdení pri analýze záväzkov, ktoré navrhol Ryanair (pozri body 11 a 13 až 16 vyššie).

34 Definíciu relevantných trhov a analýzu odpovedí zákazníkov ako také žalobca nenapadol (pozri body 9 a 12 vyššie).

A – O prvom dôvode týkajúcom sa posúdenia súťažného vzťahu medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus

35 Analýza urobená Komisiou v napadnutom rozhodnutí, ktorá je relevantná pri posúdení tohto žalobného dôvodu, pozostáva z týchto etáp: po prvé, zistenie, že koncentrácia by vytvorila veľmi vysoké trhové podiely v prípade značného počtu leteckých spojení (bod 7.2 napadnutého rozhodnutia); po druhé, zistenie, že Ryanair a Aer Lingus sú „najbližšími konkurentmi“ na všetkých týchto leteckých spojeniach (bod 7.3 napadnutého rozhodnutia); po tretie, preskúmanie skutočnej hospodárskej súťaže medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus (bod 7.4 napadnutého rozhodnutia) a po štvrté, účinky koncentrácie na skutočnú hospodársku súťaž medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus a negatívny následok, ktorý by mala na zákazníkov (body 7.5 a 7.6 napadnutého rozhodnutia). V rámci tejto analýzy Komisia reagovala na argument Ryanairu vychádzajúci z odlišovania ponuky služieb medzi jeho ponukou nízkych nákladov a minimálnych služieb a ponukou bežných služieb spoločnosti Aer Lingus (bod 7.3 napadnutého rozhodnutia).

36 Žalobca má v zásade výhrady proti tejto časti napadnutého rozhodnutia, pričom tvrdí, že Komisia precenila význam vysokých trhových podielov účastníkov koncentrácie a nepredložila dôkazné prostriedky, ktoré by dostatočne preukazovali, že napriek rozdielom medzi nimi Aer Lingus a žalobca vyvíjajú jeden na druhého taký veľký konkurenčný tlak s takou nízkou pravdepodobnosťou vstupu iných súťažiteľov na relevantné trhy, že koncentrácia by značne narušila efektívnu hospodársku súťaž na týchto trhoch.

37 Komisia, ktorú podporuje Írsko a Aer Lingus Group, tvrdí, že podiely na trhu predstavujú „prvé užitočné ukazovatele“ podporené inými nepriamymi dôkazmi, z ktorých vyplýva, že Aer Lingus je najbližším konkurentom Ryanairu v prípade leteckých spojení, kde sa ich služby prekrývajú. Koncentrácia by teda mala za následok odstránenie konkurenčného tlaku, ktorý v súčasnosti vyvíja Aer Lingus na Ryanair.

38 Je potrebné, aby Všeobecný súd postupne posúdil tvrdenia účastníkov konania týkajúce sa „prílišnej dôležitosti“ prikladanej podielom na trhu, nezohľadnenia „podstatných rozdielov“ existujúcich medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus, súťažnej výhody vyplývajúcej z existencie základne v Dubline, „netechnických dôkazných prostriedkov“, ekonometrickej analýzy Komisie, ekonometrických údajov predložených Ryanairom, konkurenčných tlakov vyvíjaných charterovými spoločnosťami, prieskumu vykonaného u cestujúcich, prieskumu vykonaného u podnikových zákazníkov a napokon ujmy spôsobenej spotrebiteľom.

1. O „prílišnej dôležitosti“ prikladanej podielom na trhu

a) Tvrdenia účastníkov konania

39 Žalobca tvrdí, že Komisia v napadnutom rozhodnutí vychádzala z nesprávneho predpokladu, podľa ktorého sú Aer Lingus a žalobca porovnateľnými leteckými spoločnosťami, čo jej umožňovalo, aby z ich vysokých trhových podielov „automaticky“ vyvodila, že koncentrácia by značne narušila efektívnu hospodársku súťaž. Hoci sú trhové podiely dôležité pri posudzovaní koncentrácie z pohľadu hospodárskej súťaže, sú iba „východiskovým bodom“. Spájať s takýmito trhovými podielmi silnú negatívnu domnienku týkajúcu sa účinkov koncentrácie na hospodársku súťaž by bolo v rozpore s pravidlami vzťahujúcimi sa na dôkazné bremeno. Žalobca v každom prípade túto domnienku vyvrátil, keď z právneho hľadiska dostatočne preukázal existenciu „podstatných rozdielov“ medzi oboma spoločnosťami a nízke prekážky vstupu na trh. Služby, ktoré ponúkajú spoločnosti Ryanair a Aer Lingus, sú „vysoko odlišné“ a týkajú sa odlišných skupín cestujúcich. Podiely na trhu teda samy osebe neumožňujú určiť, v akej miere účastníci koncentrácie vyvíjajú navzájom konkurenčný tlak. Okrem toho prítomnosť jedinej leteckej spoločnosti zabezpečujúcej dané letecké spojenie by sa so zreteľom na to, aké jednoduché je vstúpiť na trh, nerovnala dominantnému postaveniu.

40 Komisia, ktorú podporuje Írsko a Aer Lingus Group, tvrdí, že z napadnutého rozhodnutia vyplýva, že podiely na trhu predstavujú „prvé užitočné ukazovatele“, ktoré podporujú iné dôkazy, pričom z nich vyplýva, že Aer Lingus je najbližším konkurentom Ryanairu na leteckých spojeniach, o ktoré ide v prejednávanej veci.

b) Posúdenie Všeobecným súdom

41 Z ustálenej judikatúry vyplýva, že hoci sa význam trhových podielov môže na jednotlivých trhoch líšiť, možno sa oprávnene domnievať, že mimoriadne vysoké trhové podiely predstavujú až na výnimočné okolnosti samy osebe dôkaz existencie dominantného postavenia (pozri v oblasti zneužitia dominantného postavenia rozsudok Súdneho dvora z 13. februára 1979, Hoffmann‑La Roche/Komisia, 85/76, Zb. s. 461, bod 41, a pokiaľ ide o staré nariadenie o koncentráciách, rozsudky Súdu prvého stupňa z 25. marca 1999, Gencor/Komisia, T‑102/96, Zb. s. II‑753, bod 205, a z 28. apríla 1999, Endemol/Komisia, T‑221/95, Zb. s. II‑1299, bod 134). Môže ísť o prípad trhového podielu vo veľkosti 50 % alebo viac (pozri v oblasti zneužitia dominantného postavenia rozsudok Súdneho dvora z 3. júla 1991, AKZO/Komisia, C‑62/86, Zb. s. I‑3359, bod 60, a pokiaľ ide o staré nariadenie o koncentráciách, rozsudok Súdu prvého stupňa zo 14. decembra 2005, General Electric/Komisia, T‑210/01, Zb. s. II‑5575, bod 115).

42 V tomto prípade treba na jednej strane uviesť, že na rozdiel od toho, čo tvrdí žalobca, Komisia nezaložila posúdenie účinkov koncentrácie na hospodársku súťaž na myšlienke, že bolo prípustné z vysokých trhových podielov „automaticky“ vyvodiť, že koncentrácia by značne narušila efektívnu hospodársku súťaž. Komisia naopak v napadnutom rozhodnutí výslovne uviedla, že tak trhové podiely, ako aj úroveň koncentrácie, ktorá je s nimi spojená, poskytujú „prvé užitočné ukazovatele“ týkajúce sa štruktúry trhu a konkurenčného významu oboch účastníkov koncentrácie, ako aj ich konkurentov (pozri odôvodnenie č. 348 napadnutého rozhodnutia a poznámku pod čiarou 364, v ktorej sa odkazuje na bod 14 usmernení). Preskúmanie napadnutého rozhodnutia umožňuje rovnako uviesť, že Komisia si dala záležať na vykonaní dôkladnej analýzy podmienok hospodárskej súťaže tým, že zohľadnila aj iné skutočnosti než iba podiely na trhu, a to najmä účinky koncentrácie na súťažný vzťah medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus, očakávané reakcie zákazníkov a konkurentov a konkrétnu situáciu na každom leteckom spojení dotknutom koncentráciou (pozri body 11 až 14 vyššie).

43 Nemožno teda tvrdiť, že napadnuté rozhodnutie spočíva na zisteniach vyvodených iba z trhových podielov, ktoré môže mať celok Ryanair – Aer Lingus v prípade uskutočnenia koncentrácie (ďalej len „celok Ryanair – Aer Lingus alebo „spojenie, ktoré vznikne koncentráciou“). Komisia preskúmala statické údaje, ktoré zachytávajú situáciu na trhoch dotknutých koncentráciou v danom okamihu, a zároveň dynamické údaje naznačujúce pravdepodobný vývoj týchto trhov v prípade uskutočnenia koncentrácie.

44 Tento prístup je v súlade s analytickým postupom, ktorým sa musí riadiť Komisia pri posudzovaní protisúťažných účinkov koncentrácie, a ktorý spočíva v preskúmaní toho, ako by mohla oznámená koncentrácia zmeniť určujúce faktory stavu hospodárskej súťaže na danom trhu, aby sa zistilo, či by spôsobila významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže (pozri bod 27 vyššie).

45 Na druhej strane treba zdôrazniť, že Komisia nemohla vo svojom posúdení ignorovať význam, ktorý treba prikladať týmto prvým ukazovateľom, ktoré preukazujú, že uskutočnenie oznámenej koncentrácie by umožňovalo Ryanairu získať mimoriadne vysoké trhové podiely.

