NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA

F. G. JACOBS

prednesené 22. januára 2004 ( )

Vec C‑332/01

Helénska republika

proti

Komisii Európskych spoločenstiev

1. V prejednávanej veci navrhuje Grécko čiastočné zrušenie rozhodnutia Komisie 2001/557/ES z 11. júla 2001 o vylúčení určitých výdavkov uskutočnených členskými štátmi z financovania Spoločenstvom prostredníctvom záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) (ďalej len „rozhodnutie“ alebo „napadnuté rozhodnutie“).( )

2. Grécko napáda predovšetkým skutočnosť, že Komisia vylúčila z financovania Spoločenstvom výdavky v odvetviach bavlny, olivového oleja, sušeného hrozna, ovčieho a kozieho mäsa.

3. Pred podrobným preskúmaním návrhov a tvrdení Grécka je užitočné vysvetliť základné črty legislatívneho rámca upravujúceho financovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky a zúčtovanie výdavkov uskutočňovaných prostredníctvom Fondu.

Právny rámec

Základná právna úprava Spoločenstva

4. Základné pravidlá financovania spoločnej poľnohospodárskej politiky sú stanovené nariadením č. 729/70( ), v zmysle ktorého Fond financuje spoločné opatrenia prijaté na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 33 ods. 1 písm. a) ES, vrátane intervencií určených na stabilizáciu poľnohospodárskych trhov vykonávaných podľa predpisov Spoločenstva v rámci spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov.( )

5. Článok 5 nariadenia č. 729/70 upravuje zúčtovanie výdavkov, ktorých vyúčtovanie predkladajú vnútroštátne orgány oprávnené na uskutočňovanie výdavkov financovaných Fondom („platobné agentúry“). Prvý pododsek článku 5 ods. 2 písm. c) Komisii výslovne ukladá, aby vylúčila z financovania Spoločenstvom výdavky, ktoré neboli uskutočnené v súlade s predpismi Spoločenstva.

6. Článok 5 ods. 2 písm. c) ďalej stanovuje:

„Pred prijatím rozhodnutia o odmietnutí financovania sa účastníci pokúsia na základe písomne oznámených výsledkov kontrol vykonaných Komisiou a písomných vyjadrení členského štátu dohodnúť na ďalšom postupe.

V prípade, ak nedôjde k dohode, môže členský štát s cieľom zmieriť v lehote štyroch mesiacov vzájomné postoje požiadať o začatie konania, výsledky ktorého sú predmetom správy odoslanej Komisii, ktorá ju preskúma pred vydaním rozhodnutia o odmietnutí financovania.

Komisia určí sumy, ktoré majú byť vylúčené z financovania predovšetkým s prihliadnutím na význam zisteného nesúladu. Komisia vezme do úvahy povahu a závažnosť porušenia predpisov, ako aj finančnú škodu spôsobenú Spoločenstvu.

Odmietnutie financovania sa nemôže týkať výdavkov vynaložených viac ako dvadsaťštyri mesiacov pred tým, ako Komisia písomne oznámila príslušnému členskému štátu výsledky svojich kontrol. ...“( ) [neoficiálny preklad]

7. Článok 8 ods. 1 nariadenia č. 729/70 ukladá členským štátom povinnosť prijať opatrenia potrebné na zabezpečenie správneho vykonávania transakcií financovaných Fondom, predchádzanie nezrovnalostiam a vymáhanie súm vyplatených neoprávnene v ich dôsledku. Osobitné predpisy Spoločenstva vo väčšine poľnohospodárskych odvetví podrobne stanovujú opatrenia, ktoré musia členské štáty prijať s cieľom splniť svoje všeobecné povinnosti podľa článku 8 ods. 1.( )

8. Komisia je podľa článku 9 nariadenia č. 729/70 oprávnená prijať rad opatrení na overenie a doplnenie informácií poskytnutých orgánmi členského štátu. Môže napríklad vykonať kontroly na mieste, má právo na prístup ku všetkým účtovným knihám a dokladom súvisiacim s výdavkami financovanými Fondom a je oprávnená vykonať alebo sa dohodnúť s členským štátom na vykonaní prešetrení a kontrol.

9. Prvý pododsek článku 8 ods. 1 nariadenia č. 1663/95 stanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia č. 729/70 týkajúceho sa postupu pri zúčtovaní výkazov [výdavkov – neoficiálny preklad] záručnej sekcie EPUZF( ) v rozsahu, v akom je to dôležité v prejednávanej veci, stanovuje:

„Keď Komisia v dôsledku šetrenia zistí, že výdavky neboli uskutočnené podľa pravidiel spoločenstva, oznámi príslušnému členskému štátu svoje zistenia, nápravné opatrenia, ktoré sa majú vykonať, aby sa zabezpečila budúca zhoda s týmito predpismi a vyhodnotenie výdavkov, ktoré navrhuje vylúčiť podľa článku 5 ods. 2 písm. c) nariadenia (EHS) č. 729/70. Oznámenie sa odvolá na toto nariadenie. …“

Výklad základnej právnej úpravy Súdnym dvorom

10. Súdny dvor ustálil niekoľko zásad, ktoré sú dôležité v prípadoch, keď členské štáty napádajú zákonnosť vylúčení uskutočnených Komisiou.

11. Po prvé, je nepochybné, že nariadenie č. 729/70 umožňuje Komisii účtovať na ťarchu EPUZF-u len sumy vyplatené v súlade s pravidlami stanovenými v rozličných poľnohospodárskych odvetviach( ) a v dôsledku toho jej ukladá povinnosť odmietnuť financovanie výdavkov v prípade, keď zistí, že došlo k nezrovnalostiam:( ) účel konania o zúčtovaní výdavkov uskutočnených prostredníctvom EPUZF-u, ktorým je skontrolovať, či sú náhrady a intervencie vykonávané v súlade s predpismi Spoločenstva, a tak zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže pre všetky hospodárske subjekty, by bol ohrozený, ak by Komisia, v prípade ak zistí, že vnútroštátna prax je nezákonná, mohla uplatniť voľnú úvahu a prijať alebo odmietnuť jej financovanie Spoločenstvom podľa závažnosti finančných dôsledkov pre EPUZF.( ) V súlade s tým sú členské štáty zodpovedné za vyplatenie akýchkoľvek iných súm, a predovšetkým súm, o ktorých sa vnútroštátne orgány nesprávne domnievali, že sú oprávnené ich v tejto súvislosti vyplatiť.( )

12. Článok 8 ods. 1 nariadenia 729/70 ukladá členským štátom všeobecnú povinnosť prijať opatrenia potrebné na to, aby sa ubezpečili, že transakcie financované EPUZF-om sú skutočne a správne vykonávané, aby predchádzali nezrovnalostiam a tieto riešili a vymáhali sumy vyplatené neoprávnene v dôsledku nezrovnalostí alebo nedbanlivosti, dokonca aj v prípade, ak osobitný akt Spoločenstva výslovne neupravuje prijatie špeciálnych kontrolných opatrení. Z tohto ustanovenia, posudzovaného s prihliadnutím na povinnosť spolupráce s Komisiou stanovenú v článku 10 ES s osobitným zreteľom na riadne používanie zdrojov Spoločenstva, rovnako vyplýva, že členské štáty sú povinné vykonávať hĺbkové administratívne kontroly a kontroly na mieste, čím zabezpečia riadne dodržiavanie hmotno-právnych a procesných podmienok pre poskytovanie príslušných prémií. Tieto kontroly musia byť vykonávané tak, aby neexistovali žiadne pochybnosti o zákonnosti výdavkov účtovaných na ťarchu EPUZF-u.( ) v prípade, ak nariadenie upravuje špeciálne kontrolné opatrenia, sú členské štáty povinné ich uplatňovať bez toho, aby bolo potrebné posudzovať opodstatnenosť ich názoru, že iný systém kontroly je účinnejší.( )

13. Pokiaľ ide o dôkazné bremeno, hoci je Komisia povinná odôvodniť svoje rozhodnutie o odmietnutí účtovania výdavkov uskutočnených členským štátom na ťarchu EPUZF-u poskytnutím dôkazu vážnej a dôvodnej pochybnosti o existencii alebo dostatočnosti kontrol vykonaných členským štátom, napriek tomu nie je povinná preukázať vyčerpávajúcim spôsobom, že kontroly boli nedostatočné alebo že v údajoch predložených týmto štátom boli nezrovnalosti, alebo dokonca uviesť podrobnosti týkajúce sa nedostatočnosti týchto kontrol alebo nesprávnosti poskytnutých údajov: je na členskom štáte, ktorý má najlepšie podmienky pre zhromažďovanie a overovanie údajov potrebných pre zúčtovanie výdavkov uskutočnených prostredníctvom EPUZF-u, aby poskytol maximálne podrobný a úplný dôkaz, že vykonal kontroly alebo že ním uvádzané čísla sú správne, prípadne, že tvrdenia Komisie sú nesprávne.( ) Členský štát nemôže vyvrátiť zistenia Komisie samotnými tvrdeniami, ktoré nie sú podložené dôkazom spoľahlivosti a funkčnosti systému kontroly.( )

