6.

Komisia stanovila referenčné úrovne pre produkty stanovené v článku 10a smernice 2003/87 v rozhodnutí 2011/278. Pre pochopenie metodiky použitej na stanovenie napadnutých referenčných úrovní pre horúci kov a spekanú rudu sú dôležité najmä nasledujúce odôvodnenia. Znejú takto (poznámky pod čiarou sú vynechané): „(2) Pri určovaní zásad na stanovenie referenčných úrovní ex ante v konkrétnych odvetviach alebo pododvetviach je východiskovým bodom priemerný výkon, ktorý v danom odvetví alebo pododvetví dosiahlo 10 % najúčinnejších zariadení v EÚ v období rokov 2007 – 2008. … … (4) Komisia v možnom rozsahu vypracovala referenčné úrovne pre produkty, ako aj medziprodukty, ktoré sa predávajú medzi zariadeniami a sú vyrobené na základe činností uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES. … Ak je produkt priamou náhradou iného produktu, oba by mali patriť pod ten istý referenčný produkt a súvisiace vymedzenie produktu. … (6) Referenčné úrovne by mali zahŕňať všetky priame emisie súvisiace s výrobou vrátane emisií súvisiacich s výrobou merateľného tepla použitého na výrobu, bez ohľadu, či bolo merateľné teplo vyrobené na mieste alebo v inom zariadení. Pri určovaní referenčných úrovní boli odpočítané emisie súvisiace s výrobou elektrickej energie a vývozom merateľného tepla vrátane emisií, ktorým sa predišlo pri výrobe tepla a elektriny v prípadoch exotermických procesov alebo výroby elektrickej energie bez priamych emisií. … (7) V snahe zabezpečiť, aby referenčné úrovne viedli k zníženiu emisií skleníkových plynov, v prípade niektorých výrobných procesov, pri ktorých priame emisie oprávnené na bezodplatné prideľovanie emisných kvót a nepriame emisie z výroby elektrickej energie, ktoré nie sú na základe smernice 2003/87/ES oprávnené na bezodplatné prideľovanie kvót, sú do určitej miere vzájomne zameniteľné, sa pri stanovení referenčných úrovní brali do úvahy celkové emisie vrátane nepriamych emisií spojených s výrobou elektrickej energie, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky pre zariadenia náročné na spotrebu paliva a na spotrebu elektrickej energie. Na účely prideľovania emisných kvót na základe príslušných referenčných úrovní by sa mal zohľadňovať len podiel priamych emisií na celkových emisiách, aby sa zabránilo bezodplatnému prideľovaniu emisných kvót na emisie súvisiace s elektrickou energiou. (8) Na stanovenie referenčných úrovní Komisia použila ako východiskový bod aritmetický priemer výkonu 10 % najúčinnejších zariadení z hľadiska emisie CO2 v rokoch 2007 a 2008, za ktoré sa zbierali údaje. Komisia okrem toho v súlade s článkom 10a ods. 1 smernice 2003/87/ES analyzovala za všetky odvetvia, pre ktoré je v prílohe I stanovený referenčný produkt, na základe doplňujúcich informácií prijatých z viacerých zdrojov a na základe špecificky zameranej štúdie, v ktorej sa analyzujú najúčinnejšie techniky a potenciály zníženia na európskej a medzinárodnej úrovni, či tam, kde sú k dispozícii príslušné zariadenia, tieto východiskové body dostatočne odrážajú najúčinnejšie techniky, náhrady, alternatívne výrobné procesy, vysoko účinnú kogeneráciu, účinné získavanie energie z odpadových plynov, využívanie biomasy a zachytávanie a ukladanie CO2. Údaje použité na stanovenie referenčných úrovní sa získali zo širokého okruhu zdrojov, aby sa zahrnul maximálny počet zariadení vyrábajúcich referenčný produkt v rokoch 2007 a 2008. Po prvé, údaje o výkone zariadení zahrnutých v ETS, ktoré vyrábajú referenčné produkty, z hľadiska emisie skleníkových plynov získali príslušné európske odvetvové združenia, alebo boli získané v ich mene na základe stanovených pravidiel, takzvaných ‚odvetvových predpisov‘. Komisia ako referenčný zdroj pre tieto predpisy poskytla príručku o kvalite a kritériách overovania porovnávacích údajov za systém EÚ ETS. Po druhé, na doplnenie údajov získaných európskymi odvetvovými združeniami poradcovia v mene Európskej komisie získavali údaje od zariadení, ktoré neboli zahrnuté v údajoch za odvetvie, a údaje a analýzy poskytli aj príslušné orgány členských