NÁVRHY GENERÁLNEJ ADVOKÁTKY

CHRISTINE STIX-HACKL

prednesené 10. mája 2005 1( )

Vec C‑247/04

Transport Maatschappij Traffic BV

proti

Staatssecretaris van Economische Zaken

[návrh na začatie prejudiciálneho konania predložený College van Beroep voor het bedrijfsleven (Holandsko)]

„Colný kódex Spoločenstva – Vrátenie alebo odpustenie dovozného alebo vývozného cla – Podmienky – Pojem suma cla ,dlžná na základe právnych predpisov‘ – Výzva na zaplatenie vydaná orgánom, ktorý na to podľa vnútroštátneho práva nebol kompetentný“

I – Úvod

1. Holandský College van Beroep voor het bedrijfsleven predložil rozhodnutím z 28. mája 2004 Súdnemu dvoru prejudiciálnu otázku týkajúcu sa Colného kódexu spoločenstva. Vnútroštátnemu súdu ide v podstate o otázku, či je suma cla „dlžná na základe právnych predpisov“ v zmysle článku 236 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92( ), keď má oznámenie upravené taktiež colným kódexom formálnu chybu – vo vnútroštátnom spore ide o nepríslušnosť orgánu, ktorý vydal toto oznámenie.

II – Právny rámec

A – Právo Spoločenstva

2. Článok 4 colného kódexu obsahuje tieto definície:

„Na účely tohto kódexu sa rozumie:

…

9. ‚colným dlhom‘ povinnosť osoby zaplatiť dovozné clo (colný dlh pri dovoze) alebo vývozné clo (colný dlh pri vývoze), ktoré sa vzťahuje na konkrétny tovar podľa platných predpisov spoločenstva.

…

23. ‚platným predpisom‘ právne predpisy spoločenstva alebo národné právne predpisy.“

3. Článok 20 ods. 1 colného kódexu, ktorý je uvedený v hlave II tohto kódexu s názvom „Faktory na základe ktorých sa uplatňuje dovozné clo alebo vývozné clo a iné opatrenia stanovené vo vzťahu k pohybu tovaru“, stanovuje:

„Ak vznikne colný dlh, sú clo a platby dlžné na základe právnych predpisov založené na Colnom sadzobníku Európskych spoločenstiev.“

4. Kapitola 2 hlavy VII colného kódexu upravuje vznik colného dlhu. Tieto ustanovenia opisujú najmä skutočnosti, ktoré vedú k vzniku colného dlhu, ako aj čas a miesto jeho vzniku.

5. V kapitole 3 hlavy VII colného kódexu s nadpisom „Vyberanie sumy colného dlhu“ upravuje článok 221 v príslušnej časti:

„1. Akonáhle je suma cla zapísaná do účtovnej evidencie, musí byť oznámená dlžníkovi v súlade s ustanovenými postupmi.

2. Ak je suma splatného cla zapísaná do colného vyhlásenia z informatívnych dôvodov, môžu colné orgány stanoviť že nebude oznámená v súlade s odsekom 1, s výnimkou ak takto uvedená suma cla nezodpovedá sume nimi stanovenej.

…“

6. Článok 236 ods. 1 colného kódexu, ktorý sa nachádza v kapitole 5 hlavy VII s názvom „Vrátenie a odpustenie cla“ upravuje:

„Dovozné alebo vývozné clo bude vrátené ak sa zistí, že v čase, kedy bolo zaplatené, nebola suma tohto cla dlžná na základe právnych predpisov, alebo že bola zapísaná do účtovnej evidencie v rozpore s článkom 220, odsek 2.“

7. Články 243 až 246 tvoria hlavu VIII colného kódexu s nadpisom „Odvolania“. Článok 243 ods. 1 prvý pododsek 1 colného kódexu uvádza:

„Každá osoba má právo podať odvolanie proti rozhodnutiu colných orgánov, ktoré sa týka uplatňovania colných predpisov, ktoré sa ich priamo a osobne dotýkajú.“

B – Vnútroštátne právo

8. Článok 22a ods. 1 a 2 Algemene wet inzake rijksbelastingen (zákon o štátnych daniach, ďalej len „AWR“) uvádza:

„1. Oznámenie o sume splatného cla uvedené v článku 221 ods. 1 Colného kódexu spoločenstva sa uskutočňuje výzvou na zaplatenie cla vydanou (colným) inšpektorom.

