Účastníci konania

Odôvodnenie

Výrok



Účastníci konania

Vo veci C-542/11,

ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Hoge Raad der Nederlanden (Holandsko) z 30. septembra 2011 a doručený Súdnemu dvoru 24. októbra 2011, ktorý súvisí s konaním:

Staatssecretaris van Financiën

proti

Codirex Expeditie BV,

SÚDNY DVOR (piata komora),

v zložení: predseda piatej komory T. von Danwitz, sudcovia A. Rosas, E. Juhász (spravodajca), D. Šváby a C. Vajda,

generálny advokát: N. Jääskinen,

tajomník: M. Ferreira, hlavná referentka,

so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 12. decembra 2012,

so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:

– holandská vláda, v zastúpení: M. Noort a C. Wissels, splnomocnené zástupkyne,

– grécka vláda, v zastúpení: I. Bakopoulos a I. Pouli, splnomocnení zástupcovia,

– Európska komisia, v zastúpení: B.-R. Killmann a W. Roels, splnomocnení zástupcovia,

po vypočutí návrhov generálneho advokáta na pojednávaní 28. februára 2013,

vyhlásil tento

Rozsudok

Odôvodnenie

1. Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu ustanovení nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307), zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 z 13. apríla 2005 (Ú. v. EÚ L 117, s. 13) (ďalej len „colný kódex“).

2. Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Staatssecretaris van Financiën (štátny tajomník ministerstva financií, ďalej len „Staatssecretaris“) a spoločnosťou Codirex Expeditie BV (ďalej len „Codirex“), ktorý sa týka platobného výmeru súvisiaceho s výberom cla a dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“).

Právny rámec

3. Podľa znenia článku 4 bodov 15 až 17 a 20 colného kódexu sa na účely tohto kódexu rozumie pod:

„15. ‚colným schváleným určením alebo použitím‘:

a) prepustenie tovaru do colného režimu;

b) umiestnenie tovaru do slobodného pásma alebo slobodného skladu;

c) spätný vývoz tovaru z colného územia spoločenstva;

d) zničenie tovaru;

e) prenechanie tovaru v prospech štátu.

16. ‚Colným režimom‘:

a) voľný obeh;

b) tranzit;

…

17. ‚Colným vyhlásením‘ úkon, ktorým osoba prejavuje stanovenou formou a spôsobom vôľu, aby bol tovar prepustený do navrhovaného colného režimu.

…

20. ‚Prepustením tovaru‘ úkon, ktorým colné orgány umožňujú nakladať s tovarom za podmienok stanovených pre colný režim, do ktorého bol tovar prepustený.“

4. Článok 37 tohto kódexu uvádza:

„1. Tovar prepravený na colné územie spoločenstva podlieha colnému dohľadu od jeho vstupu na colné územia spoločenstva. Môže byť podrobený colným kontrolám v súlade s platnými predpismi.

2. Tovar podlieha colnému dohľadu po dobu, ktorá je potrebná na určenie jeho colného štatútu, ak sa nejedná o tovar spoločenstva bez toho, aby tým bol dotknutý článok 82 odsek 1, a to do okamihu zmeny jeho colného štatútu, jeho umiestnenia do slobodného pásma alebo slobodného skladu, jeho spätného vývozu alebo jeho zničenia v súlade s článkom 182.“

5. Článok 40 uvedeného kódexu predovšetkým stanovuje, že tovar, ktorý vstupuje na colné územie spoločenstva, predloží colným orgánom osoba, ktorá ho na toto územie prepravuje, alebo v prípade potreby osoba, ktorá preberá zodpovednosť za prepravu tovaru po jeho vstupe.

6. Podľa znenia článku 48 colného kódexu „tovaru, ktorý nie je tovarom spoločenstva a ktorý bol predložený colným orgánom, musí byť pridelené colne schválené určenie alebo použitie schválené pre takýto tovar“.

