63

Za týchto okolností Tribunale amministrativo regionale per la Sicilia (Regionálny správny súd pre Sicíliu) rozhodol v každom z dvoch sporov vo veci samej prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky, ktorých znenie je rovnaké, pričom vo veci C‑14/21 sa týkajú lode Sea Watch 4 a vo veci C‑15/21 lode Sea Watch 3: „1) a) Zahŕňa rozsah pôsobnosti smernice 2009/16 – čiže možno [inšpekciu prístavným štátom] uplatniť aj na – loď, ktorú síce klasifikačný orgán vlajkového štátu klasifikuje ako nákladnú, v skutočnosti však výlučne a systematicky vykonáva neobchodnú činnosť, ako je tzv. činnosť ‚search and rescue‘ [‚SAR‘ alebo ‚pátracia a záchranná činnosť‘] (akú na základe svojho štatútu vykonáva [Sea Watch] prostredníctvom [lodí Sea Watch 4 a Sea Watch 3])? b) V prípade, že Súdny dvor dospeje k záveru, že rozsah pôsobnosti smernice 2009/16 sa vzťahuje aj na dotknuté lode, bráni výklad predmetnej smernice v tomto zmysle vnútroštátnej právnej úprave, akou je článok 3 legislatívneho dekrétu č. 53/2011, ktorým sa do talianskeho práva prebral článok 3 tejto smernice a ktorý vo svojom odseku 1 naopak rozsah pôsobnosti inšpekcie [prístavným štátom] výslovne vymedzuje tak, že sa obmedzuje iba na lode používané na obchodné účely, čím sa vylučujú nielen rekreačné plavidlá, ale aj nákladné lode, ktoré v skutočnosti nevykonávajú (čiže nepoužívajú sa na) obchodnú činnosť? c) Možno napokon dôvodne predpokladať, že rozsah pôsobnosti smernice 2009/16 sa v časti, ktorá sa v dôsledku zmien smernice [2009/16] v roku 2017 týka aj osobných lodí, vzťahuje na nákladné lode, ktoré systematicky vykonávajú tzv. činnosť ‚SAR‘, čím by sa preprava osôb zachránených na mori z dôvodu ohrozenia ich života postavila na roveň osobnej doprave? 2) Môže skutočnosť, že loď prepravila omnoho viac osôb, než sa uvádza v osvedčení o bezpečnostnom vybavení, hoci aj v dôsledku vykonávania tzv. činnosti ‚SAR‘, – alebo že predmetnej lodi sa v každom prípade týka osvedčenie o bezpečnostnom vybavení vzťahujúce sa na omnoho menej osôb, než daná loď skutočne prepravila – oprávnene predstavovať prvoradý faktor podľa časti II bodu 2A prílohy I alebo neočakávaný faktor podľa časti II bodu 2B prílohy I, na ktoré odkazuje článok 11 smernice 2009/16? 3) Môže a/alebo má právomoc prístavného štátu na vykonanie podrobnejšej inšpekcie podľa článku 13 smernice 2009/16, pokiaľ ide o lode plaviace sa pod vlajkou členského štátu, zahŕňať aj právomoc overiť, akú skutočnú činnosť konkrétna loď vykonáva, a to bez ohľadu na činnosť, pre ktorú vlajkový štát a príslušný klasifikačný orgán udelili danej lodi osvedčenie o klasifikácii a následné osvedčenia o bezpečnosti, a z tohto dôvodu právomoc preskúmať, či takáto loď má osvedčenia a či vo všeobecnosti spĺňa podmienky alebo požiadavky stanovené v predpisoch prijatých na medzinárodnej úrovni v oblasti bezpečnosti, prevencie znečisťovania a životných a pracovných podmienok na lodi? V prípade kladnej odpovede možno uvedenú právomoc vykonávať aj vo vzťahu k lodi, ktorá v skutočnosti systematicky vykonáva tzv. činnosť ‚SAR‘? 4) a) Ako sa má vykladať [článok I] písm. b) dohovoru [o bezpečnosti ľudského života na mori] – na ktorý sa výslovne odkazuje v článku 2 smernice 2009/16 a v súvislosti s ktorým je z tohto dôvodu na účely a v rámci inšpekcie prístavným štátom potrebné zabezpečiť jednotný výklad [práva] Únie –, v časti, kde sa stanovuje, že ,zmluvné vlády sa zaväzujú vydať všetky potrebné zákony, vyhlášky, príkazy a nariadenia a prijať všetky ostatné nevyhnutné opatrenia na účely úplného vykonania celého dohovoru s cieľom zabezpečiť, aby bola loď z hľadiska bezpečnosti osôb spôsobilá na prevádzku, na ktorú je určená‘? Konkrétne v súvislosti s posúdením spôsobilosti lode na prevádzku, pre ktorú je určená, ktoré sú prístavné štáty povinné vykonať prostredníctvom štátnych prístavných inšpekcií, majú sa ako výlučný parameter preskúmania zohľadniť iba požiadavky stanovené na základe klasifikácie a príslušných osvedčení o bezpečnosti v držbe dotknutého prevádzkovateľa lode, ktoré získal v závislosti od činnosti deklarovanej na teoretickej úrovni, alebo možno naopak prihliadnuť aj na činnosť, na ktorú sa konkrétna loď v skutočnosti používa? b) Majú správne orgány prístavných štátov z tohto dôvodu, a to aj v súvislosti s vyššie uvedeným medzinárodným parametrom, nielen právomoc overiť súlad palubného vybavenia a zariadenia s požiadavkami stanovenými v osvedčeniach