3

Odôvodnenia 1, 2, 5, 9, 10, 15 a 46 smernice 2005/60 uvádzajú: „(1) Veľké toky špinavých peňazí môžu poškodiť stabilitu a povesť finančného sektora a ohroziť spoločný trh a terorizmus narušuje základy našej spoločnosti. Okrem trestnoprávneho prístupu môže priniesť výsledky aj snaha o prevenciu prostredníctvom finančného systému. (2) Spoľahlivosť, integrita a stabilita úverových a finančných inštitúcií a dôvera vo finančný systém ako celok by mohla byť vážne ohrozená snahami páchateľov trestných činov a ich blízkych spolupracovníkov zakryť pôvod výnosov z trestnej činnosti alebo smerovať zákonné alebo nezákonné peniaze na teroristické účely… … (5) Pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu sa často uskutočňuje v medzinárodnom kontexte. Opatrenia prijaté výhradne na vnútroštátnej úrovni alebo dokonca na úrovni [Európskej únie] bez toho, aby sa vzala do úvahy medzinárodná koordinácia a spolupráca, by mali veľmi obmedzené účinky. Opatrenia prijaté [Úniou] v tejto oblasti by preto mali byť v súlade s ostatnými činnosťami realizovanými na iných medzinárodných fórach. Činnosť [Únie] by mala i naďalej zohľadňovať hlavne odporúčania Finančnej akčnej skupiny (Financial Action Task Force, ďalej len ‚FATF‘), ktorá predstavuje najvyšší medzinárodný orgán činný v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Keďže odporúčania FATF boli v roku 2003 výrazne revidované a rozšírené, táto smernica by mala byť v súlade s touto novou medzinárodnou normou. … (9) Hoci smernica [Rady] 91/308/EHS [z 10. júna 1991 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí (Ú. v. ES L 166, 1991, s. 77; Mim. vyd. 09/001, s. 153)] ustanovila povinnosť identifikovať klientov, obsahovala relatívne málo podrobností o príslušných postupoch. So zreteľom na rozhodujúci význam tohto aspektu predchádzania praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je vhodné, v súlade s novými medzinárodnými normami, zaviesť špecifickejšie a podrobnejšie ustanovenia týkajúce sa identifikácie klientov a akéhokoľvek konečného vlastníka a overovania ich totožnosti. Na tento účel je nevyhnutné presne vymedziť pojem ‚konečný vlastník‘. Ak sa ešte len majú určiť osoby, ktoré majú prospech z činnosti právnickej osoby alebo právneho dojednania, ako je nadácia alebo správa majetku v prospech tretieho (trust), a preto nie je možné určiť jednotlivca ako konečného vlastníka, stačilo by vymedziť skupinu osôb, ktoré majú mať prospech z nadácie alebo správy majetku v prospech tretieho. Táto požiadavka by nemala obsahovať identifikáciu jednotlivcov v rámci tejto skupiny osôb. (10) Inštitúcie a osoby, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, by mali v súlade s touto smernicou určiť a overiť totožnosť konečného vlastníka. … … (15) Keďže sprísnenie kontrol vo finančnom sektore prinútilo tých, čo perú špinavé peniaze a čo financujú terorizmus, aby hľadali alternatívne metódy utajenia pôvodu výnosov z trestnej činnosti, a keďže sa tieto kanály môžu použiť na financovanie terorizmu, povinnosti bojovať proti praniu špinavých peňazí a proti financovaniu terorizmu by sa mali vzťahovať na sprostredkovateľov životného poistenia a poskytovateľov služieb správy majetku v prospech tretieho a služieb pre obchodné spoločnosti. … (46) Keďže cieľ[om] tejto smernice [je] predchádzať využívaniu finančných systémov na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu…“