Predbežné znenie

NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA

JEAN RICHARD DE LA TOUR

prednesené 26. januára 2023( )

Vec C‑640/21

SC Zes Zollner Electronic SRL

proti

Direcţia Regională Vamală Cluj – Biroul Vamal de Frontieră Aeroport Cluj Napoca

[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunalul Cluj (Vyšší súd Kluž, Rumunsko)]

„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Colná únia – Nariadenie (EÚ) č. 952/2013 – Chybné colné vyhlásenie – Chyba kvalifikovaná colným orgánom ako ‚správny delikt‘ – Možnosť deklaranta opraviť svoju chybu s cieľom vyhnúť sa sankcii“





I. Úvod

1. Tento návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článkov 173 a 174 nariadenia (EÚ) č. 952/2013( ).

2. Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi rumunským podnikom SC Zes Zollner Electronic SRL (ďalej len „ZZE“) a Direcţia Regională Vamală Cluj – Biroul Vamal de Frontieră Aeroport Cluj‑Napoca (Regionálne colné riaditeľstvo Kluž – Hraničný colný úrad Letisko Kluž‑Napoca, Rumunsko) v súvislosti s rozhodnutím tohto posledného uvedeného orgánu, ktorým uložil spoločnosti ZZE pokutu za odňatie 5 000 kusov elektronických integrovaných obvodov spod colnej kontroly, ako aj povinnosť zaplatiť sumu zodpovedajúcu colnej hodnote tohto tovaru zvýšenú o dovozné clá a iné splatné clá.

3. Konkrétnejšie, ZZE zadala istej švajčiarskej spoločnosti dve objednávky na celkové množstvo 10 000 elektronických integrovaných obvodov. Táto spoločnosť vystavila na tento účel v ten istý deň dve samostatné faktúry, pričom každá sa vzťahovala na 5 000 kusov tovaru a na sumu 4 950 eur.

4. ZZE pri prevzatí balíku vo svojich priestoroch zistila, že balík obsahoval 10 000 elektronických integrovaných obvodov, pričom iba tovar uvedený na jednej z dvoch faktúr, teda 5 000 elektronických integrovaných obvodov, bol uvedený v colnom vyhlásení Hraničnému colnému úradu Letisko Kluž‑Napoca.

5. ZZE preto podala na tento úrad žiadosť s cieľom napraviť zistenú nezrovnalosť prijatím, zo strany colných orgánov, opravného rozhodnutia a výpočtom príslušných colných povinností.

6. Súdny dvor má v tomto kontexte rozhodnúť o otázke, či colné vyhlásenie môže byť opravené tak, aby sa doň zahrnulo nadbytočné množstvo tovaru, aj keď už colné orgány prepustili dotknutý tovar. Na tento účel treba spresniť, čo zahŕňa pojem „iný tovar“ ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení v zmysle článku 173 ods. 1 Colného kódexu Únie.

7. Súdny dvor má okrem toho rozhodnúť o otázke, či v prípade, keď táto oprava nebude povolená, bude možné požiadať o zrušenie platnosti colného vyhlásenia podľa článku 174 Colného kódexu Únie, aj keď už colné orgány prepustili dotknutý tovar.

8. Na konci mojej analýzy v týchto návrhoch navrhnem Súdnemu dvoru, aby rozhodol, že článok 173 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že na jednej strane sa výraz „iný tovar“ ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení, v zmysle tohto ustanovenia, nevzťahuje na nadbytočné množstvo rovnakého tovaru, pokiaľ možno preukázať, že druhý tovar je totožný s prvým tovarom, keďže sú zatriedené do rovnakých nomenklatúrnych podpoložiek a mohli byť predmetom toho istého colného vyhlásenia, ak by nedošlo k vecnej chybe, a na druhej strane, že nebráni tomu, aby bolo colné vyhlásenie opravené po prepustení tovaru, na účely toho, aby sa doň zahrnulo nadbytočné množstvo tovaru v porovnaní s množstvom tovaru pôvodne uvedeným v colnom vyhlásení, pokiaľ je žiadosť o opravu podložená skutočnosťami, ktoré umožňujú preukázať vzťah medzi týmto nadbytočným množstvom a dokumentmi týkajúcimi sa dovozu, a pokiaľ je akékoľvek podozrenie z podvodu vylúčené.

9. Navrhnem tiež Súdnemu dvoru, aby rozhodol, že článok 174 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby v prípade, keď nadbytočné množstvo tovaru nebolo zapísané v pôvodnom colnom vyhlásení, príslušné colné orgány pristúpili k zrušeniu platnosti tohto colného vyhlásenia, a to po prepustení tovaru.

II. Právny rámec

A. Právo Únie

10. Odôvodnenia 15 a 23 Colného kódexu Únie stanovujú:

„(15) Uľahčovanie zákonného obchodovania a boj proti podvodom si vyžadujú jednoduché, rýchle a štandardné colné režimy a postupy…

…

(23) … Je potrebné zabezpečiť adekvátnu úroveň účinných, primeraných a odradzujúcich sankcií v rámci vnútorného trhu.“

11. Článok 5 tohto kódexu s názvom „Vymedzenie pojmov“ stanovuje vo svojich bodoch 16 a 26:

„Na účely [tohto] kódexu sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

…

16) ‚colný režim‘ je ktorýkoľvek z nasledujúcich režimov, do ktorého sa tovar môže prepustiť v súlade s [týmto] kódexom:

a) prepustenie do voľného obehu;

b) osobitné colné režimy;

c) vývoz;

…

26) ‚prepustenie tovaru‘ je úkon, ktorým colné orgány umožňujú nakladať s tovarom za podmienok ustanovených pre colný režim, do ktorého je tovar prepustený.“

12. Článok 15 Colného kódexu Únie s názvom „Poskytovanie informácií colným orgánom“ vo svojom odseku 2 stanovuje:

„Osoba, ktorá podáva colné vyhlásenie… zodpovedá za všetky tieto body:

a) presnosť a úplnosť informácií uvedených vo vyhlásení, oznámení alebo žiadosti;

b) pravosť, presnosť a platnosť akéhokoľvek sprievodného dokladu k vyhláseniu, oznámeniu alebo žiadosti;

c) ak to možno uplatniť, splnenie všetkých povinností, ktoré sa týkajú prepustenia daného tovaru do príslušného colného režimu alebo vykonávania povolených operácií.

…

V prípade, že colný zástupca dotknutej osoby, ako sa uvádza v článku 18, podal vyhlásenie alebo oznámenie, predložil žiadosť alebo poskytol informácie, aj na tohto colného zástupcu sa vzťahujú povinnosti, ktoré sú ustanovené v prvom pododseku tohto odseku.“

13. Článok 42 tohto kódexu s názvom „Uplatňovanie sankcií“ vo svojom odseku 1 stanovuje:

„Každý členský štát ustanoví sankcie za nedodržanie colných predpisov. Takéto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.“

14. Článok 173 tohto kódexu s názvom „Oprava colného vyhlásenia“ stanovuje:

„1. Deklarantovi sa na základe jeho žiadosti povolí oprava jedného alebo viacerých údajov uvedených v colnom vyhlásení po tom, ako uvedené vyhlásenie prijali colné orgány. Opravu nie je možné vykonať, ak by sa colné vyhlásenie vzťahovalo na iný tovar, ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení.