14. Okrem toho je na členskom štáte, aby v prípade potreby preukázal, že Komisia pochybila, pokiaľ ide o finančné dôsledky údajného porušenia.( ) Ak Komisia zistí, že neexistujú žiadne dostatočné kontrolné mechanizmy, môže odmietnuť účtovať na ťarchu EPUZF-u všetky dotknuté výdavky.( ) Ak sa Komisia namiesto odmietnutia všetkých výdavkov dotknutých porušením usilovala stanoviť pravidlá pre odlišné zaobchádzanie s nezrovnalosťami v závislosti od nedostatkov kontrol a stupňa rizika pre EPUZF, je na členskom štáte, aby preukázal, že tieto kritéria sú svojvoľné a nespravodlivé.( )

15. Pokiaľ ide o povinnosť odôvodniť rozhodnutie týkajúce sa zúčtovania výdavkov, odôvodnenie je potrebné považovať za dostatočné v prípade, ak sa členský štát, ktorému je rozhodnutie určené, aktívne zúčastňoval na konaní, ktoré mu predchádzalo, a bol oboznámený, napríklad prostredníctvom súhrnnej správy alebo korešpondencie s Komisiou, s dôvodmi, na základe ktorých Komisia dospela k záveru, že by spornú pomoc nemala účtovať na ťarchu EPUZF-u.( )

16. Pokiaľ ide o povinnosti Komisie podľa článku 8 ods. 1 nariadenia č. 1663/95 a článku 5 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 729/70, článok 8 ods. 1 dopĺňa článok 5 ods. 2 písm. c) stanovením požiadaviek, ktoré musí Komisia dodržať a ktoré sa týkajú „písomného oznámenia výsledkov [jej] kontrol dotknutému členskému štátu“ v zmysle ustanovenia článku 5 ods. 2 písm. c).( ) Toto oznámenie musí obsahovať nápravné opatrenia, ktoré sa majú vykonať, aby sa v budúcnosti zabezpečilo dodržiavanie predpisov, vrátane vyhodnotenia výdavkov, ktoré Komisia navrhuje vylúčiť a odkaz na nariadenie č. 1663/95; členskému štátu sa musí poskytnúť lehota dvoch mesiacov na vyjadrenie.

17. Účelom požiadaviek stanovených právnou úpravou je umožniť členskému štátu, aby presne určil dátum, od ktorého sa počíta časové obmedzenie; účelom premlčacej doby je chrániť členské štáty pred nedostatkom právnej istoty, ktorá by existovala, ak by Komisia mohla spochybniť výdavky uskutočnené niekoľko rokov pre prijatím rozhodnutia o ich zákonnosti.( ) Členský štát sa však môže dovolávať ochrany vyplývajúcej z tejto doby len v prípade, ak dodržiava svoje vlastné povinnosti stanovené právnou úpravou Spoločenstva, predovšetkým povinnosť bez vyžiadania oznamovať informácie potrebné na výkon kontroly. Pri určovaní, či bola zachovaná 24-mesačná doba nemôže teda členský štát brať do úvahy len dátum uskutočnenia výdavku bez zohľadnenia dátumu, kedy poskytol Komisii rozhodujúce a dostatočné informácie týkajúce sa tohto výdavku umožňujúce Komisii vykonať jeho zúčtovanie.( )

Usmernenia Komisie

18. Dokument Komisie VI/5330/97 z 23. decembra 1997( ) („usmernenia“) obsahuje usmernenia, ktoré chce táto inštitúcia dodržiavať pri vykonávaní finančných opráv v súvislosti so zúčtovaním výdavkov uskutočnených prostredníctvom záručnej sekcie EPUZF-u.

19. Podľa týchto usmernení je všeobecným pravidlom, že ak Komisia zistí nesúlad určitej položky výdavkov s predpismi Spoločenstva, odmietne jej financovanie. Odmietnutie financovania všetkých výdavkov zo strany Komisie v prípade, ak členský štát nekoná v súlade s predpismi Spoločenstva vyžadujúcimi vykonávanie kontroly oprávnenosti žiadostí o pomoc, by však v niektorých prípadoch pravdepodobne prevyšovalo finančnú stratu spôsobenú Spoločenstvu. V takýchto prípadoch je vhodné odhadnúť stratu. V súlade s článkom 5 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 729/70 musí sadzba opravy jednoznačne súvisieť s pravdepodobnou stratou. Musí existovať podstatné porušenie pri uplatňovaní jednoznačných pravidiel Spoločenstva, ktoré musí vystavovať EPUZF reálnemu riziku straty alebo nezrovnalosti.

20. Príloha 2 sa týka finančných dôsledkov nedostatkov kontrol vykonávaných členskými štátmi na zúčtovanie výdavkov. Na tento účel usmernenia rozlišujú medzi dvoma druhmi kontrol:

– „Základné kontroly sú fyzické a administratívne kontroly potrebné na overenie základných skutočností, predovšetkým existencie predmetu žiadosti, množstva a kvalitatívnych podmienok, vrátane dodržania lehôt, požiadaviek týkajúcich sa zberu úrody, retenčných období, atď. Sú vykonávané na mieste a vzájomným porovnaním nezávislých údajov, ako sú napríklad údaje katastrov nehnuteľností.

– Dodatočné kontroly sú administratívne kontroly potrebné na správne spracovanie žiadostí, ako napríklad overenie dodržania lehôt na ich predloženie, identifikácia duplicitných žiadostí, analýzy rizika, uplatnenie sankcií a náležitý dohľad nad konaním.“ [neoficiálny preklad]

21. Podľa usmernení v prípade, ak nie je vykonaná jedna alebo viac základných kontrol, alebo sú vykonávané tak nedostatočne alebo tak nepravidelne, že ich výsledky vôbec nemožno použiť pri určovaní oprávnenosti žiadostí alebo predchádzaní nezrovnalostiam, je opodstatnená oprava vo výške 10 %, pretože možno dôvodne predpokladať, že existovalo vysoké riziko značných strát pre Fond. Ak sú vykonané všetky základné kontroly, ale nie v počte, periodicite alebo hĺbke, ktoré vyžaduje právna úprava, je opodstatnená oprava vo výške 5 %, pretože možno dôvodne predpokladať, že výsledky týchto kontrol neposkytujú dostatočnú záruku náležitého zaobchádzania so žiadosťami a pretože riziko strát pre Fond bolo podstatné. Ak členský štát správne vykonával základné kontroly, ale nevykonal jednu alebo viac dodatočných kontrol, je s prihliadnutím na nižšie riziko straty pre Fond a menšiu závažnosť porušenia pravidiel opodstatnená oprava vo výške 2 %. V prípade, ak členský štát vôbec neuplatňuje systém kontroly, alebo ho uplatňuje zvlášť nesprávne a existujú domnienky o častých nezrovnalostiach a o nedbanlivosti v boji proti nezrovnalostiam alebo podvodom, je opodstatnená oprava vo výške 25 %, pretože možno dôvodne predpokladať, že skutočnosť, že mohli byť bez sankcie predložené neoprávnené žiadosti by viedla k mimoriadne vysokým stratám pre Fond.

22. Kritériá pre uplatnenie paušálnych opráv uvedené v usmerneniach Komisie preskúmal Súdny dvor v mnohých prípadoch. Z tejto judikatúry nepochybne vyplýva, že Súdny dvor považuje tieto kritériá za platné.( )

Konanie

23. Dôvody, pre ktoré Komisia v prejednávanej veci odmietla nahradiť výdavky, boli uvedené v Rapport de synthèse (súhrnná správa) vydanej Komisiou 19. júna 2001( ) po zmierovacom postupe vyžadovanom nariadením č. 729/70.

Odmietnutie výdavkov v odvetví bavlny

Príslušná právna úprava

24. V rozhodnom čase bol systém pomoci pre bavlnu upravovaný, po prvé, nariadením č. 1554/95, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá pre systém pomoci pre bavlnu a zrušuje sa nariadenie (EHS) č. 2169/81( ) a po druhé, nariadením č. 1201/89, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá pomoci pre bavlnu.( )

25. Článok 8 nariadenia č. 1554/95 stanovuje:

„Odhad produkcie bavlny uvedený v článku 5 ods. 3 sa vypracuje do 1. októbra... s prihliadnutím na odhady výnosov.

Na účely vypracovania týchto odhadov sa vytvorí systém vyhlásení o osevných plochách.“

26. Článok 8 ods. 1 nariadenia č. 1201/89 stanovuje:

„ Každý pestovateľ bavlny predloží, s výnimkou prípadu vyššej moci, každoročne do dátumu určeného príslušným členským štátom, najneskôr do 1. júla, vyhlásenie o osevných plochách.

V prípade Grécka je však uvedený termín pre rok 1996 posunutý na 1. august.“

[neoficiálny preklad]

27. Článok 12 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 1201/89 stanovuje:

„Orgán určený členským štátom vyrábajúcim bavlnu kontroluje… správnosť vyhlásení o osevných plochách prostredníctvom náhodných kontrol týkajúcich sa najmenej 5 % vyhlásení.“

[neoficiálny preklad]

28. Odôvodnenie nariadenia č. 1437/96( ), ktoré uvádza druhý pododsek článku 8 ods. 1 nariadenia č. 1201/89, znie takto:

„… Článok 8 ods. 1 nariadenia Komisie (EHS) č. 1201/89… ukladá všetkým pestovateľom bavlny povinnosť predložiť, s výnimkou prípadu vyššej moci, každoročne do dátumu určeného príslušným členským štátom, najneskôr do 1. júla, vyhlásenie o osevných plochách, … štrajky vo verejnom sektore v Grécku roku 1996 vážne narušili predkladanie týchto vyhlásení;

… z tohto dôvodu je v prípade Grécka pre rok 1996 určený termín po 1. júli,

…“( ) [neoficiálny preklad]

Zistenia Komisie a návrhy Grécka

29. V súhrnnej správe sa uvádza, po prvé, že v okresoch( ) Serrai a Drama neboli v hospodárskom roku 1995/1996 vykonané žiadne kontroly na mieste týkajúce sa vyhlásení o osevných plochách pre nedostatok personálu a po druhé, že v okresoch Voiotia a Imathia boli v hospodárskom roku 1996/1997 vykonané kontroly vyhlásení o osevných plochách s oneskorením pre štrajk inšpektorov. V dôsledku toho bol porušený článok 12 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 1201/89, ktorý ukladá povinnosť vykonať kontrolu aspoň 5 % vyhlásení. Komisia z tohto dôvodu navrhla opravu vo výške 4 163 259 550 GRD, zodpovedajúcu 10 % výdavkov, v súvislosti s ktorými došlo k pochybeniu.