46 Treba totiž uviesť, že Komisia v napadnutom rozhodnutí identifikovala 35 leteckých spojení, kde sa činnosti účastníkov koncentrácie prekrývajú. Koncentrácia by vytvorila monopol na 22 z nich a viedla by k veľmi vysokým kumulovaným trhovým podielom presahujúcim 60 % v prípade ostatných 13 spojení (pozri odôvodnenia č. 341 a 342 napadnutého rozhodnutia, predovšetkým tabuľku č. 2 a zodpovedajúce poznámky pod čiarou). Navyše v prípade leteckých spojení, ktoré v súčasnosti prevádzkuje iba Ryanair alebo iba Aer Lingus, je druhý účastník koncentrácie najpravdepodobnejším potenciálnym konkurentom. Treba teda uviesť, že z týchto zistení vyplýva, že koncentrácia by vytvorila veľmi vysoké trhové podiely v prípade značného počtu leteckých spojení (bod 7.2 napadnutého rozhodnutia).

47 Komisia v napadnutom rozhodnutí rovnako zdôraznila, že hoci na niektorých leteckých spojeniach, na ktoré sa nevzťahuje monopol, a kde vykonáva činnosť niekoľko konkurentov, ako je napríklad spojenie Dublin – Londýn, kde sa kumulovaný trhový podiel spoločností Ryanair a Aer Lingus pohybuje medzi 70 a 80 % a kde ponúkajú svoje služby spoločnosti British Midland Airways (bmi), British Airways a CityJet, bol Herfindahlov‑Hirschmannov index, bežne používaný orgánmi hospodárskej súťaže na meranie úrovne koncentrácie trhu tak, že sa zohľadní význam každého z prítomných podnikov, veľmi vysoký (medzi 6 000 a 6 500), rovnako ako bola vysoká aj zmena tejto úrovne koncentrácie pred a po transakcii (keďže delta sa pohybovala od 3 000 do 3 500). Úroveň koncentrácie vytvorená touto transakciou na 35 leteckých spojeniach, na ktorých sa činnosti účastníkov koncentrácie prekrývajú, by teda bola veľmi vysoká (odôvodnenie č. 342 napadnutého rozhodnutia).

48 Na šestnástich leteckých spojeniach by tak kumulovaný trhový podiel celku Ryanair – Aer Lingus dosahoval 100 %. Ide o letecké spojenia Dublin – Berlín, Dublin – Bilbao (Vitoria), Dublin – Birmingham, Dublin – Boloňa, Dublin – Brusel, Dublin – Edinburg, Dublin – Hamburg (Lübeck), Dublin – Marseille, Dublin – Newcastle, Dublin – Poznaň, Dublin – Rím, Dublin – Sevilla, Dublin – Toulouse (Carcassonne), Dublin – Benátky, Shannon – Londýn a Cork – Londýn.

49 Na šiestich ďalších leteckých spojeniach, a to spojeniach Dublin – Alicante, Dublin – Faro, Dublin – Lyon, Dublin – Miláno, Dublin – Salzburg, Dublin – Tenerife, by sa kumulovaný trhový podiel celku Ryanair – Aer Lingus priblížil k 100 % bez toho, aby dosiahol túto úroveň z dôvodu predaja samostatných leteniek charterovými spoločnosťami.

50 Na najvýznamnejšom leteckom spojení Dublin – Londýn, ktoré samotné predstavuje 30 % cestujúcich prepravených lietadlom medzi Írskom a ostatnými členskými štátmi Únie, by sa trhový podiel spojenia, ktoré vznikne koncentráciou, pohyboval medzi 70 a 80 %.

51 Aj na ostatných leteckých spojeniach by bol kumulovaný trhový podiel veľmi vysoký. Napríklad na leteckom spojení Dublin – Manchester by sa tento trhový podiel pohyboval medzi 90 a 100 %, pričom jediným existujúcim konkurentom by bol Luxair, ktorý lieta z a do Luxemburgu s medzipristátím v Manchestri.

52 Každý, kto sa chce dostať do jednej z vyššie uvedených destinácií, má možnosť výberu, ktorú možno na prvý pohľad ľahko zmerať tak pred, ako aj po uskutočnení koncentrácie. Veľmi často by táto možnosť výberu jednoducho zanikla, ak by Ryanair získal Aer Lingus, keďže trhový podiel celku Ryanair – Aer Lingus by dosahoval 100 % alebo takmer 100 %.

53 Vzhľadom na tieto zistenia, ktoré ako také žalobca nespochybnil, sa Komisia mohla oprávnene domnievať, že získanie veľmi vysokých trhových podielov v dôsledku uskutočnenia transakcie, ako aj úroveň koncentrácie, ktorá je s tým spojená, sú relevantnými ukazovateľmi trhovej sily, ktorú by získal celok Ryanair – Aer Lingus.

54 Tieto zistenia museli byť náležite zohľadnené Komisiou a sú rovnako skutočnosťami, na základe ktorých sa možno domnievať, že mimoriadne vysoké trhové podiely predstavujú až na výnimočné okolnosti samy osebe dôkaz existencie dominantného postavenia (pozri bod 41 vyššie).

55 V tejto súvislosti nemožno Komisii vytýkať, že neuniesla dôkazné bremeno, keď sa – ako to vyplýva z názvu bodu 7.2.2 napadnutého rozhodnutia – domnievala, že „veľmi vysoké trhové podiely na všetkých leteckých spojeniach, kde sa služby prekrývajú, predstavujú samy osebe dôkaz dominantného postavenia“ [neoficiálny preklad].

56 Treba zdôrazniť, že na rozdiel od toho, čo uvádza žalobca, sa vplyv tohto dôkazu na posúdenie hospodárskej súťaže vôbec nepovažoval za automatický. Z napadnutého rozhodnutia totiž vyplýva, že takýto dôkaz mohol byť vyvrátený v prípade, ak by tieto „prvé užitočné ukazovatele“ týkajúce sa štruktúry trhu a konkurenčného významu oboch účastníkov koncentrácie a ich konkurentov boli spochybnené inými údajmi. Komisia tak v napadnutom rozhodnutí jasne vysvetlila svoj postup, keď uviedla, že „dôkladne overila, či existujú okolnosti, ktoré napriek vysokým trhovým podielom môžu v prejednávanej veci vylúčiť dominantné postavenie“ [neoficiálny preklad] (odôvodnenie č. 351 napadnutého rozhodnutia). Toto overenie bolo vykonané v bodoch 7.3 až 7.8 napadnutého rozhodnutia, pokiaľ ide o preskúmanie relevantných faktorov vo všeobecnosti, a v bode 7.9, pokiaľ ide o analýzu individuálnych spojení.

57 Tvrdenia, ktoré uvádza žalobca s cieľom vyvrátiť význam, ktorý treba prikladať trhovým podielom, ktoré by získal celok Ryanair – Aer Lingus, treba preskúmať v tejto perspektíve.

58 V prvom rade, pokiaľ ide o letecké spojenia, ktoré v súčasnosti zabezpečuje Aer Lingus aj žalobca, žalobca tvrdí, že služby ponúkané oboma spoločnosťami sú „vysoko odlišné“, a preto sa v skutočnosti týkajú rozdielnych skupín cestujúcich. V tomto ohľade treba uviesť, že otázka odlišnosti služieb vzniká so zreteľom k ich menšej alebo väčšej zastupiteľnosti z pohľadu dotknutých zákazníkov. V napadnutom rozhodnutí Komisia vyvrátila tento názor žalobcu (bod 7.3 napadnutého rozhodnutia). Komisia sa domnievala, že aj keby bol tento názor dôvodný, prípadné rozdiely medzi službami, ktoré ponúkajú spoločnosti Ryanair a Aer Lingus, nemôžu odstrániť riziko, že koncentrácia týchto dvoch subjektov značne naruší efektívnu hospodársku súťaž na dotknutých trhoch. Tvrdenie žalobcu týkajúce sa odlišnosti služieb je preskúmané nižšie (pozri bod 61 a nasl. nižšie).

59 V druhom rade, pokiaľ ide o letecké spojenia, ktoré v súčasnosti zabezpečuje iba jedna z týchto spoločností, žalobca tvrdí, že táto výlučná prítomnosť na trhu neznamená dominantné postavenie, keďže vstup na trh je jednoduchý. Toto tvrdenie sa týka otázky vstupu na trh a súd sa ním bude zaoberať v rámci preskúmania druhého žalobného dôvodu, ktoré sa venuje tejto problematike.

60 Preto iba v prípade, ak by Všeobecný súd tieto tvrdenia uznal, bolo by možné dospieť k záveru, že žalobca oprávnene spochybňuje význam prikladaný trhovým podielom, ktoré by malo spojenie, ktoré vznikne koncentráciou. V tomto štádiu analýzy však nemožno Komisii vytýkať, že v napadnutom rozhodnutí zohľadnila veľkosť trhových podielov a stupeň koncentrácie na rôznych relevantných trhoch.

2. O nezohľadnení „podstatných rozdielov“ medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus

61 Žalobca v podstate tvrdí, že z dôvodu, že jeho služby sa líšia od služieb spoločnosti Aer Lingus, obe letecké spoločnosti spolu nesúťažia v takej miere, aby koncentrácia značne narušila hospodársku súťaž. Komisia nemohla v napadnutom rozhodnutí dospieť k opačnému záveru, pretože nepreukázala existenciu úzkeho súťažného vzťahu medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus.