2. Opravu nie je možné vykonať po tom, ako colné orgány:

a) oznámili deklarantovi, že zamýšľajú vykonať prehliadku tovaru;

b) zistili, že údaje v colnom vyhlásení sú nesprávne;

c) prepustili tovar.

3. Na žiadosť deklaranta možno do troch rokov od dátumu prijatia colného vyhlásenia povoliť opravu colného vyhlásenia po prepustení tovaru, aby si mohol deklarant splniť povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu.“

15. Článok 174 tohto kódexu s názvom „Zrušenie platnosti colného vyhlásenia“ stanovuje:

„1. Na žiadosť deklaranta zrušia colné orgány platnosť už prijatého colného vyhlásenia v jednom z týchto prípadoch:

a) ak sú presvedčené, že tovar má byť bezodkladne prepustený do iného colného režimu;

b) ak sú presvedčené, že vzhľadom na osobitné okolnosti, prepustenie tovaru do navrhnutého colného režimu už nie je odôvodnené.

V prípade, ak colné orgány deklarantovi oznámili svoj úmysel vykonať prehliadku tovaru, však žiadosť o zrušenie platnosti colného vyhlásenia nemožno prijať pred vykonaním takejto prehliadky.

2. Platnosť colného vyhlásenia po prepustení tovaru nemožno zrušiť, pokiaľ nie je ustanovené inak.“

16. Článok 175 Colného kódexu Únie stanovuje:

„[Európska] Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 284 s cieľom určiť prípady, keď sa po prepustení tovaru zruší platnosť colného vyhlásenia podľa článku 174 ods. 2.“

17. Článok 176 tohto kódexu stanovuje:

„Komisia vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov procesné pravidlá na:

…

c) opravu colného vyhlásenia po prepustení tovaru podľa článku 173 ods. 3.

…“

18. Článok 194 tohto kódexu s názvom „Prepustenie tovaru“ stanovuje:

„1. Ak sú splnené podmienky na prepustenie tovaru do príslušného colného režimu a ak sa na tovar neuplatnili žiadne obmedzenia a nevzťahujú sa naň žiadne zákazy, colné orgány prepustia takýto tovar ihneď po overení údajov uvedených v colnom vyhlásení alebo po ich prijatí bez overenia.

…

2. Všetok tovar, na ktorý sa vzťahuje to isté colné vyhlásenie, sa prepúšťa súčasne.

Ak colné vyhlásenie obsahuje tovar patriaci do dvoch alebo viacerých položiek, údaje týkajúce sa tovaru patriaceho do každej položky sa na účely prvého pododseku považujú za samostatné colné vyhlásenie.“

B. Rumunské právo

1. Zákon č. 86/2006 o Colnom kódexe Rumunska

19. V súlade s článkom 68 Legea nr. 86/2006 privind Codul vamal al României (zákon č. 86/2006 o Colnom kódexe Rumunska)( ) z 10. apríla 2006 môže byť tovar so súhlasom colného orgánu predmetom prehliadky alebo odberu vzoriek, na žiadosť, na účely udelenia colného určenia.

20. Článok 100 tohto zákona stanovuje:

„1. Colný orgán môže z vlastného podnetu alebo na žiadosť deklaranta opraviť colné vyhlásenie v lehote piatich rokov od prepustenia tovaru.

2. V lehote stanovenej v odseku 1 colný orgán skontroluje všetky dokumenty, registre a záznamy týkajúce sa tovaru, ktorý je predmetom colného konania alebo neskorších obchodných transakcií týkajúcich sa tohto tovaru. Kontrolu možno vykonať u deklaranta alebo inej osoby, ktorá sa priamo alebo nepriamo obchodne podieľa na uvedených transakciách, alebo u akejkoľvek inej osoby, ktorá má v držbe uvedené dokumenty alebo disponuje informáciami s nimi súvisiacimi. Možno tiež vykonať fyzickú kontrolu tovaru, pokiaľ tento tovar ešte existuje.

3. Ak výsledky preskúmania colného vyhlásenia alebo následnej kontroly nasvedčujú tomu, že predpisy upravujúce príslušný colný režim boli uplatnené na základe nesprávnych alebo neúplných údajov, colné orgány prijmú opatrenia nevyhnutné na nápravu, pričom zoberú do úvahy nové informácie, ktoré majú k dispozícii.

4. Colný orgán stanoví vzor dokumentu požadovaného na nápravu situácie, ako aj pokyny na jeho vyplnenie.

5. Pokiaľ bol konštatovaný vznik colného dlhu alebo ak došlo k preplatkom, colný orgán prijme opatrenia na účely vrátenia chýbajúcich súm alebo preplatkov v súlade s ustanoveniami zákona.

6. V rámci následnej kontroly colných vyhlásení colný orgán určí v súlade s odsekom 3 preplatky alebo chýbajúce sumy týkajúce sa iných daní a poplatkov splatných voči štátu v rámci colných operácií a prijme opatrenia na vrátenie zistených chýbajúcich súm. Preplatky týkajúce sa týchto daní a poplatkov sú vrátené v súlade s ustanoveniami zákona, ktoré ich upravujú.

7. V prípade, že porušenie colných právnych predpisov predstavuje v konkrétnom prípade správny delikt alebo trestný čin, colný orgán je povinný uplatniť sankcie za správne delikty alebo postúpiť vec orgánom povereným trestným stíhaním.

8. Colné vyhlásenie, ktoré bolo prijaté a zaregistrované, ako aj dokument uvedený v odseku 4 predstavujú pohľadávku.“

2. Nariadenie, ktorým sa vykonáva Colný kódex Rumunska

21. Podľa článku 653 písm. a) Regulamentul de aplicare a Codului vamal al României (nariadenie, ktorým sa vykonáva Colný kódex Rumunska), schváleného Hotărârea Guvernului nr. 707/2006 (nariadenie vlády č. 707/2006)( ) zo 7. júna 2006, odňatie akéhokoľvek tovaru, ktorý by sa mal prepustiť do colného režimu, spod colnej kontroly predstavuje správny delikt, za ktorý možno v správnom konaní uložiť pokutu vo výške od 3 000 do 8 000 rumunských lei (RON) (okolo 635 až 1 693 eur)( ). Okrem toho tovar je v takom prípade zhabaný.