2. Výzvu na zaplatenie antidumpingových a vyrovnávacích ciel vydáva odlišne od odseku 1 minister hospodárstva.“

III – Skutkový stav a konanie vo veci samej

9. Výzvou na zaplatenie cla z 18. decembra 1997 oznámil colný inšpektor Belastingdienst/Douane district Roosendaal (colný inšpektor pre colný dištrikt Roosendaal) (ďalej len „colný inšpektor“) žalobkyni vo veci samej, spoločnosti Transport Maatschappij Traffic BV (ďalej len „spoločnosť Traffic“), že má zaplatiť antidumpingové clo vo výške 62 045,20 NLG (28 154,88 eur). Spoločnosť Traffic podala 19. februára 1998 sťažnosť proti tejto výzve na zaplatenie cla. Túto sťažnosť vzala späť listom z 18. mája 1998, keďže bola neprípustná pre uplynutie lehoty.

10. Súčasne podala žiadosť o vrátenie cla podľa článku 236 colného kódexu. Keďže colný inšpektor nebol podľa článku 22a ods. 2 AWR príslušným orgánom, nebolo vyrubené antidumpingové clo dlžné na základe právnych predpisov. Táto žiadosť o vrátenie bola zamietnutá rozhodnutím z 12. apríla 2000 a sťažnosť proti tomu žalovaný vo veci samej zamietol 9. októbra 2000.

11. Žalobe proti rozhodnutiu o zamietnutí vyhovel College van Beroep voor het bedrijfsleven rozsudkom z 13. februára 2002 a uvedené rozhodnutie zrušil. Žalovaný vo veci samej vydal 19. novembra 2002 nové rozhodnutie, ktorým opätovne zamietol sťažnosť spoločnosti Traffic proti zamietnutiu jej žiadosti o vrátenie antidumpingového cla. Proti tomuto rozhodnutiu podala spoločnosť Traffic 24. decembra 2002 opätovne žalobu na College.

IV – Prejudiciálna otázka

12. College rozhodol 28. mája 2004 predložiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:

„Má sa vykladať pojem ‚dlžný na základe právnych predpisov‘ podľa článku 236 colného kódexu v tom zmysle, že jeho účelom je výlučne otázka, či sú splnené podmienky vzniku colného dlhu tak, ako ich upravuje kapitola 2 hlavy VII kódexu, alebo v tom zmysle, že čiastka je dlžná na základe právnych predpisov iba vtedy, keď sa nie je možné dovolať žiadneho dôvodu, a to ani dôvodu, ktorý vychádza z vnútroštátnych predpisov v zmysle článku 4 bodu 23 kódexu, na základe ktorého je možné napadnúť spôsob oznámenia skutočnosti, že clo je dlžné?“

13. Svojou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či suma cla, ktorá má byť zaplatená, má byť v čase zaplatenia považovaná za sumu cla „dlžnú na základe právnych predpisov“ v zmysle článku 236 colného kódexu, keď sa jej oznámenie neuskutočnilo „v súlade s ustanovenými postupmi“, a preto porušilo článok 221 ods. 1 colného kódexu.

