Keywords

Summary



Keywords

1. Súdny dvor – Organizácia – Prideľovanie vecí veľkej komore

(Štatút Súdneho dvora, článok 16 tretí odsek; Rokovací poriadok Súdneho dvora, článok 44 ods. 4)

2. Poľnohospodárstvo – Spoločná poľnohospodárska politika – Bavlna – Pomoc na výrobu

(Akt o pristúpení Helénskej republiky, protokol č. 4; nariadenia Rady č. 1782/2003 a č. 864/2004, článok 1)

3. Akty inštitúcií – Odôvodnenie – Povinnosť – Rozsah

(Článok 253 ES; nariadenie Rady č. 864/2004)

4. Žaloba o neplatnosť – Dôvody – Zneužitie právomoci

5. Právo Spoločenstva – Zásady – Ochrana legitímnej dôvery – Obmedzenia

(Nariadenie Rady č. 864/2004)

6. Poľnohospodárstvo – Spoločná poľnohospodárska politika – Bavlna – Pomoc na výrobu

(Akt o pristúpení Helénskej republiky, protokol č. 4 odsek 2; nariadenie Rady č. 864/2004)

7. Žaloba o neplatnosť – Zrušujúci rozsudok – Účinky

[Článok 231 ES; nariadenie Rady č. 1782/2003, hlava IV kapitola 10 a článok 156 ods. 2 písm. g) a nariadenie Rady č. 864/2004]

Summary

1. Ak sa v zmysle článku 16 tretieho odseku Štatútu Súdneho dvora ukladá Súdnemu dvoru povinnosť zasadať vo veľkej komore, najmä ak o to v tomto zmysle požiada inštitúcia Spoločenstiev, ktorá je účastníkom konania, vrátenie veci Súdnemu dvoru na účely jej opätovného pridelenia širšiemu zloženiu je v súlade s článkom 44 ods. 4 rokovacieho poriadku opatrením, podľa ktorého zloženie, ktorému bola vec pridelená, rozhoduje z úradnej povinnosti a voľne. Ak by sa však umožnilo, aby sa návrh v zmysle uvedeného článku 16 tretieho odseku podal v neskoršom štádiu konania, ako je to v prejednávanom prípade, po ukončení ústnej časti konania, teda v štádiu rozhodovania, vzniklo by riziko značného omeškania vo vzťahu k dĺžke trvania konania, a teda aj riziko, že nastanú účinky, ktoré sú v zjavnom rozpore s požiadavkou riadneho výkonu spravodlivosti, z čoho vyplýva, že vo všetkých veciach predložených Súdnemu dvoru má Súdny dvor zaručiť, aby bolo rozhodnutie vydané v primeranej lehote ako výsledok efektívneho konania.

(pozri body 22, 23)

2. Pojem pomoc na výrobu bavlny uvedený v odseku 3 protokolu č. 4, ktorý je pripojený k Aktu o pristúpení Helénskej republiky, nie je v rozpore s podmienkou nárokovateľnosti osobitnej pomoci, ktorá je stanovená v nariadení č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, zavedenou článkom 1 bodom 20 nariadenia č. 864/2004, spočívajúcou v povinnosti udržiavať plochu aspoň do otvorenia toboliek.

Vzhľadom na neexistenciu definície pojmu výroba v protokole č. 4 totiž zo znenia alebo kontextu tohto aktu nevyplýva, že v rámci uvedeného protokolu má pojem výroba rozsah odlišný od rozsahu vyplývajúceho zo zvyčajného významu, ktorý odkazuje na proces pozostávajúci z niekoľkých etáp. V tejto súvislosti zmienka o dôležitosti bavlny ako suroviny uvedená v preambule protokolu č. 4 neznamená, že uvedený protokol sa týka len zozbieranej bavlny, ale skutočnosť, že táto zmienka sa uvádza v preambule, sa má chápať tak, že z dôvodu tejto dôležitosti sa jednoducho zdôrazňuje, že systém pomoci na bavlnu nesmie mať negatívne účinky na obchodovanie s tretími krajinami. Okrem toho upresnenie uvedené v článku 1 nariadenia č. 4006/87, ktorým sa mení protokol č. 4 týkajúci sa bavlny, podľa ktorého sa tento protokol č. 4 týka bavlny nemykanej alebo nečesanej, ktorá spadá pod položku č. 5201 00 kombinovanej nomenklatúry, vôbec nevylučuje bavlnu, o ktorú ide v okamihu otvorenia toboliek. V tomto štádiu totiž, tak ako aj v štádiu po zbere, bavlna nie je podľa definície ani mykaná, ani česaná.