30. Grécko navrhuje zrušenie rozhodnutia v rozsahu, v akom stanovuje uvedené opravy v odvetví bavlny alebo subsidiárne jeho zmenu tak, aby oprava bola znížená na 2 % vykázaných výdavkov.

Nevykonanie kontrol v okresoch Serrai a Drama

31. Hoci Grécko súhlasí s tým, že v okresoch Serrai a Drama neboli vykonané kontroly, vytýka Komisii, že jej výklad článku 12 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 1201/89 je nesprávny. V súhrnnej správe Komisia uviedla, že kontroly podľa článku 12 ods. 1 písm. a) musia byť reprezentatívne, nesmie teda dôjsť k opomenutiu žiadneho okresu. Grécko naopak trvá na tom, že toto ustanovenie jednoducho vyžaduje, aby sa kontroly vzťahovali na 5 % vyhlásení o osevných plochách. Pre hospodársky rok 1995/1996 bolo doručených 119 942 vyhlásení a bolo vykonaných 8 299 kontrol, čo predstavuje 6,9 % vyhlásení. Aj keby teda neboli vykonané žiadne kontroly v okresoch Serrai a Drama, boli vykonané kontroly reprezentatívne. Okrem toho, výklad tejto povinnosti s poukazom na okres by bol v rozpore zo zásadou rovného zaobchádzania z dôvodu, že členské štáty nemajú rovnaké vnútroštátne správne jednotky. Dokonca aj keby bolo pravdou, že článok 12 ods. 1 písm. a) vyžadoval, aby sa kontroly vzťahovali na 5 % správnych jednotiek, týmito jednotkami by neboli okresy, ale kraje alebo zemepisné oblasti.

32. Grécko okrem toho uvádza, že nevykonanie kontrol v okresoch Serrai a Drama spôsobil dočasný nedostatok personálu, ktorý bol následne vyriešený, takže kontroly v týchto okresoch opäť začali. Zo zásad dobromyseľnosti a proporcionality vyplýva, že takáto prechodná okolnosť nemôže odôvodniť prísne opravy vykonané Komisiou.

Neskoré kontroly v okresoch Voiotia a Imathia

33. Grécko tvrdí, že nariadenie č. 1201/89 nestanovuje žiaden termín pre vykonanie kontrol na mieste; jedinou požiadavkou vyplývajúcou z právnej úpravy je, že sa kontroly musia uskutočniť v primeranom čase, teda vtedy, keď je isté, že kontrolovaná plocha bola vysiata. Toto obdobie môže plynúť od augusta až do apríla z dôvodu, že dokonca aj po zbere bavlny je možné na základe stoniek zostávajúcich v pôde určiť osevnú plochu. Takmer všetky vykonané kontroly boli uskutočnené v septembri, októbri a novembri.

34. Grécko pripúšťa, že v určitých okresoch došlo k omeškaniam, tvrdí však, že tieto boli spôsobené vyššou mocou, a to neohláseným štrajkom viac ako 95 % zamestnancov agentúry pôsobiacej v odvetví bavlny.

Posúdenie

35. Pokiaľ ide o nevykonanie kontrol v okresoch Serrai a Drama, súhlasím s Gréckom, že zo znenia článku 12 ods. 1 písm. a) prirodzene vyplýva, že agentúra je povinná náhodným spôsobom vybrať aspoň 5 % všetkých doručených vyhlásení. Požiadavka náhodného výberu by mala zabezpečiť, že postupne bude kontrola vykonaná vo všetkých oblastiach patriacich do pôsobnosti danej agentúry. Nevýhodou iného výkladu je potreba rozhodnúť, ktorá územná jednotka je relevantná, čo by mohlo byť, ako tvrdí Grécko, nespravodlivé. Znenie článku 12 ods. 1 písm. a) možno odlíšiť od znenia článku 6 ods. 2 nariadenia č. 2911/90( ), ktorý výslovne stanovuje, že kontroly sa vykonávajú na reprezentatívnej vzorke vyhlásení o pestovaní v odvetví sušeného hrozna „v každej príslušnej správnej jednotke.“

36. Na základe listín predložených Súdnemu dvoru sa však nezdá, že Grécko uplatnilo systém prijateľným spôsobom. Žaloba obsahuje tabuľku, z ktorej vyplýva, že 6,9 % skontrolovaných vyhlásení, ktoré uvádza Grécko, zahŕňalo 1 101 vyhlásení v okrese Serrai (z celkového počtu 10 874) a 325 v okrese Drama (z celkového počtu 3 222), ktoré boli náhodne vybrané na kontrolu. Z tohto dôvodu sa zdá, že vyhlásenia predložené pre tieto dva okresy boli zahrnuté do náhodného výberu. Zdá sa však, že žiadna z plôch, na ktoré sa vzťahovali takto vybrané vyhlásenia, v skutočnosti skontrolovaná nebola. Je zjavne v rozpore s účelom právnej úpravy, ktorá vyžaduje kontrolu určitého percenta vyhlásení o osevnej ploche, aby členský štát, ktorý náhodne vybral vyhlásenia na kontrolu, vylúčil z kontrolného procesu všetky takto vybrané vyhlásenia o osevných plochách v celých dvoch okresoch. Z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že je na členskom štáte, aby predložil maximálne podrobný a úplný dôkaz, že vykonal kontroly alebo že ním uvádzané čísla sú správne a že členský štát nemôže vyvrátiť zistenia Komisie samotnými tvrdeniami, ktoré nie sú podložené dôkazom spoľahlivosti a funkčnosti systému kontroly.( ) Bolo by zjavne v rozpore s týmito zásadami, ak by sa členský štát mohol odvolávať na vybrané kontroly v prípade, keď sú stanovené kontroly na základe náhodného výberu.

37. Pokiaľ ide o neskoré kontroly v okresoch Voiotia a Imathia, mám určité pochopenie pre názor Grécka, pretože keďže článok 12 ods. 1 písm. a) výslovne neupravuje lehotu na vykonanie kontrol, možno sa dôvodne domnievať, že kontroly sa musia uskutočniť v čase, keď je isté, že kontrolované plochy boli vysiate; kontroly tak nemusia nevyhnutne predchádzať zberu úrody (ako to, zdá sa, tvrdí Komisia), keďže, ako to tvrdí Grécko, aj kontroly po zbere úrody môžu viesť k tomu istému výsledku pod podmienkou, že stonky bavlníka zostávajú v pôde.

38. Zdá sa však, že Komisia napriek opakovaným žiadostiam, nedostala žiadne informácie alebo listiny, že kontroly boli vôbec vykonané, dokonca aj keď (podľa jej výkladu) neskoro. Pretože je ustálenou judikatúrou, že členský štát nemôže vyvrátiť zistenia Komisie samotnými tvrdeniami, ktoré nie sú podložené dôkazom spoľahlivosti a funkčnosti systému kontroly( ), tento žalobný dôvod nemôže uspieť.

39. Pokiaľ ide o tvrdenie vyššej moci, zdá sa mi, že došlo k určitému nesúladu v dátumoch. Grécko prikladá ku svojej žalobe listiny vydané odborovou organizáciou zamestnancov v odvetví bavlny ako dôkaz ohláseného štrajku v trvaní piatich dní s účasťou viac ako 95 % zamestnancov. Zdá sa, že tieto listiny sú jediným dôkazom štrajkov uplatnených Gréckom, ktorý bol predložený Komisii a neskôr pri podaní žaloby. Všetky listiny v tejto prílohe však pochádzajú z roku 1995 a týkajú sa obdobia od augusta do októbra, zatiaľ čo Komisia vytýka neskoré kontroly vykonané v čase od decembra 1996 do februára/marca 1997. Pokiaľ ide o štrajk v roku 1996, je okrem toho dôležité, že v časovom rozvrhu už došlo k zmenám s cieľom zohľadniť jeho účinky: pozri druhý bod článku 8 ods. 1 nariadenia č. 1201/89.( ) V každom prípade a bez ohľadu na opodstatnenosť tvrdenia vyššej moci (ktoré sa na prvý pohľad nezdá byť presvedčivé), je opäť nepochybné, že Grécko dostatočne nevyvrátilo zistenia Komisie; tento žalobný dôvod z tohto dôvodu rovnako nemôže uspieť.

Odmietnutie výdavkov v odvetví olivového oleja

Príslušná právna úprava

40. Nariadenie č. 154/75 upravuje zriadenie registra pestovateľov olív v členských štátoch vyrábajúcich olivový olej.( ) Podľa článku 1 tohto nariadenia musí register, v prípade Grécka do 31. októbra 1998, zahŕňať všetky poľnohospodárske podniky pestujúce olivy na jeho území a obsahovať určité informácie, ktoré budú pravidelne aktualizované.