62 Je potrebné, aby Všeobecný súd postupne posúdil tvrdenia účastníkov konania týkajúce sa použitia pojmu „najbližší konkurenti“ a „automatického“ vyvodenia existencie významných konkurenčných tlakov, ktoré je z neho urobené, tvrdenia týkajúce sa „podstatných rozdielov“ v prevádzkových nákladoch, uplatňovaných cenách a úrovni služieb, ako aj tvrdenia, ktoré sa vzťahujú na rozdiel medzi cieľovými letiskami.

a) O použití pojmu „najbližší konkurenti“ a „automatickom“ vyvodení existencie významných konkurenčných tlakov

Tvrdenia účastníkov konania

63 Žalobca tvrdí, že Komisia sa dopustila „zásadného pochybenia“, keď sa domnievala, že ak možno preukázať, že Aer Lingus a žalobca sú „najbližšími konkurentmi“, vyplýva z toho „automaticky“ – a bez toho, aby bolo potrebné preskúmať blízkosť ich súťažného vzťahu –, že sú blízkymi konkurentmi vyvíjajúcimi jeden na druhého významné konkurenčné tlaky. Ponuka služieb spoločnosti Aer Lingus totiž nie je zastupiteľná s ponukou Ryanairu, ale približuje sa viac ponukám kompletných služieb klasických leteckých spoločností. „Podstatné rozdiely“ medzi oboma spoločnosťami umožňujú spoločnosti Aer Lingus účtovať oveľa vyššie ceny, ako sú ceny Ryanairu. Pri určení účinkov súťažného vzťahu medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus na efektívnu hospodársku súťaž treba teda analyzovať jeho blízkosť. Ak sú podľa žalobcu jeho služby a služby spoločnosti Aer Lingus podstatne odlišné, nemožno ich považovať za „vhodné náhrady“, a to ani vtedy, keď sú tieto dve letecké spoločnosti jedinými spoločnosťami, ktoré zabezpečujú dané letecké spojenie. Inak povedané, dotknutí cestujúci by sa mohli rozhodnúť radšej necestovať vôbec, ako si vybrať služby druhej leteckej spoločnosti.

64 Komisia, ktorú podporuje Írsko a Aer Lingus Group, tvrdí, že v napadnutom rozhodnutí podrobne analyzovala súťažný vzťah medzi oboma leteckými spoločnosťami a následne z neho právne dostatočným spôsobom vyvodila, že Ryanair a Aer Lingus sú blízkymi konkurentmi, ktorí jeden na druhého vyvíjajú konkurenčné tlaky, ktoré v prípade uskutočnenia koncentrácie zaniknú.

Posúdenie Všeobecným súdom

65 Žalobca si myslí, že aj keby sa Aer Lingus a on mohli považovať za „najbližších konkurentov“ na všetkých dotknutých leteckých spojeniach, zároveň platí, že z dôvodu „podstatných rozdielov“, ktoré medzi nimi existujú, Komisia nemôže využiť toto zistenie a „automaticky“ – a bez toho, aby bolo potrebné preskúmať blízkosť ich súťažného vzťahu – z neho vyvodiť, že jeden na druhého vyvíjajú významný konkurenčný tlak, ktorý koncentrácia odstráni.

66 Ešte pred preskúmaním tvrdení týkajúcich sa rozdielov uvádzaných žalobcom a ich dosahu na súťažný vzťah existujúci medzi spoločnosťou Aer Lingus a žalobcom (pozri bod 70 a nasl. nižšie), treba najprv uviesť, že analýza vykonaná Komisiou v napadnutom rozhodnutí nie je tá, ktorú opisuje žalobca.

67 Uvedená analýza pozostáva z dvoch etáp. Najprv sú predmetom rozsiahlych úvah zistenia Komisie týkajúce sa súťažného vzťahu medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus (body 7.3 a 7.4 napadnutého rozhodnutia). V rámci týchto úvah Komisia podrobne preskúmala tvrdenia Ryanairu o odlišnosti služieb zopakované v prejednávanej žalobe. Následné posúdenie účinkov koncentrácie na hospodársku súťaž nie je na rozdiel od toho, čo tvrdí žalobca, v napadnutom rozhodnutí vykonané „automaticky“, iba na základe zistenia, že Ryanair a Aer Lingus sú „najbližšími konkurentmi“. Komisia totiž v napadnutom rozhodnutí starostlivo vysvetlila dôvody, pre ktoré koncentrácia značne naruší efektívnu hospodársku súťaž na spoločnom trhu v prípade 35 leteckých spojení, na ktorých sa služby prekrývajú, a v prípade 15 leteckých spojení, ktoré prevádzkuje Aer Lingus a na ktorých sa služby neprekrývajú (body 7.5, 7.6 a 7.9 napadnutého rozhodnutia).

68 V dôsledku toho, rovnako ako v prípade významu, ktorý treba prikladať kumulovaným trhovým podielom (pozri bod 58 vyššie), práve odpoveď na tvrdenia žalobcu týkajúce sa vplyvu údajnej odlišnosti služieb na súťažný vzťah medzi spoločnosťou Aer Lingus a žalobcom (pozri bod 70 a nasl. nižšie) umožní alebo neumožní podložiť závery, ktoré z toho Komisia vyvodila v rámci svojho posúdenia účinkov koncentrácie na hospodársku súťaž.

69 V každom prípade, keďže odlišnosť služieb uvádzaná Ryanairom bola preskúmaná v napadnutom rozhodnutí, nemožno tvrdiť, že Komisia v prejednávanej veci zo zistenia, že spoločnosti Ryanair a Aer Lingus sú „najbližšími konkurentmi“ na všetkých dotknutých leteckých spojeniach, „automaticky“ a bez potreby preskúmať blízkosť ich súťažného vzťahu vyvodila, že vyvíjajú na seba významný konkurenčný tlak, ktorý by koncentrácia odstránila.

b) O „podstatných rozdieloch“ v prevádzkových nákladoch, uplatňovaných cenách a úrovni služieb

Tvrdenia účastníkov konania

70 Po prvé, žalobca tvrdí, že rozdiel medzi jeho prevádzkovými nákladmi a prevádzkovými nákladmi spoločnosti Aer Lingus preukazuje, že medzi týmito spoločnosťami neexistuje významný konkurenčný tlak. Nižšie náklady Ryanairu mu umožňujú uplatňovať oveľa nižšie ceny ako Aer Lingus a teda obsluhovať odlišný segment trhu. Komisia neposúdila vplyv tohto rozdielu na hospodársku súťaž. Okrem toho po tom, čo Komisia uviedla, že prevádzkové náklady spoločnosti Aer Lingus zodpovedajú prevádzkovým nákladom iných nízkorozpočtových dopravcov, ako sú napríklad easyJet alebo Virgin Express, z toho nemala v bode 7.3.3 napadnutého rozhodnutia vyvodiť, že Aer Lingus sa nachádza „medzi najbližšími konkurentmi Ryanairu aj z hľadiska jednotkových nákladov“ [neoficiálny preklad]. Použitie pojmu „najbližší konkurenti“ vychádza z analytického pochybenia. Komisia navyše zahrnula do výpočtu priemerných prevádzkových nákladov spoločnosti Aer Lingus aj jej diaľkové lety. Keďže prevádzkové náklady na ponúkaný osobový kilometer (ďalej len „OSKM“) sú podstatne nižšie na diaľkových letoch ako na letoch na krátke vzdialenosti, má zahrnutie diaľkových letov za následok významné podhodnotenie priemerných nákladov na OSKM spoločnosti Aer Lingus pri porovnaní s nízkorozpočtovými dopravcami, ktorí prevádzkujú iba letecké spojenia na krátke vzdialenosti. Navyše, ak by boli priemerné náklady spoločnosti Aer Lingus porovnateľné s nákladmi nízkorozpočtových dopravcov a iba o približne 50 % vyššie ako náklady Ryanairu, ako tvrdí Komisia, bola by spoločnosť Aer Lingus schopná dosahovať oveľa vyššie zisky ako Ryanair, pretože jej priemerná cena je o viac ako 100 % vyššia ako cena Ryanairu. V skutočnosti je Ryanair ďaleko výnosnejší ako Aer Lingus.

71 Po druhé, žalobca zdôrazňuje rozdiel medzi cenami, ktoré uplatňuje on, a cenami, ktoré uplatňuje Aer Lingus. Tento rozdiel, ktorý vyplýva z rozdielnych prevádzkových nákladov, preukazuje „vysoký stupeň odlišnosti“. Komisia sa v odôvodnení č. 371 napadnutého rozhodnutia nesprávne domnievala, že cenový rozdiel 30 eur nie je významný, keďže priemerná cena letenky Ryanairu je 41 eur. Ceny Ryanairu, ktoré sú o polovicu nižšie ako ceny spoločnosti Aer Lingus, mu umožňujú prilákať zákazníkov, ktorí by v prípade, ak by tieto nízke ceny neexistovali, necestovali lietadlom. Komisia mala z tejto skutočnosti vyvodiť, že Aer Lingus nevyvíja žiadny konkurenčný tlak na Ryanair. Keď Komisia v odôvodnení č. 413 napadnutého rozhodnutia uznala, že ceny Ryanairu boli v priemere nižšie ako ceny spoločnosti Aer Lingus, mala dospieť k záveru, že tieto dve spoločnosti sa orientujú na dva úplne odlišné segmenty trhu. Ryanair a Aer Lingus navyše vykonávajú činnosť podľa veľmi odlišných ekonomických modelov. Je pravda, že spoločnosť Aer Lingus sa odchýlila od ekonomického modelu klasickej národnej leteckej spoločnosti, ktorá poskytuje kompletné služby, a osvojila si niektoré charakteristiky nízkorozpočtových dopravcov. Naďalej však využíva hlavné letiská a ponúka určité služby, ktoré jej umožňujú, aby svojim zákazníkom účtovala oveľa vyššie ceny ako Ryanair. Zákazníci spoločnosti Aer Lingus sú tak pripravení platiť za kompletnejšiu ponuku služieb doplatok v porovnaní s tarifami nízkorozpočtových konkurentov tejto spoločnosti.