7. Článok 50 tohto kódexu znie:

„Od predloženia tovaru colným orgánom až do okamihu pridelenia colne schváleného určenia alebo použitia má tento tovar postavenie dočasne uskladneného tovaru. Takýto tovar sa ďalej označuje ako ‚dočasne uskladnený tovar‘.“

8. Článok 51 uvedeného kódexu znie:

„1. Dočasne uskladnený tovar môže byť uskladnený iba na miestach schválených colnými orgánmi a za podmienok nimi stanovených.

2. Colné orgány môžu od držiteľa tovaru požadovať zabezpečenie akéhokoľvek colného dlhu, ktorý by mohol vzniknúť podľa článku 203 alebo 204.“

9. Článok 59 colného kódexu stanovuje:

„1. Všetok tovar určený na prepustenie do colného režimu musí byť uvedený v colnom vyhlásení pre príslušný colný režim.

2. Tovar spoločenstva navrhnutý v colnom vyhlásení do colného režimu vývoz, pasívny zošľachťovací styk, tranzit alebo colné uskladňovanie, je pod colným dohľadom od okamihu prijatia colného vyhlásenia až do okamihu, keď opustí colné územie spoločenstva alebo je zničený alebo keď je platnosť colného vyhlásenia zrušená.“

10. Článok 62 tohto kódexu je formulovaný takto:

„1. Písomné colné vyhlásenie musí byť podané na tlačive, ktoré zodpovedá úradnému vzoru stanovenému pre tento účel. Musí byť podpísané a musí obsahovať všetky náležitosti nevyhnutné pre uplatňovanie predpisov upravujúcich colný režim, do ktorého je tovar navrhovaný v colnom vyhlásení.

2. K písomnému colnému vyhláseniu musia byť pripojené všetky doklady, ktorých predloženie je nevyhnutné pre uplatňovanie predpisov upravujúcich colný režim, do ktorého je tovar navrhovaný v colnom vyhlásení.“

11. Podľa článku 63 uvedeného kódexu:

„Písomné colné vyhlásenia, ktoré spĺňajú podmienky ustanovené v článku 62, [prijmú] colné orgány okamžite za predpokladu, že tovar, na ktorý sa vzťahujú, bol predložený colným orgánom.“

12. Článok 67 colného kódexu uvádza:

„Ak nie je výslovne ustanovené inak, použijú sa pri prepustení tovaru do colného režimu, do ktorého je tovar uvedený v colnom vyhlásení navrhnutý[,] predpisy platné ku dňu, kedy colné orgány toto colné vyhlásenie prijali.“

13. Podľa článku 68 tohto kódexu môžu colné orgány s cieľom overenia prijatých colných vyhlásení kontrolovať colné vyhlásenie a doklady k nemu priložené a prehliadať tovar a s cieľom jeho analýzy alebo podrobnej prehliadky odoberať vzorky. Práva a povinnosti deklaranta sú stanovené najmä v článkoch 69 a 70 toho istého kódexu.

14. Článok 71 uvedeného kódexu stanovuje, že výsledok overenia colného vyhlásenia je podkladom na uplatňovanie predpisov upravujúcich colný režim, do ktorého je tovar prepúšťaný, a že ak sa colné vyhlásenie neoverí, toto uplatňovanie sa vykonáva na základe údajov uvedených v colnom vyhlásení.

15. Podľa článku 72 ods. 1 colného kódexu:

„Ak je na zabezpečenie dodržovania podmienok colného režimu, do ktorého je tovar navrhnutý v colnom vyhlásení, potrebná jeho identifikácia, colné orgány na ten účel vykonajú potrebné opatrenia.“

16. Z článku 73 ods. 1 tohto kódexu vyplýva, že ak sú splnené podmienky na prepustenie tovaru do príslušného colného režimu, colné orgány tento tovar prepustia ihneď po tom, ako boli údaje uvedené v colnom vyhlásení overené alebo prijaté bez overenia.