V – Právne posúdenie

A – O znení článku 236 ods. 1 prvého pododseku colného kódexu

14. Článok 236 ods. 1 prvý pododsek colného kódexu upravuje, že dovozné a vývozné clo sa vráti vtedy, keď sa zistí, že v čase, kedy bolo zaplatené, nebola suma tohto cla dlžná na základe právnych predpisov. Tento pojem „dlžná na základe právnych predpisov“ nie je bližšie definovaný ani v článku 236 samotnom, ani v iných ustanoveniach colného kódexu. Z používania v bežnom jazyku sa tiež nedá odvodiť jeho jednoznačný výklad. „Na základe právnych predpisov“ sa môže vzťahovať rovnako len na právo Spoločenstva, ako aj na všetky použiteľné právne predpisy.

15. Článok 4 bod 23 colného kódexu síce odkazuje na „právne predpisy spoločenstva alebo národné právne predpisy“. Tento odkaz však slúži na definíciu pojmu „platný predpis“, pokiaľ je tento použitý v colnom kódexe. Nemožno z neho vyvodzovať obsah pojmu „na základe právnych predpisov“ alebo suma cla „dlžná na základe právnych predpisov“.

16. Aj formulácia, že suma musí byť suma „dlžná“, poukazuje len na to, že musia byť splnené podmienky vzniku cla. Tým však ešte nie je povedané, z čoho tieto jednotlivé podmienky pozostávajú a najmä či k nim patrí oznámenie sumy cla v súlade s ustanovenými postupmi.

17. Keďže sú predpisy práva Spoločenstva rovnako záväzné v rôznych jazykových verziách, výklad predpisu Spoločenstva si vyžaduje porovnanie všetkých jazykových verzií.( ) Potreba jednotného výkladu zakazuje kvôli jednotnému používaniu posudzovať predpisy izolovane a prikazuje vykladať ich vo svetle všetkých ostatných jazykových verzií.( ) V prípade článku 236 ods. 1 prvého pododseku colného kódexu však nevyplýva ani z iných jazykových verzií ďalší odkaz na rozsah pojmu suma cla „dlžná na základe právnych predpisov“.( )

18. Spoločnosť Traffic argumentuje tým, že keďže clo nebolo „v čase, kedy bolo zaplatené“ dlžné na základe právnych predpisov v súlade so znením článku 236 ods. 1 colného kódexu, mali byť zohľadnené všetky okolnosti, ktoré nastali do tejto doby. Je síce vhodné, aby bola posúdená existencia dlhu v čase zaplatenia; z uvedeného znenia však nemožno vyvodiť, od ktorých okolností existencia dlhu závisí.

19. Zo samotného doslovného znenia predpisu nemožno teda vyvodiť žiadny odkaz na požadovaný výklad.

B – Systematický výklad

1. O význame oznámenia podľa článku 221 ods. 1 colného kódexu v systematike colného kódexu

20. Spoločnosť Traffic ako žalobkyňa vo veci samej, ako aj holandská vláda sa vo svojich vyjadreniach odvolávali na systematické zaradenie oznámenia v colnom kódexe, ako aj na jeho funkciu.

21. Podľa názoru holandskej vlády z možnosti celkom upustiť od oznámenia pri splnení podmienok článku 221 ods. 2 colného kódexu vyplýva, že jeho neoznámenie nič nemení na tom, že clo je dlžné na základe právnych predpisov. Tento argument však nie je presvedčivý. Článok 221 ods. 2 colného kódexu totiž súčasne stanovuje ako náhradu za neoznámenie zápis sumy splatného cla do colného vyhlásenia. Toto ustanovenie by podľa toho bolo možné chápať tak, že takýto zápis preberá funkciu oznámenia aj pokiaľ ide o pojem suma cla „dlžná na základe právnych predpisov“.