22. Článok 654 tohto nariadenia stanovuje, že v prípade správneho deliktu uvedeného v článku 653 písm. a), pokiaľ tovar už nemožno identifikovať, páchateľ správneho deliktu je povinný zaplatiť sumu zodpovedajúcu colnej hodnote tovaru zvýšenú o dovozné clá a iné splatné clá predstavujúce poplatky a dane určené v čase prepustenia tovaru do voľného obehu, pričom toto opatrenie má, pokiaľ ide o zánik colného dlhu, rovnaký právny účinok ako zhabanie tovaru.

III. Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky

23. ZZE zadala dve objednávky na celkové množstvo 10 000 kusov elektronických integrovaných obvodov svojmu švajčiarskemu partnerovi, spoločnosti EM Microelectronic Marin SA. Táto druhá spoločnosť vyhotovila na tento účel dve samostatné faktúry, a to na jednej strane faktúru č. VFE19‑03168 z 2. júla 2019 vzťahujúcu sa na 5 000 kusov a sumu 4 950 eur, a na druhej strane faktúru č.VFE19‑03169 z 2. júla 2019, ktorá sa tiež vzťahovala na 5 000 kusov a sumu 4 950 eur.

24. Dňa 4. júla 2019 ZZE dostala oznámenie o dovoze týkajúce sa leteckého nákladného listu č. 1Z3022056899895681 na balík s hmotnosťou 2,7 kg a v hodnote 4 950 eur. Na základe tohto dokumentu bol Hraničnému colnému úradu Letisko Kluž‑Napoca deklarovaný iba tovar uvedený na faktúre č. VFE19‑03169, vrátane nákladov na dopravu.

25. ZZE pri prijatí tohto balíka zistila, že obsahoval dvojnásobné množstvo tovaru v porovnaní s tým, ktoré bolo uvedené na faktúre č. VFE19‑03169, a že dodávateľ v ten istý deň vystavil faktúru č. VFE19‑03168, ktorá nebola zohľadnená v colnom vyhlásení podanom colným orgánom.

26. Dňa 9. júla 2019 preto ZZE podala na Hraničný colný orgán Letisko Kluž‑Napoca žiadosť na účely nápravy zistenej chyby prijatím, zo strany colných orgánov, rozhodnutia o náprave situácie a výpočtom súvisiacich colných povinností.

27. Dňa 2. septembra 2019 príslušné colné orgány vydali zápisnicu, v ktorej konštatovali, že ZZE úmyselne odňala spod colnej kontroly tovar uvedený na faktúre č. VFE19‑03168. Uložili preto tejto spoločnosti pokutu vo výške 3 000 RON (približne 635 eur)( ), ako aj vedľajšiu sankciu vo výške 27 839 RON (približne 5 893 eur)( ) podľa článku 654 nariadenia, ktorým sa vykonáva Colný kódex Rumunska, a to za správny delikt uvedený v článku 653 písm. a) tohto nariadenia.

28. ZZE napadla túto zápisnicu pred rumunskými súdmi.

29. V prvostupňovom konaní Judecătoria Cluj‑Napoca (Súd prvého stupňa Kluž‑Napoca, Rumunsko) zamietol žalobu spoločnosti ZZE. Tento súd sa domnieval, že napadnutá zápisnica bola vydaná pri dodržaní uplatniteľných ustanovení týkajúcich sa formálnych náležitostí a že pokiaľ ide o podstatu veci, ZZE nemohla spochybniť skutočnosti konštatované v tomto akte, na ktorý sa vzťahuje prezumpcia platnosti a dôvodnosti. Podľa uvedeného súdu správny delikt uvedený v článku 653 písm. a) nariadenia, ktorým sa vykonáva Colný kódex Rumunska, môže byť spáchaný tak úmyselne, ako aj z nedbanlivosti, keďže uplatňovanie tohto ustanovenia sa neobmedzuje len na úmyselné spáchanie skutkov v ňom uvedených. ZZE bola ako vlastník tovaru, o ktorý ide vo veci samej, povinná preveriť tovar prepustený do colného režimu a vyplniť colné vyhlásenie zodpovedajúce skutočnosti, keďže v tejto oblasti je zodpovedná za nedostatok náležitej starostlivosti. Skutočnosť, že ZZE sa niekoľko dní po prepustení tovaru, ktorý prijala, obrátila na príslušné colné orgány na účely nápravy svojej situácie, nepredstavuje podľa súdu prvého stupňa dôvod vylúčenia protiprávnej povahy skutkov, ktoré jej vytýkal príslušný orgán.

30. Uvedený súd sa okrem toho domnieval, že článok 173 Colného kódexu Únie nebol uplatniteľný v prejednávanej veci, keďže toto ustanovenie neumožňuje opravu colného vyhlásenia, ak by táto oprava mala za následok, že colné vyhlásenie by sa vzťahovalo na iný tovar ako ten, ktorý v ňom bol pôvodne uvedený.

31. Pokiaľ ide o pokutu uloženú spoločnosti ZZE, súd prvého stupňa sa domnieval, že išlo o minimálnu pokutu stanovenú zákonom a že bola primeraná stupňu konkrétnej spoločenskej nebezpečnosti skutku. Podľa tohto súdu bolo potrebné sankcionovať správanie spoločnosti ZZE pokutou, keďže sankcia upozornenia stanovená v prípade menej závažných skutkov, aj keď ju príslušný normatívny rámec výslovne nestanovuje, nie je dostatočná na účely toho, aby bola ZZE „presvedčená o nevyhnutnosti dodržiavať zákon“.

32. Súd prvého stupňa sa okrem toho domnieval, že vedľajšia sankcia uložená spoločnosti ZZE podľa článku 654 nariadenia, ktorým sa vykonáva Colný kódex Rumunska, bola primeraná. Konkrétnejšie, vzhľadom na dobu, ktorá uplynula medzi dátumom, kedy bol predmetný tovar odňatý spod colnej kontroly, a tým, kedy na to boli colné orgány upozornené, ako aj na skutočnosť, že ZZE vykonala v priebehu roka 2019 osem ďalších dovozov tovaru rovnakého druhu pochádzajúceho od toho istého dodávateľa, Regionálne colné riaditeľstvo Kluž nemohlo identifikovať tovar, ktorý bol odňatý spod colnej kontroly. ZZE mohla navyše predložiť predmetný tovar po tom, ako sa obrátila na colné orgány v tejto súvislosti, čo neurobila.

33. Súd prvého stupňa preto zamietol žalobu ako nedôvodnú.

34. ZZE podala proti tomuto rozhodnutiu odvolanie na Tribunalul Cluj (Vyšší súd Kluž, Rumunsko), uvádzajúc najmä po prvé, že to ona sama upozornila colné orgány na údajný správny delikt, po druhé, že v skutočnosti nešlo o odňatie tovaru spod colnej kontroly, ale len o obyčajnú vecnú chybu, a po tretie, že v minulosti nebola v podobných prípadoch zodpovedná za žiaden správny delikt, keďže príslušné colné orgány uplatnili postup stanovený v článku 173 Colného kódexu Únie.