štátov. … (10) Ak sa v jednom zariadení vyrábajú viaceré produkty a priradenie emisií k jednotlivým produktom sa nepovažovalo za možné, do získavaných údajov a do stanovenia referenčnej úrovne sa zahrnuli iba zariadenia, ktoré vyrábajú len jeden produkt. To sa týka referenčných produktov vápno, dolomit, fľaše a poháre z bezfarebného skla, fľaše a poháre z farebného skla, lícové tehly, dlažobné tehly, prášok sušený rozprašovaním, nenatieraný jemný papier, tissue papier, lepenka testliner a papier na zvlnenú vrstvu, nenatieraný kartón, ako aj natieraný kartón. Na zvýšenie preukaznosti a na kontrolu hodnovernosti výsledkov sa hodnoty priemerného výkonu 10 % najúčinnejších zariadení porovnali s literatúrou o najúčinnejších technikách. (11) V prípade, že neboli k dispozícii žiadne údaje, alebo žiadne údaje získané v súlade s metodikou referenčného porovnávania, na odvodenie referenčných úrovní sa použili informácie o súčasných úrovniach emisií a spotreby a o najúčinnejších technikách, odvodené najmä z referenčných dokumentov o najlepších dostupných technikách [BREF] vypracovaných v súlade so smernicou 2008/1/ES… o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia. Najmä v dôsledku nedostatku údajov o úprave a čistení odpadových plynov, vývoze tepla a výrobe elektrickej energie sa referenčné produkty koks a horúci kov odvodili z výpočtov priamych a nepriamych emisií na základe informácií o príslušných energetických tokoch ustanovených v príslušnom BREF a implicitných emisných faktorov ustanovených v rozhodnutí Komisie 2007/589/ES… V prípade referenčného produktu spekaná ruda sa údaje opravili na základe príslušných energetických tokov ustanovených v príslušnom BREF, pričom sa zohľadnilo spaľovanie odpadových plynov v tomto odvetví. (12) Ak nebolo možné odvodiť referenčný produkt, ale existujú skleníkové plyny oprávnené na bezodplatné prideľovanie emisných kvót, tieto kvóty by sa mali prideľovať na základe všeobecných záložných prístupov. Vypracovala sa hierarchia troch záložných prístupov, aby sa dosiahlo maximálne zníženie emisií skleníkových plynov a úspory energie aspoň za časti príslušných výrobných procesov. Referenčný štandard tepla sa uplatňuje na procesy spotreby tepla, v ktorých sa používa merateľný nosič tepla. Referenčný štandard paliva sa uplatňuje, ak sa spotrebúva nemerateľné teplo. Referenčné úrovne tepla a paliva sa odvodili na základe zásad transparentnosti a jednoduchosti, s použitím referenčnej účinnosti široko dostupného paliva, ktoré možno považovať za druhé najlepšie z hľadiska účinnosti emisie skleníkových plynov, pričom sa zohľadnili energeticky účinné techniky. V prípade emisií z procesov by sa emisné kvóty mali prideľovať na základe historických emisií. … … (32) Je tiež vhodné, aby sa v referenčných produktoch zohľadňovalo účinné získavanie energie z odpadových plynov a emisie spojené s ich používaním. Na tento účel sa pri stanovení referenčných úrovní pre produkty, pri výrobe ktorých sa vytvárajú odpadové plyny, vo veľkej miere zohľadnil obsah uhlíka v týchto odpadových plynoch. Ak sa odpadové plyny vyvážajú z výrobného procesu za systémové hranice príslušného referenčného produktu a spaľujú sa na účel výroby tepla mimo systémových hraníc príslušného referenčného procesu, ako sa vymedzuje v prílohe I, súvisiace emisie by sa mali zohľadniť pridelením dodatočných emisných kvót na základe referenčného štandardu tepla alebo referenčného štandardu paliva. Z hľadiska všeobecnej zásady, že pri výrobe elektrickej energie by sa nemali bezodplatne prideľovať žiadne emisné kvóty, aby sa zabránilo neoprávnenému narušeniu hospodárskej súťaže na trhoch elektrickej energie dodávanej priemyselným zariadeniam, a vzhľadom na cenu uhlíka obsiahnutú v elektrickej energii je vhodné, aby sa v prípade, že sa odpadové plyny vyvážajú z výrobného procesu mimo systémové hranice príslušného referenčného produktu a spaľujú sa na výrobu elektrickej energie, nepridelili žiadne dodatočné kvóty nad podiel obsahu uhlíka v odpadovom plyne započítaný v príslušnom referenčnom produkte.“