Vec T‑136/15

Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE

proti

Európskemu parlamentu

„Prístup k dokumentom – Nariadenie (ES) č. 1049/2001 – Výzvy na predloženie ponuky týkajúce sa všetkých častí uvedených vo verejnom obstarávaní – Odmietnutie prístupu – Neexistencia individuálneho a konkrétneho preskúmania požadovaných dokumentov – Výnimka týkajúca sa ochrany verejnej bezpečnosti – Výnimka týkajúca sa ochrany obchodných záujmov – Výnimka týkajúca sa ochrany súkromného života – Výnimka týkajúca sa ochrany rozhodovacieho postupu – Všeobecná domnienka – Neprimeraná pracovná záťaž“

Abstrakt – Rozsudok Všeobecného súdu (štvrtá komora) zo 14. decembra 2017

Pozri text rozhodnutia. (pozri body 37, 38, 47, 48)

Pozri text rozhodnutia. (pozri bod 58)

V oblasti prístupu verejnosti k dokumentom Súdny dvor uznal existenciu všeobecných domnienok uplatniteľných na kategórie dokumentov z dôvodu ich povahy vo viacerých prípadoch, vrátane prípadu týkajúceho sa ponúk uchádzačov v rámci realizácie verejných zákaziek. Pokiaľ však ide o výzvy na predloženie ponúk zaslané inštitúciou uchádzačom, s ktorými táto inštitúcia uzatvorila rámcovú zmluvu, žiadna všeobecná domnienka dosahu na obchodné záujmy nemôže byť založená ani na judikatúre týkajúcej sa prístupu k ponukám uchádzačov, ani, všeobecnejšie, na judikatúre týkajúcej sa postupu kontroly štátnej pomoci a transakcií koncentrácie. Pre veci, ktoré viedli k judikatúre v oblasti štátnej pomoci a transakcií koncentrácie, bola typická spoločná charakteristika, teda existencia, v osobitnej právnej úprave, inej ako je nariadenie č. 1049/2001, pravidiel vymedzujúcich presne prístup k spisu alebo k dokumentom, ktoré boli požadované, tak pokiaľ ide o osoby, ako aj samotné informácie. V tejto súvislosti, na rozdiel od oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania a od oznámenia o zadaní zákazky, výzva na predloženie ponuky formulovaná verejným obstarávateľom v rámci realizácie rámcovej zmluvy nie je predmetom žiadneho osobitného ustanovenia nariadenia č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, alebo nariadenia č. 1268/2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia č. 966/2012, ktoré by definovalo alebo obmedzovalo presne informácie obsiahnuté v tejto výzve, ktoré by mal alebo mohol oznámiť verejný obstarávateľ uchádzačom alebo iným kandidátom. Okrem toho dotknutá inštitúcia nemôže tvrdiť, že sprístupnenie výziev na predloženie ponuky by narušilo jej vlastné záujmy, keďže by mohlo odhaliť jej profil kupujúceho na trhu. Hoci by totiž sprístupnenie vzťahu medzi úlohami, ktoré majú byť splnené, a počtom pracovných dní potrebných na ich riadne vykonanie mohlo uchádzačom pomôcť zistiť na účely budúcich verejných obstarávaní spôsob, akým Parlament vykonáva výpočty, skutočnosť, že títo uchádzači môžu z minulosti poznať cenu požadovanú za rovnocenné plnenie, skôr povedie k reálnej hospodárskej súťaži ako k tomu, že bude narušená. (pozri body 62, – 65, 71)

Nariadenie č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie a nariadenie č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, majú odlišné ciele a neobsahujú ustanovenie stanovujúce výslovne prednosť jedného pred druhým, takže treba zabezpečiť uplatnenie každého z týchto nariadení, ktoré bude zlučiteľné s uplatnením toho druhého a umožní tak ich koherentné uplatnenie. Takto teda zásada transparentnosti, uvedená v článku 102 nariadenia č. 966/2012, musí byť skĺbená s ochranou verejného záujmu, legitímnych obchodných záujmov podnikov a lojálnou hospodárskou súťažou. (pozri bod 67)