35. Vnútroštátny súd konštatuje, že colné orgány a súdy zaujali odlišné prístupy pri výklade článku 173 Colného kódexu Únie, a najmä jeho odseku 3, čo je v rozpore so zásadou právnej istoty. Domnieva sa, že ak by sa článok 173 tohto kódexu neuplatňoval v takom prípade, o aký ide vo veci samej, mal by existovať iný zákonný prostriedok na nápravu takej chyby, ktorej sa ZZE údajne dopustila, a to buď spôsobom stanoveným v článku 174 tohto kódexu alebo iným procesným spôsobom „nezahŕňajúcim závažné sankcie, ktoré by mohli odradiť [ZZE] od zosúladenia sa s platnou právnou úpravou“.

36. Vnútroštátny súd v tejto súvislosti zdôrazňuje, že ZZE „konala v dobrej viere“ a že sa dopustila iba „vecnej chyby“.

37. Za týchto podmienok Tribunalul Cluj (Vyšší súd Kluž) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru nasledujúce prejudiciálne otázky:

„1. Možno článok 173 alebo článok 174 [Colného kódexu Únie] uplatniť v prípade, keď príjemca tovaru zistí rozdiel v množstve tovaru, ktoré prekračuje údaj uvedený v pôvodnom colnom vyhlásení?

2. Vzťahuje sa výraz ‚iný tovar, ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení‘ v zmysle článku 173 [Colného kódexu Únie] na iný tovar z kvantitatívneho alebo kvalitatívneho hľadiska alebo z oboch týchto hľadísk?

3. V prípade, že sa zistí rozdiel v množstve tovaru, ktoré prekračuje množstvo tovaru uvedené v colnom vyhlásení, má príjemca tovaru procesný prostriedok nápravy podľa [Colného kódexu Únie], ktorý by mu umožňoval opraviť chyby bez uloženia sankcií v správnom alebo trestnom konaní?“

38. Písomné pripomienky predložili rumunská a estónska vláda, ako aj Komisia.

IV. Analýza

A. Úvodné poznámky

39. Na úvod pripomínam, že Colný kódex Únie sa zakladá na systéme kontrolovaného deklarovania,( ) ktorý sa snaží čo najviac obmedziť colné formality a kontroly a súčasne zabrániť podvodom alebo nezrovnalostiam, ktoré by mohli spôsobiť škodu pre rozpočet Únie. Z dôvodu dôležitosti týchto vyhlásení na riadne fungovanie colnej Únie článok 15 tohto kódexu ukladá deklarantom povinnosť poskytnúť presné a úplné informácie.( )

40. V tomto kontexte predstavuje zásada neodvolateľnosti colných vyhlásení základnú zásadu colného práva vyplývajúcu z povinnosti každého deklaranta predložiť riadne vyplnené vyhlásenie.( )

41. Táto zásada neodvolateľnosti však obsahuje zmiernenia.( ) Bez toho, aby bola spochybnená, tak články 173 a 174 Colného kódexu Únie umožňujú, aby colné vyhlásenie mohlo byť opravené alebo jeho platnosť zrušená, aj keď už došlo k prepusteniu tovaru.

42. Práve v tomto kontexte a s ohľadom na ich výnimočný charakter budem vykladať tieto ustanovenia.

43. Vnútroštátny súd sa svojou prvou prejudiciálnou otázkou v podstate pýta, či článok 173 alebo článok 174 Colného kódexu Únie umožňujú, v tomto poradí, dosiahnuť opravu alebo zrušenie platnosti colného vyhlásenia na účely toho, aby sa doň zahrnulo nadbytočné množstvo tovaru, aj keď už colné orgány prepustili dotknutý tovar.

44. Vnútroštátny súd sa svojou druhou prejudiciálnou otázkou pýta, či sa výraz „iný tovar, ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení“ v zmysle článku 173 Colného kódexu Únie vzťahuje na iný tovar z hľadiska kvantitatívneho, kvalitatívneho alebo z oboch týchto hľadísk.

45. Inými slovami sa vnútroštátny súd pýta, či nadbytočné množstvo tovaru, ktorého sa týka iná faktúra v porovnaní s tovarom už uvedeným v colnom vyhlásení, treba chápať tak, že sa naň vzťahuje výraz „iný tovar“ ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení.

46. Táto druhá otázka je podľa mňa jadrom riešenia prvej prejudiciálnej otázky týkajúcej sa uplatniteľnosti článku 173 Colného kódexu Únie na takú situáciu, o akú ide v prejednávanej veci.

47. Zo znenia článku 173 ods. 3 v spojení s článkom 173 ods. 1 tohto kódexu totiž vyplýva, že opravu colného vyhlásenia nie je možné v žiadnom prípade povoliť pred alebo po prepustení tovaru, ak by požadovaná oprava viedla k tomu, že colné vyhlásenie by sa vzťahovalo na „iný tovar“ ako tovar, ktorý v ňom bol pôvodne uvedený, čo znamená a contrario, že oprava je možná, ak sa týka rovnakých tovarov.

48. Navrhujem preto odpovedať na prvú a druhú prejudiciálnu otázku spoločne, v prvom rade určením, čo pokrýva výraz „iný tovar“ ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení, a v druhom rade preskúmaním, či a v akom rozsahu je možné opraviť colné vyhlásenie po tom, čo colné orgány prepustili dotknutý tovar.

49. Následne preskúmam, či článok 174 Colného kódexu Únie stanovuje postup, ktorý by bol uplatniteľný na takú situáciu, o akú ide vo veci samej, predtým, než odpoviem na tretiu prejudiciálnu otázku.

B. O výraze „iný tovar“ ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení

50. Vnútroštátny súd sa pýta, či sa výraz „iný tovar“ ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení v zmysle článku 173 ods. 1 Colného kódexu Únie vzťahuje na iný tovar z kvantitatívneho hľadiska, z kvalitatívneho hľadiska alebo z oboch týchto hľadísk.

51. Po prvé uvádzam, že ani Colný kódex Únie, ani delegované nariadenie (EÚ) 2015/2446( ) a ani vykonávacie nariadenie (EÚ) 2015/2447( ) nespresňujú výraz „iný tovar“.

52. Po druhé prídavné meno „iný“, z latinského výrazu alter, je definované ako to, čo je odlišné, iné od bytostí alebo vecí rovnakej kategórie( ). Hoci táto definícia naznačuje, že „iný tovar“ je taký tovar, ktorý má povahu alebo vlastnosti odlišné od tovaru, ktorý bol pôvodne uvedený v colnom vyhlásení, táto formulácia ostáva obzvlášť široká. Nemožno teda vylúčiť, že dodatočné množstvo rovnakého tovaru môže byť považované za „iný tovar“ v zmysle článku 173 ods. 1 Colného kódexu Únie.

53. Po tretie rôzne jazykové verzie tohto ustanovenia neumožňujú spresniť tento výraz. Španielska jazyková verzia („mercancías distintas“), nemecká verzia („andere Waren“), anglická verzia („goods other“), talianska („merci diverse“) a rumunská verzia („altor mărfuri“) totiž všetky doslovne odkazujú na výraz „iný tovar“.