72 Po tretie, žalobca tvrdí, že z odôvodnenia č. 367 napadnutého rozhodnutia vyplýva, že je leteckou spoločnosťou, ktorá poskytuje „minimálne služby“, a Aer Lingus je leteckou spoločnosťou, ktorá poskytuje „bežné služby“, a že Komisia sa pokúša minimalizovať vplyv tohto rozdielu na stupeň hospodárskej súťaže existujúcej medzi oboma spoločnosťami. Komisia neposúdila mieru, v akej je tento rozdiel relevantný, ani nepredložila presvedčivé dôkazy, aby preukázala, prečo je tento významný rozdiel irelevantný pri určení existencie značného narušenia efektívnej hospodárskej súťaže. Túto odlišnosť medzi ponukami služieb potvrdzujú vyhlásenia spoločnosti Aer Lingus a írskej vlády urobené pred VPK, a to predtým, než vláda a spoločnosť „urobili obrat“ a začali tvrdiť, že Aer Lingus je nízkorozpočtovou spoločnosťou.

73 Komisia, ktorú podporuje Írsko a Aer Lingus Group, popiera tvrdenia žalobcu, pričom odkazuje na napadnuté rozhodnutie.

Posúdenie Všeobecným súdom

74 Hoci Komisia v napadnutom rozhodnutí uznala existenciu rozdielov medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus, nevyvodzuje z nej rovnaké závery ako žalobca. Tieto rozdiely totiž nezabránili Komisii domnievať sa, že zo všetkých konkurentov zabezpečujúcich rozličné letecké spojenia dotknuté koncentráciou bola spoločnosť Aer Lingus najvýznamnejším a najbližším konkurentom Ryanairu.

75 Pokiaľ ide o rozdiel medzi prevádzkovými nákladmi spoločnosti Aer Lingus a prevádzkovými nákladmi Ryanairu, Ryanair opakuje svoju analýzu, podľa ktorej mu tento rozdiel v nákladoch umožňuje obsluhovať odlišný segment trhu. Podľa žalobcu mala Komisia posúdiť vplyv tohto rozdielu na súťažný vzťah medzi spoločnosťou Aer Lingus a ním.

76 Z napadnutého rozhodnutia však vyplýva, že Komisia uznala, že prevádzkové náklady Ryanairu sú nižšie ako prevádzkové náklady spoločnosti Aer Lingus, pričom uviedla, že v porovnaní s inými leteckými spoločnosťami sú náklady spoločnosti Aer Lingus vo všeobecnosti veľmi nízke, a zaradila túto spoločnosť skôr do skupiny nízkorozpočtových dopravcov ako do skupiny sieťových dopravcov (pozri bod 7.3.3 napadnutého rozhodnutia, predovšetkým odôvodnenie č. 374).

77 V napadnutom rozhodnutí tak Komisia uviedla dôvody, pre ktoré sa s prihliadnutím na dostupné údaje domnievala, že ak sú prevádzkové náklady na OSKM spoločnosti Ryanair nižšie ako 4 eurocenty, prevádzkové náklady na OSKM spoločnosti Aer Lingus dosahujú takmer 5,9 eurocenta. Komisia uviedla, že námietka Ryanairu založená na tom, že tento údaj zahŕňa aj diaľkové lety spoločnosti Aer Lingus, pri ktorých sú náklady na OSKM vo všeobecnosti nižšie, je dôvodná. Upresnila však, že 87 % cestujúcich spoločnosti Aer Lingus cestuje na letoch na krátke vzdialenosti a že číselný údaj takmer 8 eurocentov na OSKM uvádzaný Ryanairom nebol podložený (pozri bod 7.3.3 napadnutého rozhodnutia, predovšetkým odôvodnenia č. 375 a 377).

78 V každom prípade z grafu č. 1, ktorý sa nachádza v odôvodnení č. 375 napadnutého rozhodnutia, vyplýva, že prevádzkové náklady na OSKM sieťového dopravcu (ako je napríklad British Airways, Air France alebo Lufthansa) sa blížia 12 eurocentom, zatiaľ čo v prípade spoločnosti Virgin Express je to približne 7 eurocentov a v prípade easyJet o niečo viac ako 6 eurocentov. Rozpätie medzi 5,9 a 8 eurocentami na OSKM, ktoré vymedzila Komisia a Ryanair, teda umiestňuje spoločnosť Aer Lingus do rovnakej skupiny ako spoločnosti Virgin Express alebo easyJet, keďže tieto prevádzkové náklady sú „nižšie“ (odôvodnenie č. 375 napadnutého rozhodnutia) alebo „oveľa nižšie“ (odôvodnenie č. 376 napadnutého rozhodnutia) ako prevádzkové náklady veľkých sieťových spoločností (rozdiel najmenej 4 eurocenty na OSKM), hoci sú „vyššie“ alebo „značne vyššie“ ako prevádzkové náklady Ryanairu (rozdiel pohybujúci sa medzi približne 2 až 4 eurocentami na OSKM).

79 Hoci v dôsledku toho existuje rozdiel v prevádzkových nákladoch medzi spoločnosťami Ryanair a Aer Lingus, ako to uznala Komisia v napadnutom rozhodnutí, predsa len to neznamená, ako tvrdí žalobca, že Komisia sa nemohla domnievať, že spoločnosť Aer Lingus a žalobca sú „najbližšími konkurentmi“, keďže prevádzkové náklady spoločnosti Aer Lingus sú v skutočnosti nižšie ako prevádzkové náklady sieťových spoločností a keďže ani spoločnosť Virgin Express, ani spoločnosť easyJet nesúťažia s Ryanairom na leteckých spojeniach s odletom z Írska, na ktorých sa ich služby prekrývajú (odôvodnenie č. 376 napadnutého rozhodnutia).

80 Tento záver potvrdzuje v napadnutom rozhodnutí aj zistenie, že vývoj jednotkových nákladov spoločnosti Aer Lingus v priebehu času preukazuje jej „postupnú migráciu“ od tradičného ekonomického modelu k nízkorozpočtovému modelu (pozri odôvodnenie č. 378 napadnutého rozhodnutia, predovšetkým graf č. 2 týkajúci sa prevádzkových nákladov spoločnosti Aer Lingus počas rokov 2001 až 2005).

81 Hoci, ako uvádza žalobca, nízke prevádzkové náklady majú vplyv na výnosnosť podniku (pozri bod 70 vyššie), neumožňuje to dospieť k záveru, že služby, ktoré ponúka žalobca, nesúťažia so službami spoločnosti Aer Lingus. Spoločnosť Aer Lingus totiž ponúka služby vyššieho radu, pričom sa usiluje prispôsobiť nákladovej štruktúre Ryanairu, čo ju ešte viac vzďaľuje od nákladovej štruktúry sieťových leteckých spoločností.

82 Pokiaľ ide o rozdiel medzi cenami, ktoré uplatňuje žalobca, a cenami, ktoré uplatňuje spoločnosť Aer Lingus, žalobca tvrdí, že tento rozdiel je taký, že Komisia z neho mala vyvodiť, že spoločnosť Aer Lingus nevyvíja konkurenčný tlak na žalobcu. Podľa žalobcu je priemerný cenový rozdiel 30 eur významný, keďže priemerná cena letenky Ryanairu je 41 eur. Navyše ceny Ryanairu, ktoré sú o polovicu nižšie ako ceny spoločnosti Aer Lingus, umožňujú žalobcovi prilákať zákazníkov, ktorí by pri neexistencii takýchto cien necestovali lietadlom.

83 Rovnako ako Komisia uznala existenciu rozdielu v prevádzkových nákladoch, uznala v napadnutom rozhodnutí aj to, že existuje rozdiel medzi priemernými cenami, ktoré uplatňuje spoločnosť Aer Lingus, a priemernými cenami, ktoré uplatňuje Ryanair. Účastníci konania to nepopreli.

84 Treba však uviesť, že Komisia v napadnutom rozhodnutí upresnila jednak to, že hoci sú tarify uplatňované spoločnosťou Aer Lingus vo všeobecnosti vyššie ako tarify Ryanairu, neplatí to stále, a jednak to, že porovnanie cien sťažila skutočnosť, že nebolo jasné, aké dane a poplatky boli zohľadnené pri výpočte priemernej ceny letov na krátke vzdialenosti vo výške 41 eur v roku 2006, ktorú uviedol Ryanair, pričom bolo upresnené, že priemerná cena spoločnosti Aer Lingus je 91 eur alebo od 65 do 75 eur bez poplatkov a daní (pozri bod 7.3.2 napadnutého rozhodnutia, predovšetkým odôvodnenie č. 371 a poznámky pod čiarou 385 a 386).