22. Spoločnosť Traffic uvádza, že článok 4 bod 9 colného kódexu definuje colný dlh ako povinnosť osoby zaplatiť dovozné clo (colný dlh pri dovoze) alebo vývozné clo (colný dlh pri vývoze), ktoré sa vzťahuje na konkrétny tovar podľa platných predpisov Spoločenstva. Povinnosť zaplatiť dovozné clo však vzniká až po oznámení podľa článku 221 ods. 1 colného kódexu. Toto platí len v bežnom prípade (článok 222 ods. 1 písm. a) colného kódexu), keď lehota na zaplatenie začína bežať až od momentu oznámenia. Na otázku, od ktorého momentu je však colný dlh ako taký v zásade už dlžný, však nie je ešte povedané nič, pretože existenciu a splatnosť pohľadávky treba pojmovo oddeliť a posudzovať samostatne z hľadiska momentu ich vzniku. Preto z článku 4 bodu 9 colného kódexu, ktorý hovorí o povinnosti zaplatiť, nevyplýva, že táto povinnosť vzniká až po splatnosti pohľadávky, teda po uskutočnení oznámenia.

23. Formulácia článku 221 ods. 3 colného kódexu hovorí naopak v prospech uvedeného výkladu, teda že vznik a splatnosť colného dlhu treba striktne oddeliť. Článok 221 ods. 3 prvá veta colného kódexu stanovuje pre oznámenie lehotu od vzniku colného dlhu a vyjadruje tým, že v okamihu oznámenia je podmienka vzniku colného dlhu už splnená. Pre tento výklad hovorí aj článok 221 ods. 3 druhá veta colného kódexu, ktorá colným orgánom umožňuje urobiť – v súlade s tam uvedenými podmienkami – oznámenie ešte aj po uplynutí tejto lehoty, ak (teda ešte v dobe pred oznámením) nemohli určiť presnú sumu splatnú na základe právnych predpisov.

24. Holandská vláda navyše poukázala na to, že článok 236 ods. 1 druhý pododsek colného kódexu stanovuje odpustenie dovozného alebo vývozného cla v prípade, že sa zistí, že v čase, keď clo bolo zapísané do účtovnej evidencie, nebolo dlžné na základe právnych predpisov, čo hovorí proti konštitutívnemu účinku oznámenia. V skutočnosti, keďže podľa článku 221 ods. 1 colného kódexu oznámenie časovo nasleduje po zaúčtovaní, by suma cla nemohla v prípade konštitutívneho účinku oznámenia byť „dlžná na základe právnych predpisov“ a to preto, lebo v čase jej možného zaúčtovania by nebola nikdy v tomto zmysle „dlžná na základe právnych predpisov“, takže by stále prichádzalo do úvahy odpustenie cla. Preto musí byť daná suma dlžná na základe právnych predpisov už predtým, než príde k jej zaúčtovaniu a oznámeniu.

25. Systematické zaradenie a funkcia oznámenia v colnom kódexe hovorí teda za to, aby oznámenie nebolo považované za konštitutívne pre pojem suma cla „dlžná na základe právnych predpisov“.

2. O použití pojmu suma cla „dlžná na základe právnych predpisov“ v iných ustanoveniach colného kódexu

26. Odkaz na význam pojmu suma cla „dlžná na základe právnych predpisov“ môže dať aj použitie tohto pojmu v iných ustanoveniach colného kódexu.

27. Komisia zastávala vo svojom stanovisku názor, že odkaz na clá „dlžné na základe právnych predpisov“ v článkoch 220 a 228 colného kódexu sa týka ich výpočtu na základe Colného sadzobníka Európskych spoločenstiev, čo poukazuje na použitie tohto pojmu v colnom kódexe výlučne pre výpočet sumy cla. Tento záver však nie je presvedčivý preto, lebo tak článok 220, ako aj článok 228 ods. 2 druhá veta colného kódexu sa vzhľadom na ich znenie jednoznačne vzťahujú (len) na výpočet colného dlhu. To ale práve nie je prípad článku 236 ods. 1 colného kódexu.

28. Článok 217 colného kódexu, ktorý sa zaoberá zápisom do účtovnej evidencie a o ktorý sa Komisia opiera s rovnakou argumentáciou, sa podľa odseku 1 druhého pododseku písm. b) týka „sumy cla splatnej podľa zákona“. To vedie k záveru, že podmienky pre to, aby suma bola „dlžná na základe právnych predpisov“, musia byť splnené pred jej zápisom do účtovnej evidencie.