54. Pridŕžajúc sa znenia Colného kódexu Únie, tento výraz sa môže vzťahovať tak na tovar odlišnej povahy a vlastností (kvalitatívny rozdiel), ako aj na tovar rovnakej povahy, ale odlišného množstva (kvantitatívny rozdiel) vo vzťahu k tovaru pôvodne uvedenému v colnom vyhlásení.

55. Ak sa však zameriame na logiku textu, potom to, čo pokrýva výraz „iný tovar“ ako tovar, ktorý bol pôvodne uvedený v colnom vyhlásení, je možné chápať inak.

56. V tejto súvislosti pripomínam, že Colný kódex Únie sa zakladá na systéme kontrolovaného deklarovania, ktorý sa snaží čo najviac obmedziť colné formality a kontroly a súčasne zabrániť podvodom alebo nezrovnalostiam, ktoré by mohli spôsobiť škodu pre rozpočet Únie.( )

57. Z tohto systému vyplýva, že na jednej strane colné vyhlásenia môžu byť prijaté bezodkladne, ako to stanovuje článok 172 Colného kódexu Únie. Na druhej strane Súdny dvor uznal, že na účely zabezpečenia rýchleho a účinného prepustenia do voľného obehu colné orgány nevykonávajú nevyhnutne podrobné prehliadanie všetkého tovaru uvedeného v colnom vyhlásení, keďže by to nebolo v záujme hospodárskych subjektov, ani v záujme týchto orgánov.( )

58. Zdá sa mi preto, že dve kritériá sú rozhodujúce na účely tvrdenia, že nadbytočné množstvo tovaru nepredstavuje „iný tovar“ ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení v zmysle článku 173 ods. 1 Colného kódexu Únie.

59. Po prvé tovar, ktorého sa oprava týka, mohol byť uvedený v tom istom pôvodnom colnom vyhlásení, pokiaľ by nedošlo k vecnej chybe, keďže len množstvo deklarovaného tovaru je odlišné.

60. V prospech tohto tvrdenia svedčí článok 222 vykonávacieho nariadenia 2015/2447, ktorý stanovuje, že keď sa colné vyhlásenie vzťahuje na viac položiek tovaru, údaje vykázané v uvedenom vyhlásení v súvislosti s jednotlivými položkami sa považujú za údaje predstavujúce samostatné colné vyhlásenie. S výnimkou prípadu, že určitý tovar v zásielke podlieha odlišným opatreniam, sa tovar obsiahnutý v zásielke považuje za tovar predstavujúci jednu položku, najmä keď je zatriedený do jednej nomenklatúrnej podpoložky.

61. Preto na rozdiel od toho, čo tvrdí Komisia, pokiaľ sa žiadosť o opravu colného vyhlásenia týka nadbytočného množstva tovaru, ktorý je rovnaký ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení, teda je zatriedený do tej iste nomenklatúrnej podpoložky ako daný tovar, táto oprava by mohla byť prijatá, keďže všetok tovar mohol byť predmetom jedného colného vyhlásenia.

62. Po druhé, keďže tovar, ktorý je predmetom opravného colného vyhlásenia, je totožný s tovarom, ktorý bol pôvodne uvedený v colnom vyhlásení, nie je preň nevyhnutné znovu vykonať fyzickú kontrolu. To isté platí a fortiori v prípade, ak tovar, ktorý bol pôvodne uvedený na colnom vyhlásení, nebol podrobený fyzickej kontrole pred prijatím tohto colného vyhlásenia a prepustením tovaru.

63. Súdny dvor totiž rozhodol, že článok 78 nariadenia (EHS) č. 2913/92( ) umožňoval colným orgánom rozšíriť výsledky čiastočnej prehliadky tovaru uvedeného v colnom vyhlásení na tovar uvedený v skorších colných vyhláseniach predložených tým istým colným deklarantom, ktorý nebol a už ani nemôže byť predmetom takejto prehliadky, keďže už bol prepustený, pokiaľ sa tieto tovary zhodujú.( )

64. Dalo by sa tiež uviesť, že nadbytočný tovar možno kvalifikovať za zhodný s tým, ktorý bol pôvodne uvedený v colnom vyhlásení, najmä pri zohľadnení poskytnutých údajov, podľa ktorých tento tovar pochádza od rovnakého výrobcu a má rovnaké označenie, vzhľad, ako aj zloženie.( ) Vzhľadom na to sa domnievam, že nadbytočné množstvo tovaru nemá spadať pod výraz „iný tovar“ v zmysle článku 173 ods. 1 Colného kódexu Únie na účely zákazu opravy colného vyhlásenia.

65. Na základe toho navrhujem, aby Súdny dvor rozhodol, že výraz „iný tovar“ ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení v zmysle článku 173 ods. 1 Colného kódexu Únie sa nevzťahuje na nadbytočné množstvo rovnakého tovaru, pokiaľ je možné preukázať, že druhý tovar je totožný s prvým, keďže sú zatriedené do rovnakej nomenklatúrnej podpoložky a mohli byť predmetom jedného colného vyhlásenia, ak by nedošlo k vecnej chybe.

C. O možnosti opraviť colné vyhlásenie po prepustení tovaru

66. V rozsahu, v akom sa na nadbytočné množstvo tovaru nevzťahuje výraz „iný tovar“ v zmysle článku 173 ods. 1 Colného kódexu Únie, oprava colného vyhlásenia môže byť vykonaná, kým nedôjde k prepusteniu tovaru. Treba teda zistiť, či žiadosť o opravu colného vyhlásenia s cieľom doplniť doň toto nadbytočné množstvo môže byť povolená po prepustení tovaru podľa článku 173 ods. 3 tohto kódexu.

67. Na pripomenutie, článok 173 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie stanovuje, že opravu colného vyhlásenia nemožno povoliť, ak je o ňu požiadané po tom, ako colné orgány prepustili tovar.

68. Článok 173 ods. 3 tohto kódexu stanovuje ako výnimku, že opravu colného vyhlásenia možno povoliť po prepustení tovaru, aby si deklarant mohol splniť povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu.

69. Pokiaľ ide o túto možnosť, zdá sa mi dôležitý vývoj ustanovení upravujúcich postup týkajúci sa opravy colného vyhlásenia v jednotlivých textoch, ktoré postupne upravovali danú oblasť.