85 Po týchto upresneniach treba uviesť, že spor týkajúci sa rozdielu medzi priemernými cenami, ktoré uplatňuje Ryanair, a priemernými cenami, ktoré uplatňuje spoločnosť Aer Lingus, sa týka dôsledkov tohto cenového rozdielu. Zatiaľ čo žalobca tvrdí, že tento cenový rozdiel umožňuje dospieť k záveru, že spoločnosť Aer Lingus na neho nevyvíja žiadny konkurenčný tlak, Komisia sa domnieva, že z analýzy uplatňovaných cien vyplýva, že spoločnosť Aer Lingus je Ryanairu bližšia ako mu môžu byť ostatní konkurenti zabezpečujúci letecké spojenia, na ktorých sa ich služby prekrývajú (pozri odôvodnenia č. 368 až 370 napadnutého rozhodnutia týkajúce sa posúdenia ekonomického modelu, ktoré je prenesené do odôvodnenia č. 371 napadnutého rozhodnutia týkajúceho sa porovnania priemerných cien: „rovnaká úvaha platí pre skutočnosť, že priemerné ceny spoločnosti Aer Lingus sú vyššie ako priemerné ceny Ryanairu“ [neoficiálny preklad]).

86 Pokiaľ ide o konkurenčný tlak, ktorý vyvíja spoločnosť Aer Lingus, táto otázka je posúdená v bode 7.4 napadnutého rozhodnutia venovanom skutočnej hospodárskej súťaži medzi účastníkmi koncentrácie, a v bodoch 7.5, 7.6 a 7.9 napadnutého rozhodnutia, v ktorých Komisia preskúmala účinky koncentrácie na hospodársku súťaž. Na túto otázku sa teda nevzťahuje bod 7.3 napadnutého rozhodnutia, v ktorom Komisia vysvetlila dôvody, pre ktoré sa domnieva, že spoločnosti Ryanair a Aer Lingus sú „najbližšími konkurentmi“ na všetkých dotknutých leteckých spojeniach.

87 V dôsledku toho zistenia v odôvodnení č. 371 napadnutého rozhodnutia umožňujú odôvodniť záver Komisie, ktorý sa nachádza v bode 7.3 tohto rozhodnutia v tom zmysle, že z údajov, ktoré sú v ňom uvedené, vyplýva, že ceny uplatňované sieťovými dopravcami ponúkajúcimi kompletnú službu na palube, ktoré oznámil Ryanair, sú oveľa vyššie ako ceny, ktoré uplatňuje spoločnosť Aer Lingus (a to 216 eur v prípade Air France, 225 eur v prípade Lufthansa a 268 eur v prípade British Airways). Tarify spoločností Ryanair a Aer Lingus sú skutočne „hlboko pod úrovňou cien konkurentov, ktorých majú na svojich leteckých spojeniach“ [neoficiálny preklad] (odôvodnenie č. 371 napadnutého rozhodnutia). Komisia rovnako vysvetlila, že rozdiel medzi cenami, ktoré uplatňujú spoločnosti Ryanair a Aer Lingus, vyžadoval zohľadnenie niektorých kvalitatívnych výhod, ktorými sa vyznačuje ponuka spoločnosti Aer Lingus, ako je napríklad zabezpečovanie spojenia na hlavné letiská, biznis salónik alebo kvalitnejšie zameranie služieb (odôvodnenia č. 371 a 372 napadnutého rozhodnutia). Analýza cien, ktoré uplatňujú spoločnosti Ryanair a Aer Lingus, vykonaná v napadnutom rozhodnutí teda umožňuje odôvodniť záver Komisie, že spoločnosti Ryanair a Aer Lingus sú „najbližšími konkurentmi“ na všetkých dotknutých leteckých spojeniach.

88 Podľa žalobcu však takáto analýza nie je v súlade so zistením urobeným v druhej vete odôvodnenia č. 413 napadnutého rozhodnutia. Z tohto odôvodnenia vyplýva, že:

„Skutočnosti podrobne opísané vyššie [týkajúce sa toho, ako spoločnosti Aer Lingus a Ryanair vnímajú zákazníci (bod 7.3.5 napadnutého rozhodnutia)] jasne preukazujú, že spoločnosti Ryanair a Aer Lingus sú blízkymi konkurentmi. Komisia však uznáva, že Ryanair uplatňuje tarify, ktoré sú v priemere nižšie ako tarify spoločnosti Aer Lingus, a že je aspoň hypoteticky možné, že spoločnosti Aer Lingus a Ryanair obsluhujú dva úplne odlišné segmenty zákazníkov.“ [neoficiálny preklad]

89 Táto zmienka o prípadnej segmentácii ponuky na základe uplatňovaných taríf však neumožňuje vyvodiť záver, že spoločnosti Ryanair a Aer Lingus nie sú blízkymi konkurentmi. Pojem „konkurent“ treba posudzovať s ohľadom na údaje prejednávanej veci. Komisia uviedla množstvo skutočností na podporu tohto zistenia, ktoré je zopakované v závere bodu 7.3 napadnutého rozhodnutia. Treba uviesť, že napríklad na 22 leteckých spojeniach, ktoré zabezpečujú iba spoločnosti Ryanair a Aer Lingus, neexistujú v súčasnosti iné spoločnosti, ktoré by boli schopné ponúkať služby pravidelnej leteckej dopravy. Na týchto trhoch, ktorých definíciu ako takú žalobca nespochybnil (pozri však, pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa cieľových letísk, bod 95 a nasl. nižšie), teda spoločnosť Aer Lingus zostáva najbližším konkurentom Ryanairu. Otázka vstupu na trh bude preskúmaná v rámci preskúmania druhého žalobného dôvodu, ktoré sa ňou zaoberá.

90 Pokiaľ ide o rozdiel v úrovni služieb, argumentácia žalobcu iba opakuje rozdiel, ktorý Komisia už pozná a uvedený v napadnutom rozhodnutí. Napríklad hoci v odôvodnení č. 367 napadnutého rozhodnutia Komisia považovala lety Ryanairu za lety „bez služieb“ a služby spoločnosti Aer Lingus za „bežné služby“, následne okamžite upresnila, že na účely napadnutého rozhodnutia „možno obe spoločnosti považovať za dopravcov, ktorí poskytujú ,minimálne služby‘, pretože po nedávnych úpravách obchodného modelu spoločnosti Aer Lingus sa služby zahrnuté do základnej tarify tejto spoločnosti v značnej miere zhodujú so službami zahrnutými do základnej tarify Ryanairu a výrazne odlišujú od tradičných spoločností, ktoré ponúkajú ,kompletné služby‘, ako sú napríklad British Airways alebo Lufthansa“ [neoficiálny preklad] (odôvodnenie č. 367 napadnutého rozhodnutia).

91 Vo svojich písomných podaniach okrem toho žalobca uznáva, že „je pravda, že spoločnosť Aer Lingus sa odchýlila od ekonomického modelu klasickej národnej leteckej spoločnosti, ktorá poskytuje kompletné služby, a osvojila si niektoré charakteristiky nízkorozpočtových dopravcov“ (pozri bod 71 vyššie). Táto skutočnosť bola potvrdená na pojednávaní.

92 V každom prípade vývoj jednotkových nákladov spoločnosti Aer Lingus v priebehu času preukazuje jej „postupnú migráciu“ od tradičného ekonomického modelu k nízkorozpočtovému modelu (pozri bod 80 vyššie) a ponuka služieb tejto spoločnosti sa nachádza prinajmenšom medzi ponukou Ryanairu a ponukou sieťových dopravcov ponúkajúcich kompletnú službu na palube.

93 Preto aj keď spoločnosť Aer Lingus nemá natoľko nízke prevádzkové náklady ako Ryanair, neuplatňuje rovnaké ceny ako Ryanair, ani neponúka tak obmedzené služby, zároveň platí, že tento podnik sa orientuje na rovnaký ekonomický model ako jeho konkurent.

94 Žalobca teda z právneho hľadiska dostatočne nepreukazuje, že Komisia v odôvodnení č. 431 napadnutého rozhodnutia nesprávne dospela k záveru, že spoločnosť Aer Lingus a žalobca sú „najbližšími konkurentmi“ na dotknutých leteckých spojeniach s odletom z Írska. Tento záver možno preto zohľadniť pri preskúmaní účinkov koncentrácie na hospodársku súťaž a výhrady uvádzané žalobcom v tomto ohľade treba zamietnuť (pozri body 58 a 63 vyššie).

c) O rozdiele medzi cieľovými letiskami

Tvrdenia účastníkov konania

95 Po prvé, žalobca tvrdí, že využíva letiská, ktoré sú podstatne odlišné od tých, ktoré využíva spoločnosť Aer Lingus. Spoločnosť Aer Lingus využíva hlavné letiská, ktoré sa nachádzajú bližšie k centru mesta a ponúkajú lepšie služby ako vedľajšie letiská. Vedľajšie letiská, ktoré používa Ryanair, mu umožňujú udržať náklady na nízkej úrovni a zabraňujú mu, aby súťažil so spoločnosťou Aer Lingus o cestujúcich, ktorí chcú používať iba hlavné letiská. Po získaní spoločnosti Aer Lingus by sa Ryanair mohol zúčastniť na hospodárskej súťaži na hlavných letiskách. Podľa žalobcu Komisia nepredložila jasné a presvedčivé dôkazy preukazujúce, že lety spoločnosti Aer Lingus na hlavné letiská a lety Ryanairu na vedľajšie letiská vyvíjajú na seba navzájom významný konkurenčný tlak. Údaje uvedené v napadnutom rozhodnutí nepodporujú záver, že tieto lety sú náhradami dostatočne blízkymi na to, aby mali byť zaradené na ten istý trh. Komisia navyše použila dostupné informácie „vysoko selektívne a nelogicky“. Keďže nebola schopná nájsť jednotný súbor kritérií, použila viaceré odlišné kritériá, aby preukázala, že hlavné a vedľajšie letiská patria k tomu istému trhu. Komisia nezohľadnila alebo skreslila stanoviská letísk v Birminghame a vo Viedni, ako aj stanovisko UK Civil Aviation Authority (Úrad civilného letectva Veľkej Británie) s cieľom dospieť k záveru o zastupiteľnosti hlavných a vedľajších letísk. Komisia sa teda neopierala o hodnoverné údaje ani o spoľahlivú metódu. Okrem toho, hoci Komisia predložila odpovede konkurentov, aby tvrdila zastupiteľnosť uvedených letísk, ich odpovede naopak preukazujú, že v tomto ohľade neexistuje jasný a presvedčivý dôkaz (pozri odpoveď British Airways a situáciu londýnskych letísk). Z vyobrazenia tabuľky zaslanej konkurentom jasne nevyplýva, či sa od dopytovaných spoločností očakávalo, že označia letiská vhodné pre každý typ cestujúcich alebo navzájom zastupiteľné letiská. V niektorých prípadoch spoločnosti zaškrtli iba jedno z letísk pre každú dvojicu miest, čím iba zdôraznili neporozumenie.

