ROZSUDOK SÚDU PRE VEREJNÚ SLUŽBU (tretia komora)

z 1. decembra 2010

Vec F-82/09

Michel Nolin

proti

Európskej komisii

„Verejná služba – Úradníci – Povýšenie – Zrušenie bodov za zásluhy a prednostných bodov“

Predmet: Žaloba podaná podľa článku 236 ES a článku 152 AE, ktorou M. Nolin navrhuje najmä zrušenie rozhodnutia generálneho riaditeľa generálneho riaditeľstva „Personál a administratíva“ Komisie z 19. decembra 2008 o zrušení 87,5 bodu za zásluhy a prednostných bodov, ktoré žalobca získal na účely povýšenia

Rozhodnutie: Žaloba sa zamieta. Žalobca znáša všetky trovy konania.

Abstrakt

1. Úradníci – Povýšenie – Konanie – Body za zásluhy a prednostné body

(Služobný poriadok úradníkov, články 29 a 45)

2. Úradníci – Zásady – Zásada zákonnosti

(Služobný poriadok úradníkov, články 90 a 91)

3. Úradníci – Povýšenie – Konanie – Body za zásluhy a prednostné body

4. Úradníci – Akty administratívy – Implicitné rozhodnutie – Pojem

5. Úradníci – Zásady – Ochrana legitímnej dôvery – Podmienky

6. Úradníci – Povýšenie – Konanie – Body za zásluhy a prednostné body

(Služobný poriadok úradníkov, články 29 a 45)

7. Právo Únie – Zásady – Základné práva – Právo na kontradiktórne konanie

(Článok 6 ods. 2 ZEÚ)

1. Zo všeobecnej systematiky ustanovení uplatniteľných na povýšenie úradníkov, ako sa vykladajú v súlade so zásadou rovnosti zaobchádzania vyplýva, že počet bodov za zásluhy a prednostných bodov, ktoré zodpovedajú hranici povýšenia sa musí odpočítať od celkového počtu bodov získaných úradníkom, ktorý bol povýšený, a to či na základe článku 29 alebo článku 45 služobného poriadku.

Aj keď uvedené články stanovujú dve rôzne povyšovacie konania, článok 29 sa na rozdiel od článku 45 týka výlučne incidenčnej možnosti povýšenia ako jednej z možností obsadenia voľného miesta bez bližšieho spresnenia účinkov takého povýšenia. Aj keď článok 29 služobného poriadku to neupravuje, nemožno usudzovať, že povýšenie na základe tohto ustanovenia nemá rovnaké právne účinky ako povýšenie na základe článku 45 služobného poriadku; naopak, treba z toho vyvodiť, že normotvorca, aj keď stanovil rôzne povyšovacie konania, nemal zámer priznať povýšeniam na základe článku 29 služobného poriadku iné právne účinky ako povýšeniam na základe článku 45 služobného poriadku.

(pozri body 46 a 48)

2. V každom rozhodnutí administratívy musí byť jasne a presne stanovené, na akom právnom základe bolo rozhodnutie prijaté, pričom tento uvedený právny základ musí platne odôvodňovať právomoc administratívy v danej oblasti.

(pozri bod 51)

3. Rozhodnutie o zrušení bodov za zásluhy a prednostných bodov úradníka je dôsledkom rozhodnutia o jeho povýšení. Preto orgán príslušný na povýšenie má reziduálnu právomoc na prijatie takého rozhodnutia, ktoré sa obmedzuje na dôsledky vyplývajúce z povýšenia úradníka.

(pozri bod 57)

4. Implicitné rozhodnutie predpokladá, že administratíve bola predložená žiadosť, na ktorú neodpovedala, alebo že z okolností daného prípadu možno vyvodiť, že administratíva prijala rozhodnutie bez formálnych požiadaviek. Naopak zachovanie stavu právneho postavenia dotknutej osoby však neznamená, že rozhodnutie existuje.

(pozri body 68 a 70)

Odkaz:

Súd pre verejnú službu: 11. mája 2010, Maxwell/Komisia, F-55/09, Zb. VS s. I-A-1-0000, II-A-1-0000, bod 66

5. Na dovolávanie sa ochrany legitímnej dôvery musia byť splnené tri podmienky. Najskôr dotknutej osobe musela administratíva poskytnúť presné, nepodmienečné a zhodné uistenia pochádzajúce z oprávnených a spoľahlivých zdrojov. Ďalej tieto uistenia musia byť spôsobilé vyvolať legitímne očakávanie v osobe, ktorej sú určené. Napokon poskytnuté uistenia musia byť v súlade s ustanoveniami služobného poriadku a všeobecne platnými normami, alebo prinajmenšom ich prípadná protiprávnosť môže uniknúť pozornosti pozorného úradníka konajúceho s náležitou starostlivosťou a to so zreteľom na údaje, ktoré má k dispozícii a jeho schopnosť uskutočniť nevyhnutné overenie.

V tejto súvislosti v prípade neexistencie písomného alebo ústneho uistenia iba plynutie času medzi zrušením bodov za zásluhy a prednostných bodov úradníka a jeho povýšením nepredstavuje presné uistenie dotknutej osobe administratívou, pokiaľ uplatniteľné pravidlá o povýšení, ktorých zákonnosť uvedený úradník nespochybňuje, vyžadujú od administratívy, aby z celkového počtu bodov získaných dotknutým úradníkom odpočítala počet bodov za zásluhy a prednostných bodov zodpovedajúci hranici povýšenia.

(pozri body 74 a 75)

Odkaz:

Súd prvého stupňa: 6. júla 1999, Forvass/Komisia, T-203/97, Zb. VS s. I-A-129, II-705, bod 70; 11. júla 2002, Wasmeier/Komisia, T-381/00, Zb. VS s. I-A-125, II-677, bod 106; 5. novembra 2002, Ronsse/Komisia, T-205/01, Zb. VS s. I-A-211, II-1065, body 54 a 55; 15. novembra 2005, Righini/Komisia, T-145/04, Zb. VS s. I-A-349, II-1547, bod 130

6. Samotné okolnosť, že úradník bol povýšený či už na základe článku 29 alebo článku 45 služobného poriadku postačuje na odôvodnenie skutočnosti, že sa počet bodov za zásluhy a prednostných bodov zodpovedajúci hranici povýšenia odpočíta od celkového počtu bodov, ktoré uvedený úradník získal. V dôsledku toho sa povýšení úradníci nachádzajú v rovnakej situácii, pokiaľ ide o toto odpočítanie určitého počtu získaných bodov, bez ohľadu na to, na akom právnom základe sa rozhodlo o ich povýšení. Preto rovnaké zaobchádzanie s úradníkom povýšeným na základe článku 29 služobného poriadku a úradníkom povýšeným na základe článku 45 služobného poriadku nemôže predstavovať diskrimináciu.

(pozri bod 88)

7. Na základe práva na kontradiktórne konanie má každá strana sporu možnosť predložiť právne a skutkové argumenty, ktoré považuje za vhodné na podporu svojich návrhov, vrátene prípadnej námietky neprípustnosti. Na tvrdenie, že výkon práva je zneužívajúci, je potrebné preukázať, že výkon práva sleduje iný cieľ ako cieľ sledovaný týmto právom a že najmä z výkonu uvedeného práva je zjavný úmysel škodiť.

(pozri bod 96)