70. Colný kódex Spoločenstva stanovoval dva odlišné uplatniteľné režimy, pokiaľ ide o zmeny, ktoré možno vykonať vo vzťahu ku skutočnostiam vzatým do úvahy pri určovaní colnej hodnoty a v dôsledku toho dovozného cla, a to režim uplatniteľný pred prepustením tovaru a režim uplatniteľný po prepustení tovaru.( )

71. Článok 65 tohto kódexu stanovoval možnosť pre deklaranta opraviť jeden alebo viac údajov uvedených v colnom vyhlásení po tom, ako bolo prijaté colnými orgánmi a pred prepustením tovaru colnými orgánmi. Toto právo bolo odôvodnené skutočnosťou, že až do prepustenia môže byť správnosť opráv podľa potreby ľahko preverená colnými orgánmi formou fyzickej kontroly tovaru.( )

72. Článok 78 tohto kódexu stanovoval striktnejší režim, ktorý colným orgánom priznával možnosť vykonať z úradnej povinnosti alebo na žiadosť deklaranta preskúmanie colného vyhlásenia po prepustení tovaru, v čase, keď predloženie tovaru nebolo možné a dovozné clo už bolo stanovené. Toto preskúmanie podliehalo posúdeniu colných orgánov tak z hľadiska jeho podstaty, ako aj výsledku.( )

73. Osobitná logika tohto článku 78 spočívajúca v prispôsobení colného konania skutočnej situácii pomocou opravy najmä vecných chýb alebo opomenutí svedčila v neprospech výkladu tohto článku, ktorý všeobecne vylučuje, aby colné orgány uskutočnili preskúmanie a iné následné kontroly colných vyhlásení s cieľom prípadnej nápravy situácie.( )

74. Nariadenie (ES) č. 450/2008( ) zrušilo Colný kódex Spoločenstva a zaviedlo článok 113, ktorého odseky 1 a 2 mali rovnaké znenie ako článok 173 ods. 1 a 2 Colného kódexu Únie. Odsek 3 tohto článku 113 stanovoval možnosť Komisie prijať opatrenia na určenie prípadov, v ktorých mohla byť oprava povolená po prepustení tovaru. Komisia však nikdy nevyužila túto možnosť.

75. Článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie v súčasnosti stanovuje možnosť colných orgánov povoliť opravu colného vyhlásenia po prepustení tovaru, ale len na účely toho, aby si deklarant mohol splniť svoje povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu.

76. Z vývoja týchto ustanovení vyplýva, že na jednej strane colné orgány môžu prijať opatrenia potrebné na nápravu situácie zohľadnením nových skutočností, ktorými disponujú, a na druhej strane, že tieto orgány majú možnosť vykonať kontrolu dokumentov a údajov týkajúcich sa dovozu a prehliadku tovaru, ak ešte môže byť predložený.

77. Súdny dvor v tejto súvislosti spresnil, že ak deklarant požiada o opravu colného vyhlásenia, v rámci prvého posúdenia musia colné orgány vziať do úvahy najmä možnosť skontrolovať údaje vedené v tomto colnom vyhlásení a v žiadosti o opravu.( )

78. Okrem toho zmena informácií, ktoré môžu byť overené jednoduchou kontrolou dokumentov, nie je porovnateľná so zmenou informácií o povahe alebo vlastnostiach tovaru, vzhľadom na to môžu colné orgány odmietnuť vykonať opravu, ak skutočnosti, ktoré majú byť overené, vyžadujú fyzickú kontrolu, a v dôsledku prepustenia tovaru im už tento tovar nemôže byť predložený.( )

79. V rozsahu, v akom sa vo veci samej informácie, ktoré majú byť overené, týkajú množstva tovaru, ktoré sa má uviesť v colnom vyhlásení, a nie jeho povahy alebo vlastností, keďže tento tovar je totožný s tovarom, ktorý bol uvedený v pôvodnom colnom vyhlásení, dalo by sa predpokladať, že nič nebráni tomu, aby colné vyhlásenie mohlo byť opravené podľa článku 173 Colného kódexu Únie, a to aj v prípade, že už došlo k prepusteniu prvého tovaru.

80. Súdny dvor pri výklade článku 78 Colného kódexu Spoločenstva uznal, že ak je v čase podania žiadosti o opravu colného vyhlásenia fyzická kontrola tovaru nemožná, táto oprava môže byť stále vykonaná, ak absencia takejto kontroly v konkrétnom prípade nemusí nevyhnutne, vzhľadom na osobitné okolnosti tohto prípadu, zabrániť tomu, aby sa mohli dosiahnuť ciele predmetnej právnej úpravy.( )

81. Dôležité je totiž uistiť sa, že požadovaná oprava nemôže ohroziť iné ciele colných predpisov, medzi ktoré patrí cieľ boja proti podvodom.( ) Treba tiež mať na mysli, že článok 42 ods. 1 Colného kódexu Únie stanovuje, že sankcie za nedodržanie colných predpisov musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Podľa mňa z toho vyplýva, že chyba v colnom vyhlásení spôsobená bez úmyslu podvodu sa nemá prísne sankcionovať.

82. Preto napriek ťažkosti vykonať spoľahlivé fyzické kontroly by v žiadosti o opravu colného vyhlásenia po prepustení tovaru mali byť uvedené skutočnosti spôsobilé vylúčiť, že bude ohrozený cieľ boja proti podvodom, a umožňujúce preukázať vzťah medzi nadbytočným množstvom tovaru, ktorého sa týka táto žiadosť o opravu, a dokumentmi týkajúcimi sa dovozu.( )

83. V rámci tohto posúdenia musia colné orgány vziať do úvahy také faktory ako skutočnosť, že nadbytočný tovar a tovar už uvedený v colnom vyhlásení sú zatriedené do rovnakej nomenklatúrnej podpoložky, že všetok tovar prijatý deklarantom bol dopravený v rovnaký čas a v tom istom balíku, alebo že dodávateľ deklaranta vydal pre dotknutý tovar dve po sebe nasledujúce faktúry. Colné orgány musia tiež prihliadnuť na skutočnosť, že žiadosť o opravu colného vyhlásenia bola podaná spontánne, v krátkom časovom období po tomto vyhlásení a že akékoľvek podozrenie z podvodu možno vylúčiť.

84. Okrem toho, pokiaľ ide o podmienku stanovenú v článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie, podľa ktorej oprava colného vyhlásenia po prepustení tovaru musí deklarantovi jedine umožniť splniť si povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu, treba pripomenúť, že článok 158 ods. 1 tohto kódexu stanovuje, že všetok tovar, ktorý je určený na prepustenie do colného režimu, sa uvádza v colnom vyhlásení pre príslušný colný režim.

85. Dalo by sa teda tvrdiť, že v rozsahu, v akom nadbytočné množstvo tovaru nebolo predmetom pôvodného colného vyhlásenia a ešte nebolo prepustené do konkrétneho colného režimu, oprava tohto colného vyhlásenia na účely doplnenia nadbytočného množstva tovaru by deklarantovi neumožnila splniť si tieto povinnosti.

86. Nezastávam tento názor.

87. Domnievam sa totiž po prvé, že na účely splnenia svojich povinností týkajúcich sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu deklarant musí mať možnosť opraviť vecné chyby vzniknuté v pôvodnom colnom vyhlásení, na rozdiel od prípadov, kedy platnosť tohto colného vyhlásenia musí byť zrušená, pokiaľ bol tovar prepustený do nesprávneho colného režimu.