Na dosiahnutie cieľa pravidiel v oblasti verejného obstarávania Únie, ktorý spočíva v neskreslenej hospodárskej súťaži, je dôležité, aby verejní obstarávatelia nesprístupnili informácie, ktoré sa týkajú postupov verejného obstarávania, ktorých obsah by mohol byť použitý na skreslenie hospodárskej súťaže, teda buď v prebiehajúcom verejnom obstarávaní, alebo v neskorších verejných obstarávaniach. V tejto súvislosti hospodárske a technické prvky, ktoré obsahovali ponuky uchádzačov, boli takej povahy, ktorá odôvodňovala odmietnutie dotknutej inštitúcie poskytnúť prístup k ponuke vybratého uchádzača. O taký prípad ide najmä vtedy, keď sa takéto ponuky týkajú osobitného know‑how uchádzačov. V každom prípade to neplatí, pokiaľ ide o výzvu na predloženie ponuky formulovanú verejným obstarávateľom v rámci realizácie rámcovej zmluvy. Vzhľadom na povahu a predmet takejto výzvy totiž nemožno predpokladať, že takýto dokument obsahuje hospodárske a technické prvky vlastné len zmluvnému partnerovi alebo podrobne opisuje jeho osobitný know‑how. Naopak, výzva na predloženie ponuky, ktorú vydal verejný obstarávateľ a nie jeho zmluvní partneri, obsahuje všeobecne opis úloh, ktoré chce verejný obstarávateľ nechať vykonať podľa rámcovej zmluvy, ktorú podpísal so zmluvným partnerom. Je to v zásade až v nadväznosti na túto výzvu na predloženie ponuky, keď zmluvný partner poskytne podrobnosti o plneniach, o ktorých si myslí, že by ich mohol poskytnúť verejnému obstarávateľovi, profil expertov, ktorých by mohol dať k dispozícii, a cenu za svoje plnenia. (pozri body 68 – 70)

Pozri text rozhodnutia. (pozri body 78 – 82)

Pokiaľ ide o žiadosť o prístup k dokumentom, ktorá si vyžaduje manuálne vytiahnutie približne 1500 dokumentov, spomedzi viac ako 10000 dokumentov rozdelených do viac ako tisíc adresárov, pričom každý z týchto dokumentov má priemerne 12 strán, čo predstavuje celkovo minimálne 18000 strán, treba dospieť k záveru, že individuálne skúmanie všetkých požadovaných dokumentov by pre dotknutú inštitúciu predstavovalo osobitne ťažkú pracovnú záťaž. Táto administratívna úloha môže byť totiž považovaná za neprimeranú, keďže by to znamenalo, na preskúmanie všetkých požadovaných dokumentov v striktných lehotách stanovených článkom 7 ods. 1 a 3, ako aj článkom 8 ods. 1 a 2 nariadenia č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, prideliť viacero osôb na plný pracovný úväzok na preskúmanie požadovaných dokumentov v rámci viacerých generálnych riaditeľstiev iba v záujme žiadateľa. Tieto osoby, ktoré sú zamestnancami dotknutej inštitúcie, majú plniť úlohy verejného záujmu a sú odmeňované z verejných zdrojov, by už teda viac neboli schopné vykonávať úlohy, ktoré im boli zverené prioritne na účely služby pre tento verejný záujem, čo by mohlo vážnym spôsobom narušiť riadne fungovanie dotknutých služieb. Dotknutá inštitúcia teda mohla vyvážiť záujem prístupu verejnosti k dokumentom pracovnou záťažou, ktorá z toho vyplývala, s cieľom zachovania záujmu riadnej správy vecí verejných. (pozri body 84, 90 – 92)