29. Článok 201 ods. 3 tretia veta 3 colného kódexu, na ktorý sa Komisia taktiež odvoláva, je formulovaný podobne: „…v dôsledku ktorých nebolo celé clo alebo jeho časť vybraté“, čo implikuje, že ide o clá (už) dlžné na základe právnych predpisov, ktoré budú potom vybraté alebo vybraté nebudú.

30. Komisia okrem toho uviedla, že aj z článku 20 ods. 1 colného kódexu vyplýva, že jediným základom pre splatné clá je Colný sadzobník Európskych spoločenstiev, ktorý pojem „dlžné na základe právnych predpisov“ vzťahuje len na výpočet cla. Podľa článku 20 ods. 1 je colný dlh vzniká, ak sú clo a platby dlžné na základe právnych predpisov založené na Colnom sadzobníku Európskych spoločenstiev. Táto formulácia, posudzovaná izolovane, vedie skutočne k záveru, že pri otázke, či je clo „dlžné na základe právnych predpisov“ ide výlučne o správny výpočet cla.

31. Z článku 20 ods. 1 colného kódexu však ďalej vyplýva, že clá a platby sú na základe právnych predpisov dlžné už pri „vzniku colného dlhu“. Podmienka vzniku colného dlhu je upravená v hlave VII kapitole 2 colného kódexu, podľa ktorej tento vzniká dovozom, prípadne prepustením tovaru do voľného obehu v okamihu prijatia colného vyhlásenia. Nevyhnutnosť oznámenia colného dlhu vypočítaného colnými orgánmi (článok 221), ako aj jeho funkcia spôsobujúca splatnosť colného dlhu a začiatok plynutia lehoty splatnosti podľa článku 222 colného kódexu, sú naproti tomu upravené vo zvláštnej kapitole 3 hlavy VII colného kódexu nazvanej „Vyberanie sumy colného dlhu“. Toto rozlíšenie medzi existenciou pohľadávky a jej vyberaním vedie zase k záveru, že vznik colného dlhu je nezávislý od (časovo nasledujúceho) oznámenia a že oznámenie už nemá žiadny vplyv na existenciu colného dlhu.

32. Komisia opiera svoju argumentáciu aj o článok 79 colného kódexu. Aj ten používa vo svojej druhej vete pojem „dlžný na základe právnych predpisov“, keď hovorí o „vybratí všetkých platieb dlžných na základe právnych predpisov“.

33. Keďže je oznámenie cla súčasťou hlavy VII kapitoly 3 upravujúcej vyberanie cla, z tejto formulácie preto tiež vyplýva, že clo je v zmysle colného kódexu dlžné na základe právnych predpisov už pred začiatkom vyberania zapísaním do účtovnej evidencie podľa článku 217 colného kódexu.

34. Aj použitie pojmu „dlžná na základe právnych predpisov“ v iných ustanoveniach colného kódexu podporuje tento výklad, podľa ktorého oznámenie nemá vplyv na to, či suma je „dlžná na základe právnych predpisov“.

3. O nariadení (EHS, Euratom) č. 1552/89

35. Holandská vláda poukázala vo svojom vyjadrení na to, že jedna z funkcií oznámenia podľa článku 221 ods. 1 colného kódexu vyplýva z nariadenia č. 1552/89( ), ktoré v článku 2 ods. 1 prvej vete stanovuje, že nárok Spoločenstiev na vlastné zdroje… sa považuje za zistený „bezodkladne po splnení podmienok týkajúcich sa zápisu nároku do účtovných kníh a upovedomenia dlžníka, ktoré sú stanovené v colných predpisoch“ na rozdiel od skoršieho znenia, ktoré uvádzalo, „… bezodkladne po tom, ako je známy dlžník cla a výška nároku môže byť vypočítaná príslušnými správnymi orgánmi a síce v súlade s príslušnými predpismi Spoločenstva“ [neoficiálny preklad] (kurzívou zvýraznil generálny advokát), neumožňuje doslovný výklad znenia neskoršieho predpisu určiť, či sú uvedenými „colnými predpismi“ myslené len predpisy práva Spoločenstva alebo aj predpisy vnútroštátneho práva.