88. V tejto súvislosti uvádzam, že článok 174 ods. 1 Colného kódexu Únie umožňuje zrušiť platnosť colného vyhlásenia, ktoré už bolo prijaté, pred prepustením tovaru, pokiaľ má byť tento tovar bezodkladne prepustený do iného colného režimu alebo ak vzhľadom na osobitné okolnosti colný režim, do ktorého bol tovar prepustený, už nie je vhodný.

89. Rovnako po prepustení tovaru článok 148 delegovaného nariadenia 2015/2446 umožňuje takéto zrušenie platnosti vo veľmi osobitných prípadoch, ako je najmä prípad, keď bol tovar omylom navrhnutý na prepustenie do colného režimu namiesto iného tovaru alebo bol uvedený vo viacerých colných vyhláseniach, alebo v prípade, že tovar bol prepustený do iného colného režimu, ako mal byť, alebo bol prepustený do režimu colného uskladnenia, a už nemôže byť prepustený do tohto režimu.

90. Umožniť deklarantovi splniť si svoje povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu v zmysle článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie pozostáva teda v opravení vecnej chyby vzniknutej pri pôvodnom colnom vyhlásení a nie v odstránení tovaru z konkrétneho colného režimu alebo v jeho prepustení do iného režimu, na rozdiel od toho, čo stanovuje článok 174 tohto kódexu.

91. Po druhé v rozsahu, akom sa dotknutý tovar už dostal na územie Únie, bol colným orgánom predložený v rovnakom balíku ako iný totožný tovar, ktorý bol uvedený v pôvodnom colnom vyhlásení a ktorý už bol prepustený, a v rozsahu, v akom všetok tovar mohol byť uvedený v tom istom colnom vyhlásení, je podľa mňa irelevantné domnievať sa, že tento prvý tovar nebol prepustený do konkrétneho colného režimu.

92. Na rozdiel od prípadu, v ktorom by bol tovar odňatý spod colnej kontroly buď z dôvodu, že totožný tovar, ktorý bol predmetom pôvodného colného vyhlásenia, bol dovezený v inom balíku, alebo z dôvodu, že hoci bol dovezený v rovnakom balíku, bol odlišnej povahy ako tovar pôvodne deklarovaný, totiž v situácii, o ktorú ide vo veci samej, ide o opravu jednoduchej vecnej chyby, a to štatistickej hodnoty vo výkaze týkajúcom sa množstva tovaru.

93. Domnievam sa preto, že z dôvodu, že nadbytočné množstvo tovaru už bolo dovezené na územie Únie v rovnakom balíku ako iný totožný tovar, ktorý bol predmetom pôvodného colného vyhlásenia a ktorý už bol prepustený, oprava colného vyhlásenia na účely doplnenia tohto množstva tovaru práve umožňuje deklarantovi splniť si povinnosti týkajúce sa prepustenia všetkého tovaru do dotknutého colného režimu.

94. Vzhľadom na tieto skutočnosti navrhujem, aby Súdny dvor rozhodol, že článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že nebráni tomu, aby bolo colné vyhlásenie opravené po prepustení tovaru, na účely toho, aby doň bolo zahrnuté množstvo tovaru prekračujúce množstvo pôvodne uvedené v colnom vyhlásení, pokiaľ je žiadosť o opravu podložená skutočnosťami, ktoré umožňujú preukázať vzťah medzi týmto nadbytočným množstvom a dokumentmi týkajúcimi sa dovozu a pokiaľ je akékoľvek podozrenie z podvodu vylúčené, čo prináleží overiť vnútroštátnemu súdu.

D. O článku 174 Colného kódexu Únie

95. Vnútroštátny súd sa svojou prvou prejudiciálnou otázkou v podstate pýta, či sa v prípade, keď príjemca tovaru zistí, že množstvo tovaru prekračuje množstvo uvedené v pôvodnom colnom vyhlásení, uplatní článok 174 Colného kódexu Únie, a to po prepustení tovaru.

96. Vnútroštátny súd sa konkrétne pýta, či v prípade, že článok 173 tohto kódexu nebude uplatniteľný na situáciu, o akú ide v prejednávanej veci, článok 174 tohto kódexu by predstavoval ďalší zákonný prostriedok nápravy vzniknutej chyby, ktorý by neviedol k závažným sankciám, ktoré by mohli odradiť ZZE od zosúladenia sa s platnou právnou úpravou.

97. Ako spresňuje článok 174 ods. 2 Colného kódexu Únie, platnosť colného vyhlásenia po prepustení tovaru nemožno zrušiť, pokiaľ nie je ustanovené inak.

98. Článok 175 tohto kódexu však dodáva, že Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom určiť prípady, keď sa po prepustení tovaru zruší platnosť colného vyhlásenia podľa článku 174 ods. 2 tohto kódexu.

99. Komisia pri uplatnení tohto článku 175 prijala delegované nariadenie 2015/2446, ktoré vo svojom článku 148 stanovuje podmienky, za ktorých môže byť povolené zrušenie platnosti colného vyhlásenia aj po prepustení tovaru.

100. V súlade s článkom 148 ods. 1 až 3 tohto delegovaného nariadenia ide o prípady, ak (i) sa zistí, že tovar bol omylom navrhnutý do colného režimu, na základe ktorého vzniká colný dlh pri dovoze, namiesto toho, aby bol navrhnutý do iného colného režimu; (ii) sa zistí, že do colného režimu, na základe ktorého vznikol colný dlh pri dovoze, bol omylom navrhnutý istý tovar namiesto iného tovaru, a ak (iii) bol tovar, ktorý sa predal na základe zmluvy uzavretej na diaľku, prepustený do voľného obehu a je vrátený.

101. Okrem toho článok 148 ods. 4 uvedeného delegovaného nariadenia stanovuje, že platnosť colného vyhlásenia po prepustení tovaru sa zruší v prípade, ak (i) bol tovar prepustený do colného režimu vývoz, na spätný vývoz alebo do colného režimu pasívny zušľachťovací styk a ak neopustil colné územie Únie; (ii) ak bol tovar Únie omylom navrhnutý do colného režimu uplatniteľného na tovar, ktorý nie je tovarom Únie, a jeho colný status tovaru Únie bol následne preukázaný; (iii) ak bol tovar omylom navrhnutý vo viac než jednom colnom vyhlásení; (iv) ak sa udelí povolenie s retroaktívnym účinkom, a (v) ak bol tovar umiestnený do colného režimu colné uskladňovanie a už nemôže byť umiestnený do uvedeného colného režimu.