41. Článok 16 ods. 1 nariadenia č. 2261/84, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá na poskytovanie podpory na výrobu olivového oleja a podpory organizáciám výrobcov olivového oleja( ) ukladá členských štátom povinnosť vyhotoviť a trvalo aktualizovať automatizované súbory údajov o výrobe olív a olivového oleja. Článok 16 ods. 2 vymenúva údaje, ktoré musia tieto súbory obsahovať.

42. Prvý pododsek článku 11 ods. 2 nariadenia č. 3061/84( ), ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá, pokiaľ ide o systém pomoci pri výrobe olivového oleja, stanovuje, že všetky časti automatizovaného informačného systému musia byť funkčné do 31. októbra 1990.

Zistenia Komisie a návrhy Grécka

43. Podľa súhrnnej správy a predchádzajúcej korešpondencie odhalili kontroly vykonané v Grécku v máji 1996 rozličné nedostatky, predovšetkým skutočnosť, že nebol vytvorený register pestovateľov olív a automatizované súbory vyžadované právnou úpravou. V dôsledku toho Komisia (v predchádzajúcich rozhodnutiach) navrhla vykonanie opráv pre hospodárske roky 1992/1993, 1993/1994 a 1994/1995. Pokiaľ ide o hospodárske roky 1995/1996 a 1996/1997, Komisia po stretnutí s gréckymi orgánmi dospela k záveru, že hoci v systéme kontroly došlo k zlepšeniam, hlavný problém zostal. Z tohto dôvodu Komisia v rozhodnutí navrhla opravu vo výške 5 % z výdavkov vykázaných Gréckom v týchto rokoch, spolu vo výške 17 308 535 972 GRD.

44. Grécko v prvom rade navrhuje, aby bolo napadnuté rozhodnutie zrušené z dôvodu, že Komisia nesprávne vyložila a uplatnila štvrtý bod článku 5 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 729/70( ), ako aj usmernenia.( ) Grécko sa domnieva, že Komisia pochybila v dvoch smeroch.

45. Po prvé, Komisia vychádzala pri opravách z kontrol vykonaných v Grécku v roku 1996, ktoré už boli dôvodom opráv vykonaných pre prechádzajúce roky. Komisia teda predpokladala, že závery, ku ktorým dospela v tomto čase, platia aj pre nasledujúce roky, vrátane období po vykonaní kontrol. Vykonanie opráv na tomto základe je neakceptovateľné, predovšetkým z dôvodu, že, ako uznáva Súdny dvor, ak určitý členský štát nemôže z objektívnych dôvodov uplatňovať systém kontroly, je možné vyplniť túto medzeru používaním iného spoľahlivého systému. Okrem toho, prístup Komisie predstavuje uloženie sankcie za omeškanie pri vytvorení registra pestovateľov olív, čo však nie je v právomoci Komisie podľa článku 5 ods. 2 písm. c); ak Komisia chcela postihnúť Grécko za omeškanie pri vytvorení registra, vhodným prostriedkom bolo začatie konania o porušení povinnosti.

46. Po druhé, Komisia vykonala opravu pre všetky roky, ktorých sa týkali výdavky vykázané v príslušnom odvetví z jediného dôvodu, že systém kontroly nebol uplatňovaný v celom rozsahu a bez dôkazu finančnej straty spôsobenej Spoločenstvu, ktorý je vyžadovaný štvrtým pododsekom článku 5 ods. 2 písm. c). V usmerneniach sa konkrétne uvádza, že v prípade, ak je nedostatok spôsobený tým, že členský štát nevytvoril primeraný systém kontroly, vykoná sa oprava pre „všetky výdavky, na ktoré sa tento systém uplatňoval“. Grécko sa domnieva, že „všetky výdavky“ musia znamenať všetky výdavky v príslušnom hospodárskom roku a počas kontrolovaného obdobia. Akýkoľvek iný výklad by nezohľadňoval zlepšenia tohto systému vykonané členskými štátmi. V prejednávanej veci však Komisia napriek tomu, že súhlasí s tým, že po kontrole roku 1996 došlo v Grécku k podstatným zlepšeniam monitorovacieho systému, použila rovnakú sadzbu opravy ako v predchádzajúcich rokoch.

47. V druhom rade Grécko tvrdí, že napadnuté rozhodnutie v rozpore s článkom 253 ES neobsahuje žiadne alebo len nedostatočné odôvodnenie. Zdá sa, že Grécko sa usiluje odôvodniť toto tvrdenie tým, že Komisii vytýka, že náležitým spôsobom nezohľadnila rozličné zlepšenia systému, ktoré jej grécke orgány oznámili; ak by tak totiž urobila, musela by súhlasiť s tým, že neexistovalo žiadne riziko pre zdroje EPUZF-u a nevykonala by opravy. Grécko uvádza rozličné zlepšenia, nezdá sa však, že by niektoré z nich spočívalo v dobudovaní registra pestovateľov olív a automatizovaných súborov ako takom. Grécko sa domnieva, že by nemali byť odmietnuté žiadne výdavky v odvetví olivového oleja; pretrvávajúce nezrovnalosti sú v každom prípade len ojedinelými príkladmi technických problémov a v súlade so zásadou proporcionality neodôvodňujú opravu vyššiu ako 2 %. Keďže Komisia dospela k inému záveru, nesprávne posúdila skutočnosti, o ktorých bola informovaná a porušila povinnosť odôvodniť svoje rozhodnutie uvedenú v článku 253 ES.

Posúdenie

48. Súhlasím s tým, že na prvý pohľad sa zdá opodstatnené tvrdenie Grécka, podľa ktorého Komisia nemala vykonať opravu založenú na kontrolách, ktoré predchádzali uskutočneným výdavkom. Z nižšie uvedených dôvodov si však nemyslím, že v prejednávanej veci toto tvrdenie uspeje; v dôsledku toho sa nebudem ďalej zaoberať jeho všeobecnou opodstatnenosťou.

49. Skutočnosť, že Grécko nezriadilo register pestovateľov olív a automatizované súbory vyžadované právnou úpravou má dlhú históriu: jeho povinnosť zriadiť register údajov vznikla roku 1988 a povinnosť vytvoriť súbory údajov roku 1990. Prístup gréckych orgánov k vytvoreniu registra a súborov opísal generálny advokát Fennelly v súvislosti s neúspešnou snahou Grécka napadnúť rozhodnutie prijaté Komisiou roku 1993 o znížení sumy pomocí poskytnutej na výdavky roku 1990 ako „ľahostajný“.( ) Pri inom neúspešnom pokuse napadnúť ďalšie rozhodnutie prijaté roku 1994 o znížení sumy pomoci poskytnutej na výdavky roku 1991 Súdny dvor potvrdil skoršie odmietnutie tvrdenia Grécka, podľa ktorého nebolo možné zriadiť register do stanoveného dátumu, a rozhodol, že tvrdenia Grécka nemôžu odôvodniť omeškanie pri vytvorení automatizovaných súborov.( ) Pri poslednom neúspešnom pokuse napadnúť rozhodnutia prijaté v rokoch 1996 a 1997 o znížení sumy pomoci poskytnutej na výdavky v rokoch 1992 a 1993 Súdny dvor opakovane odmietol tvrdenie Grécka, že nebolo možné vyhovieť požiadavkám stanoveným právnou úpravou týkajúcou sa zriadenia registra a súborov.( )

50. Je potrebné uviesť, že Grécko netvrdilo, že už vytvorilo register pestovateľov olív a požadované automatizované súbory. Za týchto okolností nemôže Komisii vytýkať, že nezopakovala kontroly, ktoré pôvodne odhalili ich neexistenciu. Je potrebné pripomenúť, že Komisia nemá povinnosť vyčerpávajúcim spôsobom preukázať nezrovnalosti, z ktorých vychádza pod podmienkou, že v tomto smere poskytne dôkaz o existencii vážnej a dôvodnej pochybnosti.( ) Pokiaľ ide o tvrdenie, že vykonanie opráv v opísanom kontexte predstavuje uloženie sankcie, ktorým Komisia prekročila svoju právomoc, poukazujem na rozsudok Grécko/Komisia, C‑247/98( ), v ktorom Súdny dvor uviedol, že Komisia je povinná vykonávať finančné opravy v prípade, ak výdavky, pre ktoré sa vyžadovalo financovanie neboli vykonané v súlade s predpismi Spoločenstva a že takáto oprava, ktorej účelom je vyhnúť sa zaťaženiu EPUZF-u sumami, ktoré neslúžili na financovanie cieľa sledovaného právnou úpravou Spoločenstva, nie je sankciou. Prvá časť prvého žalobného dôvodu nemôže preto uspieť.