96 Po druhé, žalobca tvrdí, že to, ako Komisia použila zberné oblasti letísk, aby určila, či lety na rôzne letiská patria k tomu istému trhu, je nesprávne. Podľa pravidla „od oka“ (rule of thumb), ktoré nie je podložené skutkovými okolnosťami, Komisia definovala zbernú oblasť letiska ako oblasť vzdialenú od letiska maximálne 100 km alebo najviac hodinu cesty (odôvodnenie č. 83 napadnutého rozhodnutia). Toto pravidlo je „príliš nejasné na to, aby bolo užitočné“. Nezohľadňuje skutočné rozmiestnenie cestujúcich v oblasti a nie je reálne v kontexte leteckých spojení medzi Írskom a Veľkou Britániou, pri ktorých dĺžka letu nepresahuje jednu hodinu. Komisia teda nesprávne predpokladala, že cestujúci „nepoužijú letisko, ktoré je k nim najbližšie, precestujú jednu hodinu a potom poletia možno približne 50 minút“. Okrem toho výpočet času potrebného na cestu na letisko prostriedkami hromadnej dopravy alebo autom, uvedený v odôvodnení č. 78 napadnutého rozhodnutia, nezohľadňuje rôzne zdržania, ani náklady spojené s využitím prostriedkov hromadnej dopravy. Napokon Komisia v odôvodneniach č. 114 až 116 napadnutého rozhodnutia nezohľadnila skutočné číselné údaje týkajúce sa konkrétnych dotknutých letísk, najmä údaje, ktoré poskytol UK Civil Aviation Authority.

97 Po tretie, žalobca má výhrady proti niektorým posúdeniam alebo zisteniam uvedeným v napadnutom rozhodnutí. Najprv vytýka Komisii, že v odôvodnení č. 92 napadnutého rozhodnutia zohľadnila jeho obchodné postupy, ktoré spočívajú v tom, že svoje lety prezentuje ako náhrady letov na hlavné letiská. Označenia, pod ktorými podnik predáva svoje produkty, totiž nepredstavujú dostatočne pevný a spoľahlivý základ definície trhov. Napríklad letiská vo Viedni a v Bratislave nemôžu patriť k tomu istému trhu len preto, lebo Ryanair predáva svoje letenky do Bratislavy pod označením „Bratislava (Viedeň)“. Žalobca ďalej tvrdí, že Komisia nemala v odôvodnení č. 99 napadnutého rozhodnutia použiť pojem „systém letísk“ uvedený v nariadení Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 prístupe leteckých dopravcov spoločenstva k letovým trasám v rámci spoločenstva (Ú. v. ES L 240, s. 8; Mim. vyd. 07/001, s. 420) na to, aby odôvodnila zistenie o zastupiteľnosti určitých letísk. Tento pojem nie je vhodný na definovanie trhov a prepracovanie nariadenia č. 2408/92 a súvisiacich nariadení by napokon malo používanie tohto pojmu ukončiť. Žalobca rovnako tvrdí, že analýza cien vykonaná Komisiou „má vady“ a neposkytuje spoľahlivé dôvody pre záver, že lety, ktoré zabezpečuje žalobca na vedľajšie letiská, a lety, ktoré zabezpečuje spoločnosť Aer Lingus na hlavné letiská, sú „blízkymi náhradami“. Analýza neumožňuje určiť, či paralelný vývoj cien vyplýva zo zastupiteľnosti alebo zo spoločných vplyvov. Napokon prieskum vykonaný u cestujúcich má „vážne vady“, pokiaľ ide o formuláciu otázok a použité techniky výberu vzoriek. Tento prieskum nemal za cieľ zistiť stupeň zastupiteľnosti letísk, keďže cestujúcim nebola nikdy položená otázka, či by uvažovali o lete na odlišné letiská. V mnohých prípadoch údaje, na ktoré sa Komisia odvoláva v tomto ohľade, vedú k opačnému záveru.

98 Komisia, ktorú podporuje Írsko a Aer Lingus Group, popiera tvrdenia žalobcu, pričom odkazuje na napadnuté rozhodnutie.

Posúdenie Všeobecným súdom

99 Žalobca vo svojich písomných podaniach opakuje tvrdenia, ktoré už uviedol počas správneho konania, aby popieral definíciu trhu zohľadňujúcu východiskové a cieľové mesto. Komisia tieto tvrdenia preskúmala a zamietla v napadnutom rozhodnutí a iba ich samotné opakovanie pred Všeobecným súdom nemôže z dôvodov uvedených nižšie postačovať na spochybnenie tejto analýzy.

100 Pokiaľ ide o výhradu založenú na tom, že Komisia nepredložila jasné a presvedčivé dôkazné prostriedky preukazujúce, že lety spoločnosti Aer Lingus na hlavné letiská a lety Ryanairu na vedľajšie letiská na seba navzájom vyvíjajú významný konkurenčný tlak, treba uviesť, že táto výhrada sa v konečnom dôsledku rovná kritike toho, ako Komisia použila definíciu trhu obsiahnutú v napadnutom rozhodnutí na to, aby posúdila účinky koncentrácie na hospodársku súťaž na dotknutých trhoch. Žalobca to nepriamo uznáva, keď tvrdí, že údaje uvedené v napadnutom rozhodnutí „nepodporujú záver, že tieto lety sú dostatočne blízkymi náhradami na to, aby mali byť zaradené na ten istý trh“ (pozri bod 95 vyššie).

101 V tomto ohľade treba najprv uviesť, že rozsah tejto výhrady treba relativizovať so zreteľom na to, že v prípade 16 z 35 dotknutých leteckých spojení spoločnosti Ryanair a Aer Lingus využívajú rovnaké letiská (odôvodnenie č. 71 napadnutého rozhodnutia). Výhrada sa tak týka iba 19 z týchto 35 leteckých spojení (čiže 54,2 %) a nemá preto vplyv na ostatných 16 leteckých spojení dotknutých uskutočnením koncentrácie.

102 V prípade 19 leteckých spojení spočíva výhrada žalobcu iba v tom, že uvádza, že existuje rozdiel v cieľovom letisku, bez toho, aby sa pokúšal konkrétne vyvrátiť úvahu obsiahnutú v napadnutom rozhodnutí, pokiaľ ide o vplyv tohto rozdielu tak na definíciu trhu, ako aj na posúdenie účinkov koncentrácie na hospodársku súťaž. Treba však zdôrazniť, že v napadnutom rozhodnutí Komisia pripomenula, že trhy leteckej dopravy cestujúcich možno v závislosti od špecifík veci definovať na základe individuálnych leteckých spojení alebo na základe skupiny leteckých spojení, pokiaľ sú vzájomne zastupiteľné (odôvodnenie č. 55 napadnutého rozhodnutia a judikatúra citovaná v poznámke pod čiarou 53, najmä vrátane rozsudku Súdu prvého stupňa zo 4. júla 2006, easyJet/Komisia, T‑177/04, Zb. s. II‑1931, body 54 až 61).

103 V tejto súvislosti treba uviesť, že Komisia najprv vypracovala analytický rámec, ktorý sa uplatňuje na definíciu relevantného trhu, pokiaľ ide o rôzne dotknuté letecké spojenia bez ohľadu na to, či ide o dvojice letísk alebo dvojice miest (bod 6.3.3 napadnutého rozhodnutia). Rôzne kritériá použité na charakterizovanie zastupiteľnosti služieb pravidelnej leteckej dopravy s odletom z rôznych letísk sú uvedené v odôvodnení č. 99 napadnutého rozhodnutia. Ide o tieto kritériá: vzdialenosť a čas cesty podľa referenčného kritéria 100 km alebo hodiny cesty, stanovisko konkurentov, stanovisko dotknutých letísk a orgánov civilného letectva členských štátov, odhadovaný podiel „turistických“ cestujúcich na leteckom spojení, pojem „systém letísk“ v zmysle prílohy II nariadenia č. 2408/92, obchodné postupy, existencia alebo neexistencia prepravných služieb medzi letiskami a niektorými mestami, ako aj výsledok korelačnej štúdie cien, ktorú vykonala Komisia v prípade 17 dvojíc miest s odletom z Dublinu.