17. Ustanovenie článku 74 ods. 1 prvej vety uvedeného kódexu má toto znenie:

„Ak prijatím colného vyhlásenia vzniká colný dlh, nesmie byť tovar, na ktorý sa colné vyhlásenie vzťahuje prepustený, pokiaľ nie je colný dlh zaplatený alebo zabezpečený.“

18. Článok 91 ods. 1 písm. a) colného kódexu stanovuje:

„Colný režim vonkajší tranzit umožňuje prepravu medzi dvoma miestami v rámci colného územia spoločenstva:

a) tovaru, ktorý nie je tovarom spoločenstva bez toho, aby tovar podliehal dovoznému clu alebo iným platbám alebo obchodno-politickým opatreniam“.

19. Podľa článku 96 ods. 1 tohto kódexu:

„Hlavný zodpovedný je držiteľom vonkajšieho tranzitného colného režimu spoločenstva. Je zodpovedný za:

a) predloženie tovaru v stanovenej lehote colnému úradu určenia v nezmenenom stave a zároveň za dodržanie opatrení prijatých colnými orgánmi k identifikácii tovaru;

b) dodržiavanie predpisov vzťahujúcich sa na tranzitný colný režim spoločenstva.“

20. Článok 203 colného kódexu stanovuje:

„1. Colný dlh pri dovoze vzniká:

– nezákonným odňatím tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu[,] spod colného dohľadu.

2. Colný dlh vzniká v okamihu, keď je tovar odňatý spod colného dohľadu.

3. Dlžníkmi sú:

– osoba, ktorá odňala tovar spod colného dohľadu,

– akékoľvek osoby, ktoré sa tohto odňatia zúčastnili a ktoré si boli vedomé alebo si mali byť vedomé toho, že tovar je odnímaný spod colného dohľadu,

– akékoľvek osoby, ktoré tovar odňatý spod colného dohľadu získali alebo prechovávali a ktoré si boli alebo si mali byť v čase získania alebo prijatia takéhoto tovaru vedomé, že tento bol odňatý spod colného dohľadu, a

– prípadne taktiež osoba, ktorá má plniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia tovaru alebo z použitia colného režimu, do ktorého bol tovar prepustený.“

Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka

21. Zásielku chladeného hovädzieho mäsa prepravenú loďou v kontajneri z Brazílie do Holandska vyložila v prístave Rotterdam (Holandsko) spoločnosť Seaport International. Táto spoločnosť ju uskladnila vo svojom areáli, kým tomuto tovaru nebude pridelené colne schválené určenie.

22. Kým sa kontajner nachádzal v tomto areáli, spoločnosť Codirex podala 6. novembra 2007 colné vyhlásenie v elektronickej podobe s cieľom prepustenia uvedenej zásielky do colného režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva. Colné orgány toto vyhlásenie okamžite prijali. Predmetný tovar mal v tom čase colný štatút „dočasne uskladneného tovaru“ v zmysle článku 50 colného kódexu.

23. Dňa 7. novembra 2007 colné orgány umiestnili na kontajner colnú plombu a prepustili ho. Tento kontajner bol prepravený po cestných komunikáciách k príjemcovi, spoločnosti Eurofrigo BV (ďalej len „Eurofrigo“), ktorá sa nachádza v priemyselnom parku v Maasvlakte (Holandsko).

24. Keďže colné orgány nedostali nijaké potvrdenie o doručení tovaru spoločnosti Eurofrigo, uskutočnili vyšetrovanie. Dňa 27. decembra 2007 im spoločnosť Eurofrigo oznámila, že hoci colná plomba kontajneru bola neporušená, zásielka obsahovala o dve balenia menej, než bolo uvedené v colnom vyhlásení.

25. Dňa 17. februára 2008 colné orgány vyzvali spoločnosť Codirex ako deklaranta, aby predložila presnejšie vysvetlenia v súvislosti s chýbajúcim tovarom. Spoločnosť Codirex nereagovala, a preto jej uvedené orgány 3. júla 2008 zaslali platobný výmer, ktorým ju vyzvali na úhradu cla a DPH.

26. Inspecteur des impôts (daňový inšpektor), na ktorého sa spoločnosť Codirex obrátila so sťažnosťou proti tomuto platobnému výmeru, platobný výmer potvrdil.