36. Porovnanie tohto predpisu s úpravou colného kódexu teda nevedie k odpovedi na danú otázku výkladu.

4. O ustanoveniach predchádzajúcim článku 236 prípadne 221 colného kódexu

37. Spoločnosť Traffic zastávala vo svojom stanovisku názor, že patričný výklad dnes platných predpisov by mohol vyplývať zo skôr platných ustanovení, ktoré boli nahradené článkami 236 a 221 colného kódexu.

38. Spoločnosť Traffic sa odvoláva na znenie právnej úpravy, ktorá predchádza právnej úprave článku 236 ods. 1 colného kódexu, a síce na článok 2 ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 1430/79( ) a uvádza, že tento upravoval vrátenie, v prípade, že zaúčtovaná suma, z akéhokoľvek dôvodu, prekračuje sumu dlžnú na základe právnych predpisov; nasledujúca úprava na tomto nechcela nič zmeniť.

39. Nie je rozhodujúce, či colný kódex skutočne nemal spôsobiť žiadne zmeny.( ) Predchádzajúca právna úprava síce skutočne uvádzala, že nezáleží na tom, z akého dôvodu suma nebola dlžná, v danom prípade ale treba skúmať, či je suma napriek porušeniu vnútroštátnych predpisov o príslušnosti pri oznamovaní vôbec „dlžná na základe právnych predpisov“ v zmysle článku 236 ods. 1 colného kódexu. Spoločnosť Traffic prichádza k záveru, že tomu tak nie je len vďaka tomu, že predpokladá, že príslušná suma je dlžná až po riadnom uskutočnení oznámenia. To je tu však práve otázne.

40. Vzhľadom na uvedenú úpravu v článku 2 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1430/79 budú v každom prípade „clá vrátené alebo odpustené vtedy, ak bude príslušným orgánom preukázané, že zaúčtovaná suma prekračuje z akéhokoľvek dôvodu sumu, ktorá má byť vybraná na základe právnych predpisov“ [neoficiálny preklad]. Aj toto hovorí za to, že možnosť vrátenia presahujúcich, nie dlžných súm cla sa týka len takých prípadov, v ktorých bol použitý nesprávny základ výpočtu sumy cla a na základe toho bola nesprávne stanovená výška colného dlhu.( ) Toto je navyše vyjadrené v bodoch odôvodnenia nariadenia č. 1430/79, ktoré sa odvolávajú hlavne na chyby v počítaní alebo písaní a na nesprávne alebo neúplné colné podklady. Ďalej sa treba odvolať na článok 1 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 3040/83( ), ktorý upresňuje formou právnej definície, že pod pojmom „clá, ktoré majú byť vybrané na základe právnych predpisov“ v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia č. 1430/79 treba chápať tie dovozné clá, ktoré „pri použití právnej úpravy platnej v dobe prijatia colného vyhlásenia na prepustenie do voľného obehu – vrátane ustanovení o priznaní zníženej alebo nulovej colnej sadzby – mali byť vybrané na príslušné tovary, keby boli poskytnuté všetky informácie potrebné na uplatnenie tejto úpravy a boli predložené všetky potrebné podklady, ktoré boli skutočne pre príslušné orgány základom pri výpočte ciel“( ) [neoficiálny preklad].

41. Z vyššie uvedeného vyplýva, že argumentácia, ktorá sa opiera o článok 2 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1430/79 neprináša riešenie.