104 Komisia ďalej podrobne analyzovala, čo tvorilo relevantný trh na každom z dotknutých leteckých spojení (bod 6.3.4 napadnutého rozhodnutia). Zakaždým, keď zistila zastupiteľnosť, uplatnila niekoľko kritérií s ohľadom na dostupné informácie. Výber jednej alebo druhej leteckej služby cestujúcimi vyplýva zo spojenia týchto faktorov.

105 Komisia naopak viackrát dospela k záveru, že lety na rôzne letiská nachádzajúce sa v blízkosti toho istého mesta nepatria k tomu istému trhu. V odôvodneniach č. 178 až 183 napadnutého rozhodnutia sa predovšetkým domnievala, že letisko v Rennes a letisko Nantes Atlantique nie sú zastupiteľné z týchto dôvodov: kritérium 100 km alebo hodiny cesty tesne nebolo splnené, Ryanair nepredáva svoju službu do Nantes s tým, že zároveň odkazuje na Rennes, a naopak nijaký podstatný rozdiel medzi oboma letiskami nemotivuje cestujúcich z Rennes, aby na účely odletu cestovali do Nantes a naopak, a dostupné údaje nepostačovali na to, aby mohla Komisia vykonať dôkladnú korelačnú analýzu cien. Samotná skutočnosť, že spoločnosť Aer Lingus považuje letisko v Rennes a letisko Nantes Atlantique za náhrady, podľa Komisie nepostačovala pre záver o ich zastupiteľnosti. V odôvodneniach č. 197 až 203 napadnutého rozhodnutia Komisia rovnako odlíšila letisko Amsterdam Schiphol od letiska v Eindhovene, a to z rovnakých dôvodov, aké uviedla vo vzťahu k letisku Nantes Atlantique a letisku v Rennes, a aj preto, lebo sa v skoršom rozhodnutí domnievala, že medzi nimi existuje nízky stupeň zastupiteľnosti (rozhodnutie Komisie z 22. septembra 1997, Vec COMP/M.967 – KLM/Air UK, bod 24).

106 Okrem toho treba uviesť, že stanovisko letísk je v napadnutom rozhodnutí uvedené niekoľkokrát (pozri napríklad odôvodnenia č. 132, 145 a 151 napadnutého rozhodnutia), rovnako ako aj stanovisko UK Civil Aviation Authority (pozri napríklad odôvodnenia č. 128 a 138 napadnutého rozhodnutia). Pokiaľ ide o to, že UK Civil Aviation Authority poukazoval na rozlišovanie medzi cestujúcimi citlivými na časový faktor a cestujúcimi, ktorí na tento faktor citliví nie sú, Komisia v napadnutom rozhodnutí uviedla niekoľko dôvodov, ktoré umožňujú vysvetliť, prečo možno toto rozlišovanie považovať v prejednávanej veci za irelevantné (odôvodnenia č. 85 a 316 až 319 napadnutého rozhodnutia).

107 Komisia predovšetkým presvedčivo uviedla, že toto predtým zreteľné rozlišovanie medzi skupinami cestujúcich sa stráca. Túto tendenciu už spomenula v predchádzajúcich veciach (Veci COMP/M.3280 – Air France/KLM a COMP/M.3770 – Lufthansa/Swiss, uvedené v poznámke pod čiarou 329 napadnutého rozhodnutia) a potvrdzujú ju aj odpovede na dotazníky zaslané konkurentom 6. novembra 2006, ktoré žalobca v prejednávanej veci nespochybnil (odpovede uvedené v poznámke pod čiarou 328 napadnutého rozhodnutia). Z odpovedí podnikových zákazníkov počas prieskumu Komisie takisto vyplýva, že kritérium lepšej tarify sa považuje za dosť významné. V poradí dôležitosti zostavenom týmito zákazníkmi sa toto kritérium nachádza pred kritériom cieľového letiska a za kritériom lepšieho letového času, ktoré sa stalo relatívnym vzhľadom na zvýšenú frekvenciu letov často vykazovanú dopravcami poskytujúcimi minimálne služby (odôvodnenie č. 316 napadnutého rozhodnutia).

108 Okrem toho, pokiaľ ide o stanoviská letísk v Birminghame (odôvodnenie č. 138 napadnutého rozhodnutia) a vo Viedni (odôvodnenie č. 223 napadnutého rozhodnutia), žalobca neuvádza, v čom boli tieto stanoviská skreslené. Žalobca napokon na pojednávaní výslovne upustil od podrobnejšieho objasnenia tohto tvrdenia. Tieto stanoviská, ktoré nevedú k záveru o zastupiteľnosti, boli doslovne prebraté do napadnutého rozhodnutia a Komisia mala napokon k dispozícii iné dôkazy spôsobilé podložiť záver, ku ktorému dospela v napadnutom rozhodnutí. Technika súhrnu nepriamych dôkazov, ktorú Komisia použila pri posudzovaní koncentrácie, môže prirodzene zahŕňať tak pozitívne, ako aj negatívne dôkazy. Záver, ku ktorému Komisia dospela na konci svojej analýzy rôznych zohľadnených nepriamych dôkazov však nemožno spochybniť len preto, že z prieskumu vyplýva jeden negatívny dôkaz. Tento dôkaz je náležite zaznamenaný a Komisia ho zohľadnila bez toho, aby sa skreslil jeho význam, na rozdiel od toho, čo bez akéhokoľvek dôkazu tvrdí žalobca.

109 Navyše, na rozdiel od toho, čo tvrdí žalobca, z odpovede British Airways na dotazník zaslaný Komisiou vyplýva, že v prípade londýnskych letísk „sa zberné oblasti veľmi významne prekrývajú“ a že „všetky londýnske letiská si môžu konkurovať, čo napokon aj robia, tak v prípade diaľkovej dopravy, ako aj v prípade dopravy na krátke vzdialenosti“. Z tejto odpovede rovnako vyplýva, že pokiaľ ide o ostatné letiská, ktorých zoznam sa nachádza v otázke č. 22 dotazníka, táto letecká spoločnosť sa domnieva, že „vo všeobecnosti… všetky uvedené letiská súťažia o všetky typy cestujúcich“. Pokiaľ ide o tvrdenie, že odpovede konkurentov nepreukazujú, že všetky hlavné a vedľajšie letiská sú zastupiteľné, predovšetkým pokiaľ ide o Londýn, odpovede konkurentov Ryanairu na tomto leteckom spojení potvrdzujú opak.

110 Pokiaľ ide o výhradu žalobcu proti použitiu pravidla „od oka“ na definovanie zberných oblastí letísk s cieľom určiť relevantné trhy, treba uviesť, že Komisia v napadnutom rozhodnutí uznáva približnú povahu tohto pravidla (odôvodnenie č. 83 napadnutého rozhodnutia: „Treba však poznamenať, že Komisia používa ,pravidlo‘100 km alebo 1 hodiny cesty iba ako prvú ,typickú premennú‘ na účely definovania zbernej oblasti. S ohľadom na osobitné vlastnosti každého posudzovaného letiska a iné dôkazné prostriedky môže byť zberná oblasť v skutočnosti väčšia, a bude preto predmetom podrobného preskúmania ad hoc v rámci analýzy jednotlivých dvojíc letísk“ [neoficiálny preklad]).

111 V reakcii na námietky, ktoré v tomto ohľade uvádza Ryanair proti oznámeniu o výhradách, Komisia v napadnutom rozhodnutí uviedla, že kritérium 100 km alebo 1 hodiny cesty je ukazovateľom vychádzajúcim z toho, čo považujú za primeranú zbernú oblasť letiská (odôvodnenie č. 85 napadnutého rozhodnutia). Z odpovedí na dotazník zaslaný letiskám tak vyplýva, že letiská ponúkajú leteckým spoločnostiam zbernú oblasť v okruhu aspoň 100 km alebo 1 hodiny cesty (odôvodnenie č. 82 napadnutého rozhodnutia). Okrem toho, ako tvrdí Komisia v reakcii na tvrdenia žalobcu v jeho písomných podaniach, okolnosť, že trvanie letu na leteckých spojeniach medzi Írskom a Veľkou Britániou je relatívne krátke, nijako nemení toto posúdenie. V mnohých prípadoch totiž existujú medzi vedľajším letiskom a centrom mesta špeciálne autobusové spojenia s cestovným poriadkom, ktorý je prispôsobený letom. Prístup Komisie sa zhoduje s odpoveďou, ktorú poskytol UK Civil Aviation Authority.

112 S prihliadnutím na tieto údaje a vysvetlenia teda nemožno Komisii vytýkať, že pri definícii zbernej oblasti letísk použila kritérium 100 km alebo 1 hodiny cesty.