51. Pokiaľ ide o tvrdenie, podľa ktorého v prípade neexistencie dôkazu o finančnej strate spôsobenej Spoločenstvu, nebola Komisia oprávnená vykonať opravu pre všetky roky, pre ktoré boli vykázané výdavky, znovu by som odkázal na judikatúru, z ktorej vyplýva, že je na príslušnom členskom štáte, aby poskytol podrobný a úplný dôkaz, že tvrdenia Komisie sú nesprávne.( ) Ako tvrdí Komisia, z dôvodu, že neboli v celom rozsahu vytvorené dva hlavné prvky monitorovania pomoci, a to register pestovateľov olív a automatizované súbory, zostalo riziko straty spôsobenej Spoločenstvu vysoké. V každom prípade, podľa usmernení Komisie, na ktoré sa odvoláva Grécko, je oprava vo výške 10 % opodstatnená v prípade, „ak nebola vykonaná jedna alebo viac základných kontrol“. Zdalo by sa, že z uvedeného vyplýva, že primeranou sadzbou opravy by v prípade nevytvorenia dvoch kľúčových prvkov systému kontroly v odvetví olivového oleja tak dlhý čas po uplynutí termínu bola sadzba 10 %, Komisia však zobrala do úvahy určité zlepšenia a zjavne znížila pôvodne navrhnutú sadzbu 10 % na 5 %. Druhá časť prvého žalobného dôvodu Grécka preto rovnako nemôže uspieť.

52. Pokiaľ ide o tvrdenie Grécka, že rozhodnutie v rozpore s článkom 253 ES neobsahuje žiadne alebo len nedostatočné odôvodnenie, v zmysle ustálenej judikatúry sa odôvodnenie považuje za dostatočné v prípade, ak členský štát, ktorému je rozhodnutie určené, vedel o dôvodoch, pre ktoré Komisia dospela k záveru, že by nemala spornú sumu účtovať na ťarchu EPUZF-u.( ) Pretože Komisia nijako netajila dôvody, pre ktoré viac alebo menej nepretržite uplatňovala opravy na výdavky vynaložené od roku 1990, je v tomto štádiu tvrdenie Grécka o nevedomosti mimoriadne neúprimné. Pokiaľ ide o tvrdenie, podľa ktorého zlepšenia systému znamenajú, že neexistovalo riziko pre zdroje EPUZF-u, Súdny dvor rozhodol, že v prípade, ak nariadenie upravuje špecifické kontrolné opatrenia, sú členské štáty povinné ich uplatňovať a nie je potrebné skúmať opodstatnenosť ich názoru, že iný systém kontroly je viac – alebo a fortiori rovnako – účinný.( ) Napokon, v rámci tohto žalobného dôvodu sa domnievam, že som sa v predchádzajúcom bode dostatočne zaoberal tvrdením Grécka, podľa ktorého sú nedostatky v odvetví len ojedinelými prípadmi technických problémov. Druhý žalobný dôvod uplatnený Gréckom z tohto dôvodu rovnako nemôže uspieť.

Odmietnutie výdavkov v odvetví sušeného hrozna

Príslušná právna úprava

53. Článok 1 ods. 1 nariadenia č. 2392/86 o založení Registra vinohradov spoločenstva( ) ukladá členským štátom, ktoré pestujú vinič na otvorených plochách, povinnosť vytvoriť register vinohradov Spoločenstva pokrývajúci ich územie. Článok 4 ods. 4 stanovuje, že v prípade Grécka je definitívnym dátumom pre vytvorenie tohto registra 31. december 2000.

54. Prvý pododsek článku 3 ods. 1 nariadenia č. 2911/90, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá žiadostí o pomoc pre pestovanie určitých odrôd hrozna na sušenie( ) stanovuje:

„ Každoročne do 30. apríla predložia pestovatelia príslušnému orgánu určenému členským štátom, na území ktorého sa nachádzajú plochy, vyhlásenie o pestovaní pre nasledujúci hospodársky rok.“ [neoficiálny preklad]

55. Článok 3 ods. 2 nariadenia č. 2911/90 vyžaduje, aby vyhlásenia o pestovaní obsahovali aspoň tieto údaje:

„b) plochy vysádzané viničom, na ktorých sa pestuje alebo pestujú uvedené produkty (v hektároch a ároch( )) spolu s údajom o zápise v katastri nehnuteľností alebo inými údajom, ktorý orgán zodpovedný za kontrolu plôch uznal za rovnocenný;

c) odrodu použitého hrozna a v prípade sultániek údaj o tom, či bola vinica napadnutá fyloxérou alebo bola v posledných piatich rokoch presadená;

d) vyhlásenie pestovateľa, že pri uvedených plochách alebo produktoch na nich dopestovaných nebola podaná žiadna iná žiadosť o pomoc na základe iných predpisov...;

e) odhad výnosu z úrody“. [neoficiálny preklad]

56. Článok 6 nariadenia č. 2911/90 v rozsahu, v akom je to dôležité v prejednávanej veci, stanovuje:

„1. Členské štáty prehliadkou a kontrolou na mieste overia správnosť informácií poskytnutých na podporu vyhlásení o pestovaní a žiadostí o pomoc, predovšetkým pokiaľ ide o:

– plochy oznámené ako plochy na produkciu hrozna na sušenie,

– správnosť výnosov uvedených v žiadostiach o pomoc,

– skutočné usušenie aspoň 90 % čerstvého hrozna, ktoré bolo predmetom zberu na iných plochách…

Na účely kontrol vykoná členský štát porovnanie informácií poskytnutých pestovateľom s údajmi vinohradníckeho registra...

2. Členské štáty vykonávajú kontroly na mieste podľa odseku 3 tak, aby sa tieto týkali reprezentatívnej vzorky vyhlásení predložených v každej príslušnej správnej jednotke...

3. V prípade, ak je vyhlásenie o pestovaní predmetom kontroly, musí sa kontrola týkať všetkých plôch, na ktorých je pestované hrozno na sušenie. Kontrola zahŕňa vymeranie oznámených plôch a overenie kultúry odrôd hrozna oprávnených na pomoc.

...

Z každej kontroly sa vypracuje správa, v ktorej sa uvedú kontrolované a vymerané pozemky, použité metódy merania a zistenia.“ [neoficiálny preklad]

57. Článok 1 nariadenia č. 1663/95( ) upravuje akreditáciu vnútroštátnych platobných agentúr poverených uskutočňovaním výdavkov na činnosti, ktoré možno financovať prostredníctvom Fondu. Článok 1 ods. 3 stanovuje:

„Pred akreditáciou každej platobnej agentúry sa príslušný orgán presvedčí, či správne a účtovnícke systémy príslušnej organizácie poskytujú záruky uvedené v článku 4 (1) (a) nariadenia (EHS) č. 729/70. Na účely akreditácie má členský štát stanoviť kritériá a príslušný orgán ich má uplatňovať, berúc do úvahy usmernenia Komisie pre tieto kritériá, ako sú stanovené v prílohe. ...“

58. Príloha upravuje rad špecifických usmernení týkajúcich sa týchto kritérií, uvádzajúc, že splnenie týchto kritérií je zárukou správneho fungovania administratívnej organizácie a systému vnútornej kontroly platobnej agentúry.

59. Článok 1 ods. 2 nariadenia č. 1456/97, ktorým sa pre hospodársky rok 1997/1998 stanovuje suma pomoci na pestovanie hrozna určeného na produkciu niektorých odrôd sušeného hrozna( ) [neoficiálny preklad] stanovuje, že pomoc sa neposkytuje na pestovanie sušeného hrozna na plochách, ktorých hektárový výnos nedosahuje určené hodnoty. Článok 1 ods. 3 ukladá členským štátom povinnosť vykonať všetky opatrenia nevyhnutné na kontrolu tohto minimálneho výnosu.

60. Nariadenie č. 1493/1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom( ), ktoré nadobudlo účinnosť 1. augusta 2000( ), podporuje vytvorenie registra výrobného potenciálu členskými štátmi alebo na regionálnej úrovni.( ) Vytvorenie tohto registra je podmienkou regularizácie [legalizácie – neoficiálny preklad] nezákonne vysadených plôch, zvýšenia počtu výsadbových práv a udeľovania dotácií na konverziu a reštrukturalizáciu, ktoré sú upravené týmto nariadením. Článok 16 ods. 2 stanovuje, že ak členský štát umožnil vypracovanie registra na regionálnej báze, musia byť všetky regionálne registre spísané [vytvorené – neoficiálny preklad] do 31. decembra 2001.

61. Článok 2 ods. 3 nariadenia č. 1621/1999, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá pre uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 2201/96, pokiaľ ide o pomoc pre kultiváciu hrozna na výrobu určitých odrôd sušených hroznových bobúľ( ), stanovuje, že na účely riadenia schémy pomoci sa vytvorí alfa-numerická databáza, ktorá bude obsahovať určené informácie. Článok 13 ods. 1 ukladá členským štátom povinnosť vytvoriť databázu pred začiatkom hospodárskeho roka 2002/2003. Pre hospodárske roky 1999/2000, 2000/2001 a 2001/2002 upravuje prechodnú povinnosť predložiť žiadosť o registráciu v databáze a stanovuje, že odkazy týkajúce sa plochy a identifikácie pozemkov sú odkazmi na údaje katastra nehnuteľností alebo „iné údaje, ktoré orgán zodpovedný za výkon kontrol týchto plôch uznal za rovnocenné“. Druhý pododsek článku 16 stanovuje, že nariadenie sa začne uplatňovať od hospodárskeho roka 1999/2000.

Zistenia Komisie a návrhy Grécka

62. V súhrnnej správe sa uvádza, že kontroly na mieste vykonané v roku 1998 v okrese Heraklion (Kréta) odhalili nezrovnalosti, ktoré sa týkali, po prvé, kontrol plôch a odrôd hrozna oprávnených na pomoc, po druhé, kontrol minimálneho výnosu odrôd hrozna oprávnených na pomoc a po tretie, prijatia a uplatňovania systémov kontroly.