42. Spoločnosť Traffic sa ďalej odvoláva na právnu úpravu predchádzajúcu právnej úprave článku 221 ods. 1 colného kódexu, t. j. na článok 6 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1854/89( ). Tento upravoval oznámenie „v súlade s ustanovenými postupmi“ rovnakým spôsobom ako terajší článok 221 ods. 1 colného kódexu. Spoločnosť Traffic zastáva názor, že popri porušení príslušnej vnútroštátnej úpravy( ) by nastalo aj porušenie článku 6 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1854/89 v čase jeho platnosti( ); neskoršia právna úprava článku 221 ods. 1 colného kódexu na tom nechcela nič zmeniť.

43. K výkladu článku 6 ods. 1 nariadenia č. 1854/89 neexistuje žiadna judikatúra, ktorá by bola relevantná vo veci samej. Jediné rozhodnutie, ktoré sa týka tejto normy( ), sa zaoberá len lehotou uvedenou v tomto ustanovení, nie však významom požiadavky oznámenia „v súlade s ustanovenými postupmi“. Aj keby chápanie, ktoré zastáva spoločnosť Traffic bolo správne, nie je tým ešte povedané, že porušenie požiadavky oznámenia „v súlade s ustanovenými postupmi“ má účinky na kvalifikáciu pojmu „dlžná na základe právnych predpisov“.

44. Treba sa teda držať názoru, že posúdenie menovaných predchádzajúcich predpisov nemôže podporiť výklad článku 236 ods. 1 colného kódexu zo strany spoločnosti Traffic.

C – Teleologický výklad

45. Nakoniec môžu oporné body pre správny výklad pojmu „dlžná na základe právnych predpisov“ vyplývať zo zmyslu a účelu danej právnej úpravy.

46. Pri dovozných clách ide o vlastné zdroje Spoločenstva, ktorých úprava patrí do výlučnej kompetencie Spoločenstva.( ) Z toho vyplýva – na čo správne upozornila holandská vláda – osobitný záujem o jednotné použitie v rámci celého Spoločenstva, a preto sú akékoľvek zvláštnosti vnútroštátneho práva colným kódexom úzko ohraničené. ( )

47. Ak by sa zobral do úvahy názor spoločnosti Traffic a ak by sa vyžadovalo riadne oznámenie ako podmienka, aby bola suma kvalifikovaná ako dlžná na základe právnych predpisov, vrátenie cla podľa článku 236 ods. 1 colného kódexu by záviselo nakoniec v rozhodujúcej miere od dodržania vnútroštátnych procesných predpisov. Tieto sa môžu podstatne odlišovať, a to aj a práve pokiaľ ide o otázku aké oznámenie možno považovať za riadne. Tým pádom by pri zohľadnení tohto názoru nebolo zabezpečené jednotné používanie colného kódexu. Toto by malo dosah nielen na rozpočet ES, ale viedlo by kvôli potenciálne rozličnej vnútroštátnej procesnej praxi aj k narušeniu hospodárskej súťaže. Preto musí byť pojem „dlžná na základe právnych predpisov“ chápaný tak, že sa týka len podmienky (práva Spoločenstva), ktorá sa týka vzniku colného dlhu.

48. Z toho istého dôvodu nie je prijateľná ani argumentácia založená na článku 221 ods. 3 colného kódexu. Spoločnosť Traffic v tomto smere uvádza, že je v ňom zakotvená trojročná lehota bezpredmetná, keď jej uplynutie nemá vplyv na skutočnosť, že suma cla je „dlžná na základe právnych predpisov“. Spoločnosť Traffic síce správne poukazuje na to, že podľa opačného – mnou zastávaného – názoru nevedie uplynutie lehoty k tomu, že colný dlh (už) nie je dlžný na základe právnych predpisov v zmysle článku 236 ods. 1 colného kódexu. Uplynutie lehoty však bráni neskoršiemu oznámeniu, a tým aj uplatneniu colného dlhu, má teda účinok v tých prípadoch, keď colný dlh ešte nie je vyrovnaný. V týchto prípadoch vedie k tomu, že (vzniknutý) colný dlh nikdy nebude vymáhateľný.( ) Akýkoľvek iný výklad by navyše zase viedol k tomu, že vrátenie dovozných ciel, ktoré sú jednoznačne príjmami Spoločenstva, by bolo závislé od dodržiavania vnútroštátnych procesných predpisov konania, na ktoré sa odvoláva článok 221 ods. 1 colného kódexu svojou formuláciou „v súlade s ustanovenými postupmi“. Toto nemôže byť obsahom právnej úpravy v zmysle jednotného používania colného kódexu v rámci Spoločenstva a s tým súvisiacim rovnakým zaobchádzaním so všetkými dlžníkmi cla.( )