27. Spoločnosť Codirex podala proti tomuto rozhodnutiu žalobu na Rechtbank te Haarlem (Okresný súd v Haarleme).

28. Vo svojom rozsudku sa uvedený súd domnieval, že tovar, ktorý nie je tovarom Spoločenstva a je prihlásený na prepustenie do colného režimu tranzitu, má až do okamihu, keď ho colné orgány prepustia do príslušného colného režimu, colný štatút dočasne uskladneného tovaru a že v dôsledku toho sa voči spoločnosti Codirex nemôžu uplatniť predpisy vzťahujúce sa na colný režim tranzitu. Rechtbank te Haarlem s odkazom na rozsudok z 15. septembra 2005, United Antwerp Maritime Agencies a Seaport Terminals (C-140/04, Zb. s. I-8245, body 35 až 39), konštatoval, že v čase od dočasného uskladnenia tovaru až do jeho prepustenia do colného režimu tranzitu colnými orgánmi nemožno spoločnosť Codirex, ktorá nemala fyzickú kontrolu nad tovarom, považovať za colného dlžníka v zmysle článku 203 ods. 3 štvrtej zarážky colného kódexu.

29. Staatssecretaris podal proti tomuto rozhodnutiu kasačný opravný prostriedok na Hoge Raad der Nederlanden (Najvyšší súd). Hoge Raad der Nederlanden zastával názor, že na vyhlásenie rozhodnutia je potrebný výklad colného kódexu.

30. Za týchto okolností Hoge Raad der Nederlanden rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:

„Kedy získa tovar, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, colne schválené určenie v zmysle článku 50 [colného kódexu], ak má tovar colný štatút ‚dočasne uskladneného tovaru‘ prihláseného na prepustenie do colného režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva?“

O prejudiciálnej otázke

31. Na základe informácií oznámených vnútroštátnym súdom vychádza preskúmanie veci z predpokladu, podľa ktorého sa pri colnom vyhlásení nachádzali v kontajneri umiestnenom v areáli spoločnosti Seaport International všetky balíky prihlásené a určené na vonkajší tranzit Spoločenstva, ale dva balíky zmizli pred colným zapečatením kontajnera.

32. Z článku 203 ods. 1 a 2 colného kódexu vyplýva, že odňatím tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu, spod colného dohľadu vzniká colný dlh pri dovoze. Uvedené odňatie spod colného dohľadu zahŕňa akékoľvek konanie alebo opomenutie, ktoré má za následok hoci len dočasné zabránenie príslušnému colnému orgánu v prístupe k tovaru pod colným dohľadom a k vykonaniu kontrol uvádzaných v článku 37 ods. 1 uvedeného kódexu (pozri rozsudok United Antwerp Maritime Agencies a Seaport Terminals, už citovaný, bod 28, ako aj citovanú judikatúru).

33. Ak bol v čase odňatia predmetného tovaru spod colného dohľadu tento tovar už prepustený do režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva, je to držiteľ tohto colného režimu, kto si má vzhľadom na to, že je hlavný zodpovedný v zmysle článku 96 ods. 1 colného kódexu, splniť povinnosti vyplývajúce z použitia uvedeného režimu a kto je colným dlžníkom v zmysle článku 203 ods. 3 štvrtej zarážky tohto kódexu, pokiaľ sa neuplatnia ustanovenia uvedené v predchádzajúcich troch zarážkach tohto odseku 3.

34. Naopak, ak v čase uvedeného odňatia tovar ešte nebol prepustený do režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva, ale bol stále dočasne uskladnený, colným dlžníkom je, pokiaľ sa neuplatnia ustanovenia uvedené v prvých troch zarážkach článku 203 ods. 3 colného kódexu, osoba, ktorá si má plniť povinnosti vyplývajúce z dočasného uskladnenia tovaru a ktorá má tento tovar po jeho vyložení v držbe na účel zabezpečenia jeho premiestnenia alebo skladovania (pozri v tomto zmysle rozsudok United Antwerp Maritime Agencies a Seaport Terminals, už citovaný, bod 39, ako aj výrok). Na základe informácií vyplývajúcich zo spisu touto osobou nie je spoločnosť Codirex.

