Keywords

Summary



Keywords

1. Konanie – Vedľajšie účastníctvo – Dotknuté osoby – Návrh na vstup vedľajšieho účastníka do konania podaný reprezentatívnym združením v spore, v ktorom ide o zásadné otázky týkajúce sa jeho členov – Prípustnosť

(Štatút Súdneho dvora, článok 40 ods. 2 a článok 53 ods. 1)

2. Konanie – Vedľajšie účastníctvo – Rozsah procesných práv vedľajšieho účastníka konania viazaný na dátum podania návrhu na vstup vedľajšieho účastníka do konania

(Rokovací poriadok Súdu prvého stupňa, článok 115 ods. 1 a článok 116 ods. 2, 4 a 6)

3. Konanie – Vedľajšie účastníctvo – Obmedzenie procesných práv udelených vedľajšiemu účastníkovi konania, ktorý podal svoj návrh po uplynutí viac ako šiestich týždňov po uverejnení oznámenia o začatí konania v úradnom vestníku – Odchýlky – Prípad nepredvídateľnej okolnosti alebo vyššej moci – Pojmy – Späťvzatie návrhu zo strany iného vedľajšieho účastníka konania – Vylúčenie

(Štatút Súdneho dvora, článok 40 ods. 2; Rokovací poriadok Súdu prvého stupňa, článok 99 a článok 115 ods. 1)

Summary

1. Článok 40 druhý odsek Štatútu Súdneho dvora, uplatniteľný na konanie pred Súdom prvého stupňa v zmysle článku 53 prvého odseku predmetného štatútu, stanovuje, že akákoľvek osoba, ktorá preukáže oprávnený záujem na rozhodnutí veci prejednávanej Súdnym dvorom s výnimkou sporov medzi členskými štátmi, medzi orgánmi Spoločenstiev alebo medzi členskými štátmi a orgánmi Spoločenstiev, môže vstúpiť do konania ako vedľajší účastník.

Takýto záujem preukazuje reprezentatívne združenie, ktoré má za cieľ ochranu svojich členov, ktoré žiada o vstup do konania, nastoľujúc zásadné otázky dotýkajúce sa týchto členov. Tento široký výklad práva na vstup vedľajšieho účastníka do konania má za cieľ umožniť lepšie posúdiť rámec veci, avšak vyhnúť sa množstvu individuálnych vedľajších účastníkov konania, ktorí by ohrozili efektívnosť a riadny priebeh konania.

(pozri body 25, 26)

2. Z ustanovení článku 115 ods. 1 v spojení s článkom 116 ods. 2, 4 a 6 Rokovacieho poriadku Súdu prvého stupňa vyplýva, že procesné práva vedľajšieho účastníka konania sú odlišné podľa toho, či vedľajší účastník konania podal svoj návrh na vstup do konania pred uplynutím lehoty šiestich týždňov od uverejnenia oznámenia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie alebo po uplynutí tejto lehoty, ale pred začatím ústnej časti konania.

Ak vedľajší účastník konania podá svoj návrh pred uplynutím tejto lehoty, má právo zúčastniť sa tak písomnej časti konania, ako aj ústnej časti konania. Z tohto dôvodu musí obdržať procesné dokumenty a môže predložiť vyjadrenie vedľajšieho účastníka konania obsahujúce jeho návrhy na úplnú alebo čiastočnú podporu návrhov niektorého z účastníkov konania, jeho dôvody a tvrdenia, ako aj jeho návrhy na dokazovanie, ak nejaké sú. Naopak, ak vedľajší účastník konania podal svoj návrh po uplynutí tejto lehoty, má právo zúčastniť sa iba ústnej časti konania, pokiaľ sa obrátil na Súd prvého stupňa pred jej začatím. Z tohto dôvodu musí obdržať správu pre pojednávanie a počas ústnej časti konania môže vyjadriť svoje pripomienky na jej základe.

Tieto ustanovenia majú kogentnú povahu, nedisponujú nimi ani účastníci konania, dokonca ani sudca.

(pozri body 35 – 42)

3. Článok 45 druhý odsek Štatútu Súdneho dvora stanovuje, že uplynutie lehoty nebude na ujmu práva, ak účastník konania preukáže existenciu nepredvídateľnej okolnosti alebo vyššej moci. Ustanovenia týkajúce sa procesných lehôt sa uplatňujú striktne, čo zodpovedá požiadavke právnej istoty a potrebe vyhnúť sa akejkoľvek diskriminácii alebo akéhokoľvek svojvoľného zaobchádzania pri výkone spravodlivosti. Citovaný článok, ktorý je výnimkou zo zásady a musí byť teda vykladaný striktne, sa uplatňuje na procesné lehoty kogentnej povahy, ktorých uplynutie má za následok zánik práva podať žalobu, ktoré bolo až dovtedy dostupné fyzickej alebo právnickej osobe alebo podať návrh na vstup vedľajšieho účastníka do konania. V rozsahu, v akom sa uplatňuje rovnako na lehotu šiestich týždňov uvedenú v článku 115 ods. 1 Rokovacieho poriadku Súdu prvého stupňa, ktorej uplynutie má za následok nie zánik práva podať návrh na vstup vedľajšieho účastníka do konania, ale obmedzenie procesných práv udelených vedľajšiemu účastníkovi konania, preto tento článok umožňuje odchýliť sa od ustanovení týkajúcich sa procesných lehôt iba vo výnimočných prípadoch nepredvídateľnej okolnosti alebo vyššej moci.

Pojmy nepredvídateľnej okolnosti a vyššej moci sa na jednej strane týkajú objektívneho prvku vzťahujúceho sa na existenciu neobvyklej udalosti, nezávislej od vôle zainteresovanej osoby a, na druhej strane, subjektívneho prvku týkajúceho sa povinnosti zainteresovanej osoby zabezpečiť sa proti dôsledkom tejto udalosti, prijatím primeraných opatrení a, najmä, sledovaním vývoja konania a pozornosťou. Aj keď späťvzatie návrhu zo strany reprezentatívneho združenia, hoci má spoločných členov s navrhovateľom vstupu vedľajšieho účastníka do konania, možno predstavuje udalosť nezávislú od vôle tohto navrhovateľa, toto nepredstavuje neobvyklú udalosť. Každý vedľajší účastník konania má vždy právo zobrať späť svoj návrh na vstup vedľajšieho účastníka do konania, rovnako ako je každý žalobca oprávnený zobrať späť svoju žalobu podľa článku 99 rokovacieho poriadku.

(pozri body 46 – 52)