49. Tvrdenie spoločnosti Traffic týkajúce sa článku 243 colného kódexu nevedie k inému záveru. Spoločnosť Traffic totiž v tejto súvislosti uvádza, že oznámenie podľa článku 221 ods. 1 colného kódexu nie je rozhodnutím v zmysle článku 243 colného kódexu. Spoločnosť Traffic tento názor zdôvodňuje tým, že by v opačnom prípade existovali v podobe článku 243 colného kódexu na jednej strane a v podobe žiadosti o vrátenie cla podľa článku 236 colného kódexu na druhej strane dva rovnako zamerané a navzájom sa prekrývajúce opravné prostriedky. Ďalej Spoločnosť Traffic uvádza, že oznámenie sa spravuje vnútroštátnym právom, takže v prípade odmietnutia tohto názoru by sa pri opravnom prostriedku podľa článku 243 colného kódexu muselo skúmať vnútroštátne právo, a tým by rozhodnutie bolo závislé od vnútroštátneho práva. Z toho vyplýva, že dotknutá osoba by v súvislosti s oznámením mohla žiadať len vrátenie alebo odpustenie cla podľa článku 236 colného kódexu; až rozhodnutie o tejto žiadosti je potom rozhodnutím v zmysle článku 243 colného kódexu. Podľa názoru spoločnosti Traffic by v takom prípade pri oznámení existovala medzera v právnej ochrane, keby sa jeho vady nemohli uplatňovať v rámci opravného prostriedku podľa článku 236 ods. 1 colného kódexu.

50. Uvedená medzera v právnej ochrane však vzniká až po prijatí domnienky, že oznámenie nemôže byť napadnuté opravným prostriedkom podľa článku 243 colného kódexu. Je však zbytočné skúmať opodstatnenosť tejto domnienky. Táto argumentácia, ktorá má údajne práve zabrániť závislosti na vnútroštátnej právnej úprave, by totiž každopádne viedla k tomu, že rozhodnutie o žiadosti na vrátenie cla by záviselo od vád oznámenia taktiež závislých od vnútroštátnych procesných predpisov, takže by rozdiely vo vnútroštátnych predpisoch v konečnom dôsledku predsa len ovplyvnili colnú právnu úpravu Spoločenstva.

51. Rovnako aj z teleologického výkladu teda vyplýva, že suma cla je nezávislá od prípadných vád oznámenia cla „dlžného na základe právnych predpisov“ z pohľadu vnútroštátnych procesných predpisov.

VI – Návrh

52. Z uvedených dôvodov navrhujem otázku predloženú College van Beroep voor het bedrijfsleven vorgelegte zodpovedať takto:

Pojem „dlžná na základe právnych predpisov“ uvedený v článku 236 colného kódexu [nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva] sa má vykladať tak, že tento pojem sa týka podmienok vzniku colného dlhu stanovených v kapitole 2 hlave VII, nie však vnútroštátnych predpisov, z ktorých vyplýva, alebo môže vyplývať vadnosť oznámenia uvedeného v článku 221 ods. 1 colného kódexu, takže suma cla, ktorá má byť zaplatená, je v čase zaplatenia cla „dlžná na základe právnych predpisov“ v zmysle článku 236 colného kódexu aj vtedy, keď sa jej oznámenie neuskutočnilo „v súlade s ustanovenými postupmi“, a preto porušilo článok 221 ods. 1 colného kódexu.