35. V dôsledku toho treba určiť okamih, keď sa podľa colného kódexu končí dočasné uskladnenie tovaru a začína sa jeho prepustenie do colného režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva.

36. Na úvod treba poznamenať, že z rozsudku z 1. februára 2001, D. Wandel (C-66/99, Zb. s. I-873, body 35 až 38 a 45), vyhláseného vo vzťahu k dovezenému tovaru určenému na prepustenie do voľného obehu vyplýva, že tento tovar zostáva dočasne uskladnený až do jeho prepustenia a že jeho colný štatút sa mení, až keď colné orgány rozhodnú o tomto prepustení.

37. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že prepustenie do voľného obehu podľa článku 4 bodu 16 písm. a) colného kódexu je takisto colným režimom a že prepustenie tovaru do takého colného režimu predstavuje tiež colne schválené určenie.

38. Ako to poznamenal generálny advokát v bode 60 návrhov, zdá sa, že úvahy Súdneho dvora v už citovanom rozsudku D. Wandel možno prebrať na prejednávanú vec, hoci išlo o colný režim odlišný od colného režimu, ktorého sa týka konanie vo veci samej.

39. V nadväznosti na to z článku 4 bodu 17 colného kódexu vyplýva, že colné vyhlásenie predstavuje úkon, ktorým osoba stanovenou formou a spôsobom prejavuje vôľu, aby bol tovar prepustený do navrhovaného colného režimu.

40. Je pravda, že článok 67 predmetného kódexu uvádza, že ak nie je výslovne stanovené inak, použijú sa pri prepustení tovaru do colného režimu, ktorý je pre tovar uvedený v colnom vyhlásení navrhnutý, predpisy platné ku dňu, keď colné orgány toto colné vyhlásenie prijali.

41. Samotné prijatie colného vyhlásenia však na ukončenie dočasného uskladnenia nepostačuje.

42. Článok 37 ods. 2 colného kódexu stanovuje, že tovar prepravený na colné územie Spoločenstva podlieha colnému dohľadu počas obdobia, ktoré je potrebné na určenie jeho colného štatútu, a ak nejde o tovar Spoločenstva, bez toho, aby tým bol dotknutý článok 82 ods. 1, do okamihu zmeny jeho colného štatútu.

43. Podľa článku 50 colného kódexu sa tovar predložený na colnici od tohto predloženia nachádza v dočasnom uskladnení, a to až do okamihu pridelenia colne schváleného určenia.

44. Prepustenie tovaru do colného režimu je podľa článku 4 bodu 15 písm. a) tohto kódexu colne schváleným určením a tranzit podľa tohto článku 4 bodu 16 písm. b) predstavuje colný režim. Článok 4 bod 20 uvedeného kódexu definuje prepustenie tovaru ako úkon, ktorým colné orgány umožňujú nakladať s tovarom za podmienok stanovených pre colný režim, do ktorého bol tovar prepustený.

45. Z toho vyplýva, že v situácii, ako je situácia v konaní vo veci samej, tovar zostáva dočasne uskladnený, až kým nie je predmetom vonkajšieho tranzitu Spoločenstva.

46. Tovar pritom môže byť v režime vonkajšieho tranzitu Spoločenstva, len ak sú splnené všetky podmienky tohto tranzitu.

47. Vzhľadom na tieto podmienky treba poznamenať, že je potrebné overiť colné vyhlásenia, prijať opatrenia na identifikáciu predmetného tovaru a vyžadovať zriadenie zabezpečenia úhrady prípadného colného dlhu.

48. Colné orgány môžu po prijatí colného vyhlásenia podľa článku 68 colného kódexu vykonať kontrolu prijatých colných vyhlásení, pričom overia doklady a/alebo vykonajú prehliadku tovaru.