(pozri body 41 – 45, 49)

3. Odôvodnenie vyžadované podľa článku 253 ES má byť prispôsobené povahe predmetného aktu a má uvádzať jasným a jednoznačným spôsobom úvahy inštitúcie, autora aktu, spôsobom umožňujúcim dotknutým osobám spoznať odôvodnenia prijatých opatrení a súdu Spoločenstva vykonávať svoju kontrolnú právomoc. Nevyžaduje sa, aby odôvodnenie špecifikovalo všetky relevantné skutkové a právne okolnosti, pretože otázka, či odôvodnenie aktu spĺňa požiadavky článku 253 ES, má byť posudzovaná s ohľadom nielen na jeho znenie, ale tiež na jeho kontext, ako aj na súhrn právnych pravidiel upravujúcich predmetnú oblasť. Ak ide o akt určený pre všeobecné uplatnenie, odôvodnenie sa môže obmedziť na jednej strane na uvedenie celkovej situácie, ktorá viedla k jeho prijatiu, a na druhej strane na uvedenie všeobecných cieľov, ktorých dosiahnutie sa navrhuje. Okrem iného je neprimerané vyžadovať osobitné odôvodnenie pre rôznu voľbu použitých techník, keď je zo všeobecne platného aktu zrejmý základný cieľ sledovaný inštitúciou.

Tieto podmienky spĺňa nariadenie č. 864/2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 1782/2003 ustanovujúce spoločné pravidlá pre schémy priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a určité podporné schémy pre poľnohospodárov. V tejto súvislosti preambula uvedeného nariadenia sumarizuje transparentným a jasným spôsobom celkovú situáciu, ktorá zákonodarcu Spoločenstva viedla k prijatiu tohto aktu, ako aj sledované všeobecné ciele. Ďalej z piateho a šiesteho odôvodnenia spoločne vyplýva podstata cieľa, ktorým sa zavádza nový systém pomoci na bavlnu. Zákonodarca Spoločenstva teda nebol okrem iného povinný osobitne odôvodniť rôznu voľbu použitých techník, akou je aj tá, ktorá podmieňuje poskytnutie osobitnej pomoci na bavlnu tým, že sa bude v pestovaní bavlny pokračovať až do štádia otvorenia toboliek.

(pozri body 57 – 60, 64, 65)

4. V prípade jednotlivého aktu môže dôjsť k zneužitiu právomoci, iba ak z objektívnych, relevantných a zhodujúcich sa dôkazov vyplýva, že bol prijatý s výlučným cieľom alebo prinajmenšom rozhodujúcim cieľom iným, ako sú uvádzané ciele, alebo na vyhnutie sa postupu osobitne stanovenému Zmluvou na riešenie skutočností v danom prípade.

(pozri bod 69)

5. Ak mohol opatrný a obozretný hospodársky subjekt predvídať prijatie opatrení Spoločenstva, ktoré sa týkajú jeho záujmov, nemôže sa po ich prijatí odvolávať na zásadu ochrany legitímnej dôvery. Navyše, aj keď takáto zásada patrí medzi základné zásady Spoločenstva, nie je dôvodné, aby hospodárske subjekty legitímne očakávali, že bude zachovaný existujúci stav, ktorý môže byť zmenený inštitúciami Spoločenstva v rámci ich voľnej úvahy, a to najmä v takej oblasti, akou je oblasť spoločnej organizácie trhu, ktorej účelom je neustále reagovať na zmeny hospodárskej situácie.

V tejto súvislosti mohol opatrný a obozretný subjekt predvídať prijatie nariadenia č. 864/2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 1782/2003 ustanovujúce spoločné pravidlá pre schémy priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a určité podporné schémy pre poľnohospodárov a reformu režimu podpory na bavlnu, ktorý je uvedený v tomto nariadení. V dôsledku toho patrí táto reforma do rámca rozsiahlejšej reformy, o ktorej sa od roku 1992 viedli diskusie na politickej úrovni a ktorá bola okrem iného konkrétne uvedená v oznámení Komisie, ktoré navrhuje zmenu uvedeného nariadenia č. 1782/2003 a ktoré bolo predmetom stanoviska uverejneného v úradnom vestníku. Systém pomoci v odvetví bavlny bol navyše v minulosti už predmetom niekoľkých dôležitých reforiem.

(pozri body 81, 83, 84)

6. Vzhľadom na širokú mieru voľnej úvahy, ktorú má zákonodarca Spoločenstva v oblasti spoločnej poľnohospodárskej politiky, len zjavná neprimeranosť opatrenia prijatého v tejto oblasti vo vzťahu k cieľu, ktorý príslušná inštitúcia sleduje, môže ovplyvniť zákonnosť takéhoto opatrenia. Táto právomoc, ktorá implikuje následné obmedzené súdne preskúmanie jej výkonu, sa nevzťahuje len na povahu a dosah prijímaných predpisov, ale v určitej miere aj na určenie východiskových údajov. Aj keď má takéto súdne preskúmanie obmedzenú pôsobnosť, je potrebné, aby boli inštitúcie Spoločenstva schopné Súdnemu dvoru preukázať, že akt bol prijatý na základe efektívneho výkonu ich voľnej úvahy, čo predpokladá zohľadnenie všetkých relevantných skutočností a okolností situácie, ktoré mal tento akt upravovať.