63. Komisia navrhla vykonanie opravy vo výške 5 % vykázaných výdavkov v odvetví v rokoch 1997 (pre hospodársky rok 1996/1997), 1998 (pre hospodársky rok 1997/1998) a 1999 (pre hospodársky rok 1998/1999) v okrese Heraklion na základe prvej a druhej vytýkanej nezrovnalosti a vo výške 2 % vykázaných výdavkov v odvetví v rokoch 1997, 1998 a 1999 (pre vyššie uvedené hospodárske roky) na území celého Grécka na základe tretej vytýkanej nezrovnalosti. Celková suma opravy predstavuje 3 144 838 970 GRD.

Nezrovnalosti týkajúce sa kontrol plôch a odrôd hrozna oprávnených na pomoc

64. Podľa súhrnnej správy došlo k mnohým porušeniam nariadenia č. 2911/90. Predovšetkým, kontroly na mieste odhalili, že informácie o plochách v kontrolných správach, vyhláseniach o pestovaní, žiadostiach o pomoc a výpočte pomoci nezodpovedali skutočnosti. Z dôvodu, že na mieste samom sa nenachádzali žiadne označenia umožňujúce identifikáciu plôch uvedených v kontrolných správach, nebolo možné identifikovať pozemky bez pomoci príjemcu pomoci. Okrem toho neexistovala žiadna sprievodná dokumentácia zachytávajúca tvar údajne vymeraných pozemkov alebo výsledky a metódu merania. V správe sú ďalej uvedené špecifické problémy týkajúce sa vnútroštátnych inšpektorov: konkrétne v jednom prípade inšpektor použil výpočet, ktorý sa uplatňuje pri vymeriavaní štvorca, hoci sa pri novom vymeriavaní ukázalo, že pozemok nemal ani štvorcový, ani obdĺžnikový tvar, niektorí inšpektori nepoznali predpisy týkajúce sa výkonu ich povinností, niektoré kontroly boli vykonané v nereálnom počte (27 rozličných pozemkov, ktoré boli zjavne skontrolované v jediný deň) a dva skontrolované pozemky boli pozemkami ležiacimi ladom. Vo všeobecnosti neexistovala žiadna dokumentácia týkajúca sa kontrol odrôd hrozna a chorôb na mieste, kontrolné správy vyhotovené vnútroštátnymi inšpektormi boli datované po dodávke hrozna a úplne sa zhodovali s vyhláseniami príjemcov, zatiaľ čo kontrolami vykonanými v prítomnosti zástupcov Spoločenstva boli pre každý vymeraný pozemok v každom z troch navštívených podnikov preukázané značné rozdiely. Napokon, neboli vykonané žiadne efektívne vzájomné porovnania s cieľom vyhnúť sa duplicitnému oznámeniu toho istého pozemku na účely pomoci.

65. Grécko tvrdí, že Komisia nesprávne vyložila a uplatnila ustanovenia článkov 2 a 13 ods. 1 nariadenia č. 1621/1999 a článku 16 ods. 2 nariadenia č. 1493/1999 vo vzájomnej súvislosti a v dôsledku nesprávneho posúdenia skutkového stavu rozhodnutie nedostatočne odôvodnila a že z týchto dôvodov by malo byť rozhodnutie zrušené.

66. Pokiaľ ide o údajne nedostatočné kontroly plôch a odrôd hrozna oprávnených na pomoc, článok 16 ods. 2 nariadenia č. 1493/1999 stanovuje 31. august 2001 ako termín pre vytvorenie registra výrobného potenciálu a článok 4 ods. 4 nariadenia č. 2392/86 upravuje v prípade Grécka 31. december 2000 ako termín pre vytvorenie vinohradníckeho registra Spoločenstva. Články 2 ods. 3 a 13 ods. 1 nariadenia č. 1621/1999 ukladajú členským štátom povinnosť vytvoriť automatizovanú alfa-numerickú databázu na účel riadenia schémy pomoci do začiatku hospodárskeho roka 2002/2003. Článok 13 ods. 1 výslovne uznáva, že členské štáty môžu používať na účely kontroly „iné údaje“. Presne to urobilo Grécko, ktoré použilo údaje zhromažďované počas 12 rokov na riaditeľstvách pre rozvoj vidieka a vyhlásenia, ktoré týmto riaditeľstvám od roku 1987 predkladali pestovatelia a ktoré obsahovali rovnocenné informácie umožňujúce identifikáciu pozemkov. Tento systém zabezpečuje dostatočný stupeň ochrany zdrojov Spoločenstva. Došlo teda k zjavne nesprávnemu posúdeniu dôvodov, z ktorých vychádzala Komisia pri svojom rozhodnutí o vykonaní opráv, keďže v rozhodnom čase nebolo Grécko povinné mať vytvorený register.

67. V každom prípade žiadne administratívne nedostatky alebo procesné pochybenia ako napríklad neexistencia sprievodnej dokumentácie týkajúcej sa vymeriavania alebo tvaru pozemkov nevystavili zdroje Fondu riziku a okrem toho mali byť preskúmané s prihliadnutím na zmeny a zlepšenia, ku ktorým došlo v medziobdobí. Rozdiely v údajoch o plochách v kontrolných správach, vyhláseniach o pestovaní a žiadostiach o pomoc sú ojedinelými prípadmi zjavného pochybenia spôsobeného nerovnosťou terénu a nevysporiadanými vlastníckymi právami. Pozemky mohli identifikovať miestni geodeti, v každom prípade je miestnym obyvateľom známe miestne názvoslovie. Použitá metóda merania bola rovnaká ako metóda používaná v celom štáte bez regionálnych rozdielov, takže ju nebolo potrebné konkretizovať; Komisiou uvádzaný prípad použitia nevhodnej metódy používanej pre vymeriavanie štvorcových pozemkov je ojedinelým príkladom a v každom prípade bol tento problém v medziobdobí vyriešený. Zjavnú intenzitu kontrol, ktorá je ďalším ojedinelým príkladom, možno vysvetliť skutočnosťou, že kontrolné správy sú vo všeobecnosti vyhotovované po kontrole na mieste, čo je uvedené v zápisoch podaných na miestny register a poslaných Komisii. Boli vykonané početné kontroly, vrátane kontrol na mieste, týkajúcich sa odrôd hrozna oprávnených na pomoc a chorôb, ako aj overovanie totožnosti príjemcov pomocí na základe ich identifikačných kariet.

Nezrovnalosti kontrol minimálneho výnosu odrôd hrozna oprávnených na pomoc

68. V súhrnnej správe sa uvádza, že kontroly na mieste odhalili porušenia článku 3 ods. 2 písm. e) nariadenia č. 2911/90 a článku 1 ods. 2 a 3 nariadenia č. 1456/97. Konkrétne príjemcovia nepredložili odhady výnosov úrody a neboli vykonané žiadne kontroly s cieľom zabezpečiť, aby pomoc nebola vyplatená v prípade, ak nebol dosiahnutý minimálny výnos určený pre každú odrodu hrozna oprávnenú na pomoc a aby akékoľvek poklesy tohto výnosu boli spôsobené nepriaznivými klimatickými podmienkami. Orgány neboli schopné preukázať, že pri nepredložení odhadov výnosov zo strany pestovateľov odhadli výnos každej odrody oprávnenej na pomoc s cieľom kompenzovať tento nedostatok informácií. Okrem toho grécke orgány nepredložili dôkaz, že hrozno bolo vysušené a nie použité na iné účely.

69. Grécko tvrdí, že Komisia nesprávne posúdila skutkový stav a porušila článok 253 ES tým, že dostatočne neodôvodnila napadnuté rozhodnutie. Článok 3 ods. 1 nariadenia č. 2911/90 ukladá pestovateľom povinnosť predložiť vyhlásenia o pestovaní, vrátane odhadov výnosov odrôd do 30. apríla každého roka. Je to však príliš skoro, aby bolo možné urobiť takýto odhad. Kontroly vzájomným porovnávaním údajov boli v dôsledku toho vykonané v troch fázach. Takýmto spôsobom bol dodržaný minimálny výnos odrôd oprávnených na pomoc a ak Komisia dospela k inému záveru, dopustila sa nesprávneho posúdenia rozhodujúcich skutočností. V dôsledku toho je potrebné napadnuté rozhodnutie zrušiť.

Nedostatky pri vytvorení a uplatňovaní systémov kontroly

70. V súhrnnej správe sa uvádza, že kontroly na mieste odhalili množstvo špecifických porušení nariadenia č. 2911/90 a prílohy nariadenia č. 1663/95( ) týkajúcich sa vytvorenia a uplatňovania systému kontroly. Komisia sa domnieva, že tieto nedostatky možno zovšeobecniť pre celé Grécko, pretože rovnaký systém sa uplatňoval na celom vnútroštátnom území.

71. Grécko tvrdí, že Komisia sa dopustila pri posúdení skutkového stavu pochybenia. Ňou vytýkané nedostatky sa vo všeobecnosti týkajú celého systému vnútornej kontroly vykonávanej platobnou agentúrou (Gedidagep), a nielen odvetvia sušeného hrozna. Komisia mala z tohto dôvodu radšej skontrolovať túto agentúru a nie vyvodiť z kontroly režimu pomoci v odvetví sušeného hrozna záver, že nebola uplatňovaná celá príloha nariadenia č. 1663/95. Počas minulých rokov však Komisia vykonala stovky kontrol pomoci vo všetkých odvetviach a nikdy netvrdila, že zistila nedostatky teraz vytýkané v odvetví sušeného hrozna. V každom prípade došlo v systéme pomoci v tomto odvetví k zlepšeniam. Je teda potrebné napadnuté rozhodnutie zrušiť z dôvodu, že Komisia sa dopustila zjavne nesprávneho posúdenia všetkých rozhodujúcich skutočností, z ktorých rozhodnutie vychádza.