113 Pokiaľ ide o výhradu proti tomu, že Komisia v odôvodnení č. 92 napadnutého rozhodnutia zohľadnila obchodné postupy Ryanairu, ktoré spočívajú v tom, že svoje lety prezentuje ako náhradu letov na hlavné letiská, treba uviesť, že uvedené postupy sú iba jednou z mnohých skutočností, ktoré boli zohľadnené. Tieto postupy v skutočnosti vyjadrujú záujem uľahčiť identifikáciu cieľov letov zákazníkom, ktorých sa môže týkať ponuka Ryanairu. Tento záujem nemožno spochybniť len preto, že Ryanair bez akéhokoľvek dôkazu tvrdí, že označenia, pod ktorými predáva svoje služby na rôzne letiská, nepredstavujú dostatočne pevný a spoľahlivý základ pre definíciu trhov. Toto tvrdenie nemôže totiž postačovať na to, aby negovalo relevanciu tejto skutočnosti v rámci súhrnu nepriamych dôkazov, ktorý použila Komisia. Pokiaľ ide o príklad Viedne a Bratislavy uvádzaný žalobcom, Komisia založila svoje posúdenie aj na iných skutočnostiach, než je obchodný postup Ryanairu. Komisia rovnako preskúmala orientačnú hranicu 100 km alebo 1 hodiny cesty, stanovisko vnútroštátnych orgánov a konkurentov, ako aj výsledky prieskumu u zákazníkov (bod 6.3.4.15 napadnutého rozhodnutia). Rovnako vo svojej analýze individuálnych spojení (bod 6.3.4 napadnutého rozhodnutia) Komisia vychádzala z kritéria 100 km alebo 1 hodiny cesty, zo stanoviska vnútroštátnych orgánov a konkurentov, ako aj z výsledkov prieskumu u zákazníkov. Posúdenia Komisie v tomto ohľade spočívajú vždy na použití súhrnu nepriamych dôkazov, kde sú jednotlivé dôkazy, ktoré boli zohľadnené, vysvetlené a analyzované.

114 Pokiaľ ide o výhradu proti tomu, že v odôvodnení č. 99 napadnutého rozhodnutia sa na účely odôvodnenia zistenia o zastupiteľnosti niektorých letísk odkazuje na pojem „systém letísk“ použitý v nariadení č. 2408/92, z uvedeného odôvodnenia vyplýva, že príslušnosť dotknutých letísk k „systému letísk“ v zmysle nariadenia č. 2408/92 má „ako doplňujúci dôkaz podložiť záver, že letiská uvedené v tomto nariadení patria k tej istej oblasti a možno ich z pohľadu dopytu považovať za zastupiteľné“ [neoficiálny preklad]. Nariadenie č. 2408/92 účinné v čase prijatia napadnutého rozhodnutia systém letísk definuje ako „súbor dvoch, prípadne viacerých letísk, ktoré spoločne obsluhujú jedno mesto alebo oblasť, ako sa uvádza v prílohe II“. Skutočnosť, že dve alebo viaceré letiská uvedené v prílohe II tvoria systém letísk, možno teda zohľadniť pri určení, či je namieste domnievať sa, že tieto letiská obsluhujú tú istú destináciu, čo predstavuje faktor, z ktorého vyplýva, že letiská sú zastupiteľné pre cestujúcich, ktorí sa chcú dostať do tejto destinácie. Toto posúdenie nemôže spochybniť skutočnosť, že Komisia iniciovala vyjasnenie a zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa rozloženia prevádzky medzi letiskami, ktoré obsluhujú to isté mesto alebo oblasť, pričom jej návrh v tomto zmysle prijal Európsky parlament a Rada Európskej únie. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 293, s. 3), ktoré po prijatí napadnutého rozhodnutia zrušilo nariadenie č. 2408/92, sa totiž stále odkazuje na zásadu rozloženia prevádzky medzi rôzne letiská, ktoré obsluhujú to isté mesto alebo oblasť, hoci sa už nepoužíva výraz „systém letísk“.

115 Pokiaľ ide o výhradu proti korelačnej analýze cien vykonanej počas správneho konania, treba uviesť, že Komisia uznáva, že vzájomný vzťah medzi cenami nepreukazuje, že dve letiská patria k tomu istému trhu. Komisia však správne tvrdí, že táto skutočnosť v spojení s inými skutočnosťami predstavuje relevantný faktor analýzy. Z napadnutého rozhodnutia vyplýva, že analýza vykonaná Komisiou je „empirickou analýzou“ (odôvodnenie č. 121 napadnutého rozhodnutia). V poznámke pod čiarou k odôvodneniu č. 121 sa takisto uvádza:

„s ohľadom na všetky analyzované dvojice miest treba poznamenať, že Komisia zohľadnila ekonomické dôkazy týkajúce sa vzájomného vzťahu cien ako doplňujúce dôkazy, ktoré podporujú jej stanovisko… Pohyby cien môžu v skutočnosti ovplyvniť iné faktory, ktoré môžu spôsobovať nevýrazný vzájomný vzťah medzi cenami.“ [neoficiálny preklad]

116 Posúdenia urobené v napadnutom rozhodnutí na základe výsledkov „empirickej analýzy“ vzájomného vzťahu medzi cenami treba zohľadniť práve v tomto kontexte. Komisii preto nemožno vytýkať, že uviedla dôvody, pre ktoré mohla korelačná analýza cien poskytnúť len obmedzené výsledky, pričom zdôraznila, že tieto výsledky, akokoľvek sú obmedzené, možno napriek tomu za určitých okolností zohľadniť.

117 Za týchto okolností žalobca nepreukazuje, v čom Komisia prekročila hranice svojej voľnej úvahy pri posúdení situácií ekonomickej povahy (pozri body 31 a 32 vyššie). Výhrady žalobcu v tomto ohľade sú všeobecné a nezohľadňujú to, ako Komisia použila výsledky korelačnej analýzy cien.

118 Pokiaľ ide o výhradu proti výsledkom prieskumu vykonaného u zákazníkov, treba uviesť, že táto otázka je aj predmetom inej argumentácie žalobcu a bude preskúmaná v tomto rámci (pozri bod 202 a nasl. nižšie). V každom prípade z odôvodnenia č. 94 napadnutého rozhodnutia vyplýva, že Komisia si bola plne vedomá obmedzení prieskumu vykonaného u zákazníkov letiska v Dubline, pričom tento prieskum bol vykonaný v podstate s cieľom overiť tvrdenie Ryanairu, že z pohľadu zákazníka spoločnosti Ryanair a Aer Lingus spolu nesúťažia. Skupina leteckých spojení zahŕňala všetky londýnske letiská a obmedzený počet leteckých spojení, v prípade ktorých účastníci koncentrácie ponúkali lety na rôzne letiská v blízkosti toho istého mesta. Komisia sa domnievala, že keď cestujúci považujú leteckú spoločnosť, ktorá zabezpečuje letecké spojenie na iné letisko, za náhradné riešenie, možno z toho vyvodiť, že dotknuté služby leteckej dopravy cestujúcich sú spôsobilé vyvíjať na seba konkurenčný tlak. V tomto ohľade Komisia uviedla, že „tieto dôkazy sú nepriame, keďže osobám odpovedajúcim na dotazník nebola položená otázka…, aby výslovne uviedli, či by uvažovali o lete na iné letisko“ [neoficiálny preklad]. V odôvodnení č. 122 napadnutého rozhodnutia sa rovnako odkazuje na tento prieskum ako na „nepriamy dôkaz“. V poznámke pod čiarou 91 napadnutého rozhodnutia Komisia rovnako uviedla, že prieskum u zákazníkov sa týka iba podmnožiny leteckých spojení, pri ktorých účastníci koncentrácie zabezpečujú let na odlišné letiská, a že v dôsledku toho má tento prieskum „informačnú hodnotu“ výlučne pre tieto letecké spojenia. Posúdenia urobené v napadnutom rozhodnutí na základe výsledkov prieskumu u zákazníkov treba zohľadniť práve v tomto kontexte. Komisii preto nemožno vytýkať, že predstavila dôvody, pre ktoré je prieskum u zákazníkov v určitom smere obmedzený, pričom uviedla, že jeho výsledky majú napriek tomu v prípade dotknutých leteckých spojení určitú hodnotu.

119 Za týchto okolností žalobca nepreukazuje, v čom Komisia prekročila hranice voľnej úvahy pri posúdení situácií ekonomickej povahy. Výhrady žalobcu sú v tomto ohľade všeobecné a v rámci argumentácie neumožňujú zistiť, prečo má formulácia otázok, ako aj použité techniky výberu vzoriek „vážne vady“.

3. O súťažnej výhode, ktorú poskytuje existencia základne na letisku v Dubline

a) Tvrdenia účastníkov konania

120 Žalobca popiera, že skutočnosť, že spoločnosť Aer Lingus, ako aj žalobca, majú základňu na letisku v Dubline, umožňuje domnievať sa, že sú veľmi blízkymi konkurentmi. Miesto, kde má lietadlo základňu, je cestujúcim úplne ľahostajné a má relatívne malý význam pre letecké spoločnosti. Letecká spoločnosť, ktorá má základňu na druhom konci leteckého spojenia, môže predstavovať možného konkurenta Ryanairu. Spoločnosť bmi, ktorá má základňu na letisku Heathrow, a lietadlo, ktoré necháva odstavené na noc na letisku v Dubline, je tak bližším konkurentom spoločnosti Aer Lingus než Ryanair na leteckom spojení Dublin – Londýn (Heathrow), pretože spojenie na toto letisko Ryanair nezabezpečuje.

121 Komisia popiera túto argumentáciu a tvrdí, že letecké spoločnosti obvykle začnú prevádzkovať letecké spojenie iba vtedy, ak je spojené so základňou.

b) Posúdenie Všeobecným súdom

122 Komisia v odôvodneniach č. 380 až 399 napadnutého rozhodnutia vysvetlila dôvody, pre ktoré existencia významnej základne na letisku v Dubline potvrdzuje názor, že obe spoločnosti sú „najbližšími konkurentmi“. Podľa napadnutého rozhodnutia takáto základňa (nazývaná aj „domovské letisko“) umožňuje dosahovať úspory z rozsahu a vedie k väčšej flexibilite pri prispôsobení sa zmenám dopytu, pričom tieto výhody sú úmerné veľkosti základne. Komisia zdôraznila, že väčšina dopravcov využíva zá