Pritom také fixné mzdové náklady, akými sú náklady na pracovnú silu poľnohospodárov a ich rodín, neboli zahrnuté, a teda neboli zohľadnené v komparatívnej štúdii o predpokladanej rentabilite pestovania bavlny podľa systému pomoci na bavlnu zavedeného nariadením č. 864/2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 1782/2003 ustanovujúce spoločné pravidlá pre schémy priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a určité podporné schémy pre poľnohospodárov vypracovanej Komisiou, ktorý je základom pre určenie výšky osobitnej pomoci na bavlnu. Relevantnosť dotknutých mzdových nákladov na účely výpočtu výrobných nákladov na bavlnu a predpokladanej rentability tejto plodiny sa však zdá byť ako taká ťažko napadnuteľná.

Okrem iného neboli preskúmané potenciálne účinky reformy systému pomoci na bavlnu na hospodársku situáciu podnikov odzrňujúcich bavlnu. Výroba bavlny je pritom ekonomicky nemožná bez účasti takých podnikov nachádzajúcich sa v blízkosti oblastí výroby, ktoré vykonávajú činnosť za ekonomicky udržateľných podmienok, keďže bavlna má pred spracovaním malú trhovú hodnotu, a nemôže sa prepravovať na dlhé vzdialenosti. Výroba bavlny a jej spracovanie podnikmi odzrňujúcimi bavlnu sa teda zdajú byť neoddeliteľne spojené. Potenciálne účinky reformy systému pomoci na bavlnu na hospodársku životaschopnosť podnikov odzrňujúcich bavlnu sú teda východiskovým údajom, ktorý je potrebné zohľadniť pri hodnotení rentability pestovania bavlny.

V tejto súvislosti Rada, ktorá je autorom nariadenia č. 864/2204, pred Súdnym dvorom nepreukázala, že nový systém pomoci na bavlnu zavedený týmto nariadením bol prijatý na základe skutočného výkonu jej voľnej úvahy predpokladajúcej zohľadnenie všetkých relevantných skutočností a okolností v danom prípade. Z toho vyplýva, že z údajov, ktoré inštitúcie Spoločenstva predložili Súdnemu dvoru, nie je možné zistiť, či zákonodarca Spoločenstva mohol bez toho, aby prekročil širokú mieru voľnej úvahy, ktorú má v tejto veci k dispozícii, dospieť k záveru, že stanovenie výšky osobitnej pomoci na bavlnu ako 35 % celkovej pomoci existujúcej v predchádzajúcom systéme pomoci postačuje na zabezpečenie cieľa uvedeného v odôvodnení č. 5 nariadenia č. 864/2004, ktorým je zabezpečenie rentability, a teda pokračovanie v pestovaní tejto plodiny, pričom tento cieľ zodpovedá cieľu uvedenému v odseku 2 protokolu č. 4, ktorý tvorí prílohu k Aktu o pristúpení Helénskej republiky. Rovnako bola porušená zásada proporcionality.

(pozri body 98, 117, 121, 122, 124, 126, 128, 131 – 135)

7. Podľa článku 156 ods. 2 písm. g) nariadenia č. 1782/203 ustanovujúceho spoločné pravidlá pre schémy priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a určité podporné schémy pre poľnohospodárov, ktorý bol doplnený článkom 1 bodom 28 nariadenia č. 864/2004, sa nový systém pomoci na bavlnu, upravený v kapitole 10 a hlavy IV uvedeného nariadenia č. 1782/2003, uplatňuje od 1. januára 2006 na bavlnu zasiatu od tohto dňa. Poľnohospodári dotknutých členských štátov už teda mohli podniknúť niektoré kroky na prispôsobenie sa tomuto systému, aby mohli využívať podporu zavedenú týmto systémom, alebo prinajmenšom budú musieť takého kroky v krátkej lehote podniknúť. Okrem toho, príslušné orgány uvedených členských štátov už mohli prijať opatrenia potrebné na vykonanie uvedeného systému alebo budú musieť takéto opatrenia v blízkej budúcnosti prijať. Vzhľadom na tieto skutočnosti a napokon, najmä s cieľom vyhnúť sa akejkoľvek právnej neistote, pokiaľ ide o systém uplatniteľný na pomoc v odvetví bavlny po zrušení kapitoly 10 a hlavy IV nariadenia č. 1782/2003 je opodstatnené odložiť účinky uvedeného zrušenia až do prijatia nového nariadenia v primeranej lehote.

(pozri body 139 – 141)