Posúdenie

Nezrovnalosti pri kontrolách plôch a odrôd hrozna oprávnených na pomoc

72. Hoci sa v súhrnnej správe uvádzajú porušenia nariadenia č. 2911/90, Komisia vo svojom vyjadrení k tvrdeniam uplatneným Gréckom( ) na svoju obranu tvrdí, že opravy súvisia s nezrovnalosťami pri identifikácii a výmere pozemkov v rozpore s článkom 13 nariadenia č. 1621/1999.

73. Je však zrejmé, že predmetné nezrovnalosti nemôžu sami osebe predstavovať porušenie nariadenia č. 1621/1999, pretože toto nariadenie sa uplatňuje až od hospodárskeho roka 1999/2000( ), zatiaľ čo napadnuté rozhodnutie sa týka hospodárskych rokov 1996/1997, 1997/1998 a 1998/1999. Zákonnosť opravy musí byť z tohto dôvodu určená inak ako na základe dodržania nariadenia č. 1621/1999.

74. Toto nariadenie, okrem toho, že členským štátom ukladá povinnosť vytvoriť databázu obsahujúcu určené informácie o jednotlivých pestovateľoch, organizáciách pestovateľov a spracovateľoch, zrušuje a nahrádza nariadenie č. 2911/90. Ako je zrejmé zo súhrnnej správy, bolo to práve toto nariadenie, ktoré v rozhodnom čase upravovalo povinnosti týkajúce sa informácií, ktoré mali byť uvedené vo vyhláseniach o pestovaní a povinnosť členských štátov overovať správnosť týchto informácií. Konkrétne, článok 3 ods. 2 nariadenia č. 2911/90 stanovoval, že vyhlásenie o pestovaní musí obsahovať „plochy vysádzané viničom, na ktorých sa pestuje alebo pestujú uvedené produkty... spolu s údajom o zápise v katastri nehnuteľností alebo iným údajom, ktorý orgán zodpovedný za kontrolu plôch uznal za rovnocenný.“ [neoficiálny preklad]

75. Grécko predovšetkým tvrdí, že ním popísaný systém kontroly zabezpečuje dostatočný stupeň ochrany zdrojov Spoločenstva. Výsledky kontrol na mieste vykonaných Komisiou však, ako sa uvádza v súhrnnej správe, poskytujú dôkaz vážnej pochybnosti o existencii alebo dostatočnosti kontrol, ktoré mali byť vykonané. Z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že za takýchto okolností je na príslušnom členskom štáte, aby poskytol maximálne podrobný a úplný dôkaz, že tvrdenia Komisie sú nesprávne; členský štát nemôže vyvrátiť zistenia Komisie samotnými tvrdeniami, ktoré nie sú podložené dôkazom spoľahlivosti a funkčnosti systému kontroly.( ) Z dôvodu, že Grécko takýto dôkaz nepredložilo, musí byť tento žalobný dôvod zamietnutý.

Nezrovnalosti kontrol minimálneho výnosu odrôd hrozna oprávnených na pomoc

76. Najprv by som chcel uviesť, že nariadenie č. 1456/97( ) sa uplatňuje (ako to vyplýva z jeho názvu) len na hospodárskych rok 1997/1998, hoci o rok neskôr bolo prijaté obsahovo rovnaké nariadenie Komisie (ES) č. 1594/98, ktoré pre hospodársky rok 1997/1998 stanovuje sumu pomoci na pestovanie hrozna určeného na produkciu niektorých odrôd sušeného hrozna.( ) Počas obdobia, na ktoré sa nariadenie vzťahovalo, ukladal článok 1 ods. 3 nariadenia č. 1456/97 členským štátom povinnosť vykonať všetky opatrenia nevyhnutné pre kontrolu dosiahnutia minimálneho výnosu určitých odrôd sušeného hrozna. Okrem toho, článok 3 ods. 2 písm. e) nariadenia č. 2911/90 vyžadoval počas celého tohto obdobia, aby vyhlásenia o pestovaní obsahovali odhad výnosov odrôd. Grécko nepopiera, že príjemcovia pomoci nepredložili takýto odhad, ale len tvrdí, že v čase, keď mali byť predložené vyhlásenia o pestovaní, nebolo možné odhadnúť výnosy a uvádza, že boli vykonané kontroly vzájomným porovnaním údajov. Zopakujem, že členský štát nemôže vyvrátiť zistenia Komisie samotnými tvrdeniami, ktoré nie sú podložené dôkazom spoľahlivosti a funkčnosti systému kontroly.( ) Z dôvodu, že Grécko takýto dôkaz nepredložilo, musí byť tento žalobný návrh zamietnutý.

Nedostatky pri vytvorení a uplatňovaní systémov kontroly

77. Zdá sa, že hlavné tvrdenie Grécka vychádza z nedorozumenia, že oprava bola vykonaná v iných odvetviach ako v odvetví sušeného hrozna. Grécko sa zjavne domnieva, že Komisia na základe porušení prílohy nariadenia č. 1663/95, zistených v odvetví sušeného hrozna, predpokladala, že k rovnakým porušeniam došlo vo všetkých ostatných odvetviach, zatiaľ čo Komisia uviedla, že na základe porušení prílohy, zistených v odvetví sušeného hrozna v jedinom okrese (Heraklion), predpokladala, že k rovnakým porušeniam v tomto odvetví došlo na území celého Grécka. Podľa výkladu Komisie sa porušenia týkajú prijatia a uplatňovania systému kontroly na celoštátnej úrovni. Na základe toho je dôvodné predpokladať, že porušenia zistené v okrese Heraklion budú v rovnakej podobe existovať aj inde.

78. Takýto prístup považujem za dôvodný. Okrem toho, Grécko v skutočnosti nespochybňuje, že k porušeniam došlo; naopak, odvoláva sa na zlepšenia systému, ktorých väčšina bola uskutočňovaná od hospodárskeho roka 1998/1999, čím nepriamo uznáva, že systém bol nevhodný. Je ustálenou judikatúrou, že členský štát nemôže vyvrátiť zistenia Komisie samotnými tvrdeniami, ktoré nie sú podložené dôkazom spoľahlivosti a funkčnosti systému kontroly.( ) Z tohto dôvodu je potrebné zamietnuť tento žalobný dôvod Grécka.

Odmietnutie výdavkov v odvetví mäsa – prémie na chov kôz a oviec

Príslušná právna úprava

79. Podľa článku 5 ods. 1 nariadenia č. 3887/92, ktoré stanovuje podrobné pravidlá na uplatňovanie systému riadenia a kontroly pre určité schémy Spoločenstva( ), musí žiadosť o pomoc na chov dobytka obsahovať všetky potrebné informácie a predovšetkým určité špecifické ustanovenia vrátane „prípadného záväzku chovateľa chovať [zvieratá, na ktoré je požadovaná pomoc] na jeho hospodárstve počas retenčného obdobia a údaj o mieste alebo miestach chovu...“. [neoficiálny preklad]

80. Článok 6 ods.1 nariadenia č. 3887/92 vyžaduje, aby boli administratívne kontroly a kontroly na mieste vykonávané tak, aby zabezpečili vierohodné preskúmanie dodržania podmienok poskytovania pomoci a prémií. Článok 6 ods. 3 stanovuje, že kontroly na mieste sa musia vykonať „minimálne na významnej vzorke žiadostí, ktorá musí predstavovať aspoň... 10 % žiadostí o pomoc na chov dobytka“. [neoficiálny preklad] Článok 6 ods. 4 vyžaduje, aby príslušný orgán vybral žiadosti, ktoré budú predmetom kontroly na mieste na základe analýz rizika, ktoré musia zohľadniť rad špecifických okolností.

81. Článok 10 ods. 5 nariadenia č. 3887/92 stanovuje:

„V prípadoch, keď v dôsledku prírodných podmienok farmár nemôže dodržať svoj záväzok a chovať zvieratá uvedené v žiadosti o prémiu počas celého povinného retenčného obdobia, má nárok na prémiu za ten počet zvierat, ktoré bude počas uvedeného obdobia skutočne chovať, za predpokladu, že informoval príslušný orgán písomnou formou do 10 pracovných dní od zistenia zníženia počtu zvierat.“ [neoficiálny preklad]

82. Podľa prvého odseku článku 12 nariadenia č. 3887/92 musí byť o každej kontrole vyhotovená správa uvádzajúca presne určené informácie. Druhý odsek článku 12 stanovuje:

„Farmár alebo jeho zástupca má možnosť podpísať túto správu.“ [neoficiálny preklad]

83. Prvý pododsek článku 1 ods. 3 nariadenia č. 2700/93 o podrobných pravidlách na uplatnenie prémií na podporu výrobcov ovčieho a kozieho mäsa( ) upravuje retenčné obdobie, počas ktorého sa výrobca zaväzuje chovať na svojej farme taký počet oviec a/alebo kôz, na ktorý žiada prémiu. Druhý pododsek znie:

„Pred umiestnením všetkých alebo niekoľkých oviec a/alebo kôz samičieho pohlavia, na ktoré sa žiada prémia do ochrannej ohrady počas retenčného obdobia, musia byť tieto zvieratá identifikované. ...“ [neoficiálny preklad]

84. Článok 4 ods. 1 nariadenia č. 2700/93 ukladá s účinnosťou od hospodárskeho roka 1994 členským štátom povinnosť vytvoriť systém trvalej registrácie presunov dobytka, s výnimkou prechodného opatrenia umožňujúceho členským štátom výlučne v hospodárskom roku 1994 uplatňovať menej náročný systém registrácie. Podľa článku 4 ods. 2 sú členské štáty povinné pre každý hospodársky rok vypracovať zoznam výrobcov obchodujúcich s ovčím mliekom a výrobkami z ovčieho mlieka.