49. Pokiaľ ide o opatrenia na identifikáciu prijaté colnými orgánmi, treba poznamenať, ako to urobila aj Európska komisia, že overovanie uvedené v tomto článku 68 musí byť chápané v spojení s článkom 71 a článkom 73 ods. 1 tohto kódexu a znamená, že po formálnom prijatí colného vyhlásenia môže nasledovať prijatie takých opatrení, akými sú opatrenia stanovené v článku 72 colného kódexu, aby sa zabezpečilo správne uplatňovanie colného režimu, ktorému bude tovar podliehať. V prejednávanej veci v konaní vo veci samej colné orgány medzi prijatím colného vyhlásenia a prepustením tovaru zapečatili kontajner, aby zabezpečili dodržanie správneho uplatňovania vonkajšieho tranzitu Spoločenstva.

50. Pokiaľ ide o povinnosť zriadiť zabezpečenie, treba pripomenúť, že podľa znenia článku 91 ods. 1 písm. a) colného kódexu vonkajší tranzit Spoločenstva umožňuje prepravu tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, medzi dvoma miestami v rámci colného územia Spoločenstva bez toho, aby tovar podliehal dovoznému clu. Táto preprava teda podlieha veľmi prísnym podmienkam definovaným v článku 91 ods. 2 a článkoch 94 a 96 tohto kódexu. Predovšetkým je stanovené, že v zásade treba poskytnúť záruku s cieľom zabezpečiť zaplatenie akéhokoľvek colného dlhu, ktorý by mohol vzniknúť v súvislosti s tovarom, že tovar má byť v stanovenej lehote predložený colnému úradu určenia v nezmenenom stave a že treba dodržať opatrenia prijaté colnými orgánmi na identifikáciu tovaru.

51. V dôsledku toho, ak sú pri overení colných vyhlásení konštatované nedostatky, nie sú dodržané povinnosti vyplývajúce z prijatia opatrení na identifikáciu tovaru alebo nebolo zriadené požadované zabezpečenie, tovar nemôže byť predmetom vonkajšieho tranzitu Spoločenstva.

52. Naopak, ak sú podmienky na prepustenie tovaru do príslušného colného režimu splnené, colné orgány tento tovar prepustia v súlade s článkom 73 ods. 1 colného kódexu ihneď po tom, ako boli údaje uvedené v colnom vyhlásení overené alebo prijaté bez overenia.

53. Povinnosť alebo možnosť colných orgánov uplatňovať opatrenia na overenie, identifikáciu alebo zabezpečenie neumožňuje domnievať sa, že všetky podmienky režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva môžu byť splnené len na základe samotného prijatia colného vyhlásenia.

54. Okrem toho skutočnosť, že tovar, ako je tovar v konaní vo veci samej, môže patriť do režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva až od jeho prepustenia, vyplýva z definície uvedenej v článku 4 bode 20 colného kódexu, ktorá zdôrazňuje skutočnosť, že colné orgány umožňujú nakladať s tovarom „za podmienok stanovených pre colný režim, do ktorého bol tovar prepustený“.

55. Vzhľadom na vyššie uvedené treba na položenú otázku odpovedať tak, že články 50, 67 a 73 colného kódexu treba vykladať v tom zmysle, že tovar, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, ktorý bol predmetom colného vyhlásenia prijatého colnými orgánmi s cieľom jeho prepustenia do colného režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva a má štatút dočasne uskladneného tovaru, je prepustený do tohto colného režimu, a teda získava colne schválené určenie v okamihu, keď sa rozhodne o prepustení tohto tovaru.

O trovách

56. Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Výrok

Z týchto dôvodov Súdny dvor (piata komora) rozhodol takto:

Články 50, 67 a 73 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva, zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 z 13. apríla 2005, treba vykladať v tom zmysle, že tovar, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, ktorý bol predmetom colného vyhlásenia prijatého colnými orgánmi s cieľom jeho prepustenia do colného režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva a má štatút dočasne uskladneného tovaru, je prepustený do tohto colného režimu, a teda získava colne schválené určenie v okamihu, keď sa rozhodne o prepustení tohto tovaru.