102. Uvádzam však, že situácia, o ktorú ide vo veci samej, nespadá do žiadnej z týchto hypotéz.

103. Navyše nič nenasvedčuje tomu, že článok 174 Colného kódexu Únie predstavuje alternatívny zákonný prostriedok k článku 173 tohto kódexu umožňujúci vyhnúť sa závažným sankciám, ktoré by mohli deklaranta odrádzať od zosúladenia sa s platnou právnou úpravou.

104. Vyvodzujem z toho, že článok 174 Colného kódexu Únie neumožňuje dosiahnuť zrušenie platnosti colného vyhlásenia na účely toho, aby sa doň zahrnulo nadbytočné množstvo tovaru, keď colné orgány už prepustili dotknutý tovar.

105. Z tohto dôvodu navrhujem, aby Súdny dvor rozhodol, že článok 174 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby colné orgány zrušili platnosť už prijatého colného vyhlásenia po prepustení tovaru, keď nadbytočné množstvo tovaru nebolo zapísané do tohto colného vyhlásenia.

E. O tretej prejudiciálnej otázke

106. Vnútroštátny súd sa svojou treťou prejudiciálnou otázkou pýta, či príjemca tovaru má, v prípade zistenia množstva tovaru prekračujúceho množstvo uvedené v pôvodnom colnom vyhlásení, k dispozícii procesný prostriedok, ktorý mu umožňuje opraviť chyby bez toho, aby sa vystavil sankčným opatreniam za správny delikt alebo trestný čin.

107. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že návrh na začatie prejudiciálneho konania nesmie smerovať k formulácii poradných stanovísk o všeobecných alebo hypotetických otázkach, ale musí byť odôvodnený potrebou spojenou s účinným vyriešením sporu týkajúceho sa práva Únie( ) a pre ktorý je výklad tohto práva užitočný.

108. Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania však jasne nevyplýva, že odpoveď na tretiu prejudiciálnu otázku by skutočne umožnila vyriešiť spor vo veci samej, keďže vnútroštátny súd nežiada Súdny dvor o výklad ustanovenia práva Únie, ale o nájdenie riešenia sporu. V tejto súvislosti považujem túto otázku za neprípustnú. V každom prípade, ak sa Súdny dvor bude domnievať, ako to navrhujem, že colné vyhlásenie môže byť opravené podľa článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie, táto otázka sa stane bezpredmetnou.

109. Pokiaľ však ide o otázky vnútroštátneho súdu týkajúce sa prísnosti uložených sankcií, pripomínam, že podľa judikatúry Súdneho dvora účelom sankcií stanovených v článku 42 Colného kódexu Únie nie je postihovať prípadné podvodné alebo nezákonné činnosti, ale každé porušenie colných predpisov.( )

110. Napriek tomu sankcie stanovené členskými štátmi musia byť v súlade s týmto článkom nielen účinné a odrádzajúce, ale aj primerané.

111. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že pri neexistencii zosúladenia právnych predpisov Únie v oblasti sankcií použiteľných v prípade nedodržania podmienok stanovených režimom zavedeným týmito právnymi predpismi majú členské štáty právomoc zvoliť si sankcie, ktoré sú podľa nich vhodné. Pri výkone svojich právomocí sú však povinné dodržiavať právo Únie a jeho všeobecné zásady, a teda aj zásadu proporcionality.( )

112. Predovšetkým administratívne alebo represívne opatrenia, ktoré umožňuje vnútroštátna právna úprava, nemôžu ísť nad rámec toho, čo je potrebné na uskutočnenie legitímnych cieľov sledovaných touto právnou úpravou, a okrem toho nemôžu byť neprimerané týmto cieľom.( )

113. Okrem toho prísnosť sankcie musí zodpovedať závažnosti dotknutého porušenia, pričom táto požiadavka vyplýva zo zásady primeranosti trestov zakotvenej v článku 49 ods. 3 Charty základných práv Európskej únie.( )

114. Pokiaľ ide o prejednávanú vec, sankciu pozostávajúcu z pokuty a povinnosti zaplatiť sumu zodpovedajúcu hodnote nadbytočného tovaru považujem za neprimeranú.

115. Sankcia v tejto výške totiž ide nad rámec toho, čo je potrebné na zabezpečenie najmä toho, aby dotknutý tovar nebol odňatý spod colného dohľadu, keďže ZZE na jednej strane zo svojej vôle a v primeranej lehote podala na príslušný colný orgán žiadosť, aby došlo k náprave zistenej chyby, a na druhej strane je riziko podvodu výrazne obmedzené.

116. Naopak, sankcionovanie deklarantov v takomto prípade by ich odrádzalo od žiadania nápravy ich situácie a nabádalo by ich zatajiť každé nadbytočné množstvo tovaru, ktoré omylom nebolo uvedené v colnom vyhlásení.

117. Takáto sankcia by preto bola kontraproduktívna, keďže by nabádala deklarantov vyhnúť sa ich povinnosti zaplatiť sumu dovozného cla a viedla by zároveň k ohrozeniu cieľa boja proti podvodom a ochrany rozpočtu Únie.

118. Vyvodzujem z toho, že v takej situácii, o akú ide vo veci samej, a pri absencii rizika podvodu vo vzťahu k uplatniteľným colným právnym predpisom sankcie stanovené rumunskou právnou úpravou nezodpovedajú zásade proporcionality, tak ako je stanovená v článku 42 Colného kódexu Únie a článku 49 ods. 3 Charty základných práv.

V. Návrh

119. Vzhľadom na všetky predchádzajúce úvahy navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálne otázky, ktoré mu položil Tribunalul Cluj (Vyšší súd Kluž, Rumunsko), takto:

1. Článok 173 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie,

sa má vykladať v tom zmysle, že:

výraz „iný tovar“ ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení v zmysle tohto ustanovenia sa nevzťahuje na nadbytočné množstvo rovnakého tovaru, pokiaľ je možné preukázať, že druhý tovar je totožný s prvým, keďže sú zatriedené do rovnakej nomenklatúrnej podpoložky a mohli byť predmetom toho istého colného vyhlásenia, ak by nedošlo k vecnej chybe.

2. Článok 173 ods. 3 nariadenia č. 952/2013

sa má vykladať v tom zmysle, že:

nebráni tomu, aby bolo colné vyhlásenie opravené po prepustení tovaru, na účely toho, aby sa doň zahrnulo nadbytočné množstvo tovaru v porovnaní s množstvom tovaru pôvodne uvedeným v colnom vyhlásení, pokiaľ je žiadosť o opravu podložená skutočnosťami, ktoré umožňujú preukázať vzťah medzi týmto nadbytočným množstvom a dokumentmi týkajúcimi sa dovozu a pokiaľ je akékoľvek podozrenie z podvodu vylúčené.

3. Článok 174 nariadenia č. 952/2013

sa má vykladať v tom zmysle, že:

bráni tomu, aby v prípade, keď nadbytočné množstvo tovaru nebolo zapísané v pôvodnom colnom vyhlásení, príslušné colné orgány pristúpili k zrušeniu platnosti tohto colného vyhlásenia, a to po prepustení tovaru.