V tomto ohľade je vzhľadom na periodickosť stanovovania sumy vývozných náhrad a jednotné konanie uplatňujúce sa pri prijímaní jednotlivých nariadení, štandardizované odôvodnenie prípustné len v prípade, že Komisia pri stanovovaní tejto sumy postupuje v súlade so svojou bežnou praxou. Tento záver nemožno spochybniť z dôvodu, že Komisia má v oblasti poľnohospodárstva vo všeobecnosti širokú mieru voľnej úvahy.

V rámci stanovenia sumy vývozných náhrad Komisiou samotná skutočnosť, že táto suma bola prvýkrát pre dotknuté výrobky stanovená na nulu, automaticky neznamená, že by sa Komisia odklonila od svojej bežnej praxe. V tomto ohľade je zmena sumy vývozných náhrad vlastná systému pravidelného stanovovania sumy týchto náhrad, takže na značne odlišné sumy vývozných náhrad možno uplatniť rovnaké odôvodnenie.

Nič totiž Komisii neukladá povinnosť, aby pri stanovovaní sumy vývozných náhrad zohľadnila skutočnosť, že v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) prebiehajú rokovania o zrušení uvedených vývozných náhrad, pokiaľ tieto rokovania neviedli k uzavretiu záväznej dohody. Komisia však naopak mohla pri stanovovaní sumy náhrad zohľadniť budúci vývoj spoločnej poľnohospodárskej politiky a rokovania v rámci WTO, hoci tieto skutočnosti nie sú výslovne stanovené v článku 164 ods. 3 nariadenia č. 1234/2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky.

K prijatiu všeobecne záväzných aktov totiž vždy dochádza vo všeobecnom politickom a hospodárskom kontexte. Hoci uvedený článok 164 ods. 3 výslovne stanovuje niektoré kritériá, ktoré môžu byť zohľadnené, platí tiež, že k prijatiu nariadenia stanovujúceho sumu vývozných náhrad prichádza v takomto kontexte, ktorý môže byť prípadne zohľadnený Komisiou. V tejto súvislosti nie je vždy nevyhnutné v odôvodnení určitého nariadenia uvádzať tento všeobecný kontext. Keďže je totiž úplne normálne, že Komisia zohľadní všeobecný politický a hospodársky kontext, zo samotnej skutočnosti, že tak urobí, nevyplýva, že koná nad rámec svojej bežnej praxe. Navyše všeobecný politický a hospodársky kontext je bežne známy hospodárskym subjektom.

Z tohto dôvodu si zohľadnenie rokovaní prebiehajúcich v rámci WTO a budúcich politických smerovaní nevyžaduje výslovnú zmienku v odôvodnení nariadenia č. 689/2013, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady za hydinové mäso, ibaže by tieto skutočnosti boli nielen súčasťou všeobecného politického a hospodárskeho kontextu zohľadňovaného pri stanovovaní vývozných náhrad, ale aj dôvodom na prijatie tohto nariadenia.

V tomto ohľade, pokiaľ existuje politická dohoda o budúcich smerovaniach spoločnej poľnohospodárskej politiky, táto dohoda je súčasťou všeobecného politického a hospodárskeho kontextu, ktorý môže Komisia zohľadniť. Platí to aj v súvislosti s prebiehajúcimi rokovaniami v rámci WTO. Takéto zohľadnenie neznamená, že Komisia prekračuje hranice svojej voľnej úvahy, a to ani v prípade, že by zoznam kritérií stanovených v článku 164 ods. 3 nariadenia č. 1234/2007 bol považovaný za taxatívny. Všeobecný kontext môže vždy mať vplyv na výkon voľnej úvahy Komisie a hoci aj taxatívny výpočet kritérií, ktoré môže Komisia zohľadniť, nemôže zabrániť zohľadneniu tohto všeobecného kontextu.

(pozri body 57, 58, 60, 61, 66, 71, 73, 157)