vydaných vlajkovým štátom a vyplývajúcimi z teoretickej klasifikácie lode, ale aj oprávnenie posúdiť zhodu osvedčení s príslušným palubným vybavením a zariadením, ktoré sa na lodi nachádza v závislosti od jej skutočne vykonávanej činnosti, ktorá nijako nesúvisí s činnosťou uvedenou v osvedčení o klasifikácii? c) Rovnaké úvahy je potrebné zohľadniť v súvislosti s bodom 1.3.1 [prílohy] k rezolúcii [IMO o štátnej prístavnej kontrole], a to v časti, v ktorej sa stanovuje, že ,podľa ustanovení príslušných dohovorov uvedených v časti 1.2 vyššie je správny orgán (teda vláda vlajkového štátu) zodpovedná za schválenie zákonov a nariadení a za prijatie akéhokoľvek iného opatrenia, ktoré by mohlo byť nevyhnutné na to, aby tieto dohovory mali úplný účinok, aby sa zabezpečilo, že z hľadiska ochrany ľudského života na mori a prevencie znečistenia je loď spôsobilá na prevádzku, pre ktorú je určená, a že námorníci sú kvalifikovaní a spôsobilí na plnenie svojich pracovných úloh.‘ 5) a) V prípade, že Súdny dvor potvrdí, že prístavný štát má právomoc overiť držbu osvedčení a splnenie podmienok alebo požiadaviek na základe činnosti, pre ktorú je loď v skutočnosti určená, môže prístavný štát, ktorý vykonal inšpekciu, vyžadovať držbu osvedčení a splnenie podmienok alebo požiadaviek týkajúcich sa bezpečnosti a prevencie znečisťovania mora, ktoré majú dodatočný charakter v porovnaní s osvedčeniami a podmienkami, ktoré už prevádzkovateľ lode má a spĺňa a ktoré sa týkajú skutočne vykonávanej činnosti, najmä v prípade, ak sa loď zaoberá tzv. činnosťou ‚SAR‘, a to s cieľom vyhnúť sa zadržaniu lode? b) V prípade kladnej odpovede na otázku uvedenú v [písm. a)], možno požiadavku na držbu dodatočných osvedčení a splnenie dodatočných podmienok alebo požiadaviek, – iných, než sú osvedčenia a podmienky, ktoré už prevádzkovateľ lode má a spĺňa – a ktoré sa týkajú skutočne vykonávanej činnosti, najmä v prípade, ak sa loď zaoberá tzv. činnosťou ‚SAR‘, uplatňovať s cieľom vyhnúť sa zadržaniu lode iba v prípade existencie jasného a spoľahlivého právneho rámca na úrovni medzinárodného práva alebo práva [Únie] vo veci klasifikácie tzv. činnosti ‚SAR‘ a príslušných osvedčení a podmienok alebo požiadaviek v oblasti bezpečnosti a prevencie znečisťovania mora? c) V prípade zápornej odpovede na otázku uvedenú v [písm. b)], má sa požiadavka na držbu dodatočných osvedčení a splnenie dodatočných podmienok alebo požiadaviek,– iných, než sú osvedčenia a podmienky, ktoré už prevádzkovateľ lode má a spĺňa – a ktoré sa týkajú skutočne vykonávanej činnosti, najmä v prípade, ak sa loď zaoberá tzv. činnosťou ‚SAR‘, uplatňovať na základe vnútroštátnych právnych predpisov vlajkového štátu alebo prístavného štátu a je na tieto účely nevyhnutná právna úprava zákonom, alebo je vhodná aj právna úprava prostredníctvom podzákonného predpisu, alebo dokonca prostredníctvom správneho aktu všeobecného charakteru? d) V prípade kladnej odpovede na otázku uvedenú v [písm. c)], je prístavný štát pri inšpekcii povinný uviesť presné a konkrétne vnútroštátne ustanovenia (identifikované v zmysle [písm. c)] zákona, vykonávacieho predpisu alebo správneho aktu všeobecnej povahy, na základe ktorých sa majú určiť podmienky alebo technické požiadavky v oblasti bezpečnosti a prevencie znečisťovania mora, ktoré musí loď podliehajúca inšpekcii spĺňať na účely vykonávania tzv. činnosti ‚SAR‘, a aké nápravy alebo zmeny sa presne vyžadujú na zabezpečenie súladu s vyššie uvedenou právnou úpravou? e) V prípade neexistencie právnej úpravy prístavného štátu alebo vlajkového štátu na úrovni zákona, podzákonného predpisu alebo správneho aktu všeobecného charakteru, môže správny orgán prístavného štátu v konkrétnom prípade uviesť podmienky alebo technické požiadavky v oblasti bezpečnosti, prevencie znečisťovania mora a ochrany života a práce na palube, ktoré musí loď podliehajúca inšpekcii [týmto štátom] spĺňať na účely vykonávania tzv. činnosti ‚SAR‘? f) V prípade zápornej odpovede na otázky uvedené v [písm. c) a d)], možno tzv. činnosť ‚SAR‘ v prípade neexistencie konkrétnych pokynov vlajkového štátu v danej oblasti považovať za dočasne povolenú, čiže za činnosť, ktorej nie je možné brániť vydaním príkazu na zadržanie, ak loď podliehajúca štátnej prístavnej inšpekcii spĺňa vyššie uvedené podmienky alebo požiadavky týkajúce sa inej prevádzkovej kategórie (konkrétne nákladnej lode), čo vlajkový štát aj v konkrétnom prípade potvrdil?“