Námietky Komisie

85. Podľa súhrnnej správy vykonala Komisia v rokoch 1997 a 1998 kontroly schémy prémií na chov oviec a kôz, vrátane kontrol na mieste, ktoré odhalili množstvo vážnych problémov. Iná kontrola v apríli 2000 odhalila, že grécke orgány urobili pre nápravu situácie málo. Hlavnými problémami boli: nevytvorenie registrov presunov dobytka v rozpore s článkom 4 ods. 1 nariadenia č. 2700/93, žiadne alebo len zriedkavé kontroly na mieste v rozpore s článkom 6 ods. 3 nariadenia č. 3887/92, nedostatočná spoľahlivosť štatistík vrátane prípadov inšpektorov zjavne vykonávajúcich 25 až 30 kontrol v jediný deň a kontrolných správ nepodpísaných farmárom v rozpore s článkom 12 nariadenia č. 3887/92, nedostatočná kvalita správ o kontrole, omeškania pri spracovaní údajov, nevypracúvanie analýz rizika v rozpore s článkom 6 ods. 4 nariadenia č. 3887/92, nepresné označenie miesta chovu v rozpore s článkom 5 ods. 1 nariadenia č. 3887/92, neoznačovanie zvierat v rozpore s článkom 3887/92, prijímanie ústnych (nie písomných) oznámení o stratách v rozpore s článkom 10 ods. 5 nariadenia č. 3887/92, nevykonávanie kontrol produkcie mlieka výrobcami v rozpore s článkom 4 ods. 2 nariadenia č. 2700/93 a rozdielny počet oviec a kôz, na ktoré sa poskytli zálohy a konečné platby.

86. Konkrétne, zo súhrnnej správy sa zdá, že pracovníci Komisie považovali situáciu v okrese Rethymnon za nezákonnú z dôvodu, že neexistoval žiadny systém kontroly rovnocenný systému vyžadovanému nariadením č. 3887/92; predovšetkým v rokoch 1995, 1996 a 1997 neboli vykonané prakticky žiadne kontroly. Okamžite po kontrolách vykonaných úradníkmi Komisie v roku 1997 grécke orgány jednostranne pozastavili platby a neskôr, po kontrolách 99,6 % výrobcov v okrese Rethymnon v roku 1998, tieto orgány zamietli značný počet žiadostí o prémiu, pričom počet zamietnutí v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi prudko vzrástol.

87. Komisia vykonala opravu vo výške 5 % celoštátnych výdavkov vykázaných v rokoch 1995, 1996 a 1997, vrátane niektorých výdavkov týkajúcich sa roku 1997, ale vykázaných v roku 1999. V určitých okresoch, v ktorých štatistiky ukázali nedostatočnú úroveň kontrol alebo v prípade ktorých kontroly na mieste vykonané Komisiou odôvodňovali odlišné zaobchádzanie, vykonala Komisia opravy vo výške 10 % a v prípade okresu Rethymnon opravu vo výške 25 %. Celková výška opráv predstavovala sumu 11 863 933 000 GRD.

O oprave vo výške 25 % uplatnenej na výdavky vynaložené v okrese Rethymnon

88. Grécko tvrdí, že Komisia porušila zásadu primeranosti, prekročila medze voľnej úvahy a rozhodnutie dostatočne neodôvodnila. Zákonné podmienky uvedené v usmerneniach( ) pre vykonanie opravy vo výške 25 % neboli zjavne splnené: Komisia založila svoje rozhodnutie na jedinom ukazovateli, a to úrovni zamietnutia žiadostí v roku 1998, ktorá bola vyššia ako v roku 1997. Okrem toho, grécke orgány podnikli okamžité kroky, aby pozastavili všetky platby a skontrolovali 99,6 % výrobcov v okrese Rethymnon. Grécko tvrdí, že 25 % oprava by mala byť zrušená alebo znížená na 2 %.

89. Na úvod je potrebné uviesť, že ak Komisia zistí, že neexistovali dostatočné kontrolné mechanizmy, môže odmietnuť účtovať na ťarchu EPUZF-u všetky dotknuté výdavky.( ) V prípade, ak sa Komisia namiesto odmietnutia všetkých výdavkov dotknutých porušením snaží stanoviť pravidlá pre odlišné zaobchádzanie s nezrovnalosťami v závislosti od nedostatkov kontrol a stupňa rizika pre EPUZF, je na členskom štáte, aby preukázal, že tieto kritéria sú svojvoľné a nespravodlivé.( )

90. Podľa môjho názoru Grécko neunieslo toto dôkazné bremeno. Usmernenia Komisie upravujú 25 % opravu v prípade, ak členský štát vôbec neuplatňuje systém kontroly, alebo ho uplatňuje zvlášť nesprávne a existujú domnienky o častých nezrovnalostiach a o nedbanlivosti v boji proti nezrovnalostiam alebo podvodom. Zo skutočnosti, že úroveň zamietnutí v roku 1998, keď grécke orgány vykonali kontrolu prakticky všetkých výrobcov, náhle vzrástla v porovnaní s rokom 1997, keď, ako sa zdá, neboli vykonané prakticky žiadne kontroly, zjavne vyplýva, že prémie boli v roku 1997 vyplácané neoprávnene. V každom prípade skutočnosť, že v rokoch 1995 až 1997 bol vykonaný taký nízky počet kontrol predstavuje sama osebe zvlášť nesprávne uplatňovanie systému kontroly a vyplýva z nej nedbanlivosť v boji proti nezrovnalostiam a podvodom, ktorý je napokon účelom kontrol. Z tohto dôvodu je potrebné zamietnuť tento žalobný dôvod Grécka.

O 10 % oprave uplatnenej na výdavky vynaložené v niektorých ďalších okresoch

91. Grécko tvrdí, že Komisia nesprávne vyložila a uplatnila články 5 ods. 1, 6 ods. 3 a 12 nariadenia č. 3887/92, článok 1 ods. 3 nariadenia č. 2700/93 a piaty pododsek článku 5 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 729/70.( ) Grécko navrhuje, aby bola 10 % oprava zrušená alebo v niektorých prípadoch znížená na 2 %.

92. Po prvé, Grécko tvrdí, že pokiaľ ide o kontroly na mieste, nie je známe, či Komisia zohľadnila skutočnosť, že v prípade niektorých okresov boli údaje, ktoré neboli pre počiatočné problémy informačného systému správne zaznamenané, opätovne preskúmané a oznámené Komisii. Z týchto údajov vyplývalo, že v rokoch 1995 a 1996 boli vykonané kontroly na mieste v prípade viac ako 10 % žiadostí o pomoc. V každom prípade, oprava vo výške 10 % zjavne porušuje zásadu proporcionality.

93. Z korešpondencie predloženej Súdnemu dvoru vyplýva, že vo svojom liste z júna alebo júla 1997( ) požiadala Komisia grécke orgány o predloženie úplných a opravených štatistík pre roky 1995 a 1996. V decembri 1999 Komisia súhlasila, že prijme opravené štatistiky týkajúce sa kontrol v rokoch 1995 a 1996 pod podmienkou, že informácie sú transparentné, poskytnuté na diskete alebo prostredníctvom iného automatizovaného nosiča, podložené úplnými a správne vypracovanými kontrolnými správami a overené gréckymi orgánmi. Nie je jasné, či opravené štatistiky následne predložené gréckymi orgánmi, ktoré nepochybne preukázali, že štatistiky pôvodne predložené pre roky 1995 a 1996 boli nesprávne a že pôvodne poskytnuté percento kontrol na mieste v niektorých okresoch (0 %, 8,6 %, 7,48 %, 8,88 %, 8,57 % a 7,74 %) malo byť v skutočnosti vyššie (23,41 %, 10,25 %, 20,65 %, 10,15 %, 11,23 % a 10,13 %), tieto podmienky spĺňali. V každom prípade Grécko nepreukázalo, že opravené štatistky sú dôkazom spoľahlivého a funkčného systému kontroly.

94. Pokiaľ ide o zásadu proporcionality, tvrdenie Grécka spočíva iba vo vyhlásení, že percento opravy vykonanej Komisiou je veľmi vysoké a zjavne túto zásadu porušuje. Samotné takéto tvrdenie bez akéhokoľvek odôvodnenia nemožno prijať.

95. Po druhé, pokiaľ ide o 10 % opravu, ktorá sa týkala výdavkov vynaložených v niektorých ďalších okresoch, Grécko tvrdí, že povinnosť skontrolovať na mieste aspoň 10 % žiadostí o pomoc v súlade s článok 6 ods. 3 nariadenia č. 3887/92 sa uplatňuje na celoštátnej úrovni, nie v rámci každého okresu alebo regiónu, v ktorom sa chovajú kozy a ovce.

96. Pripomínam podobný problém, ktorý vznikol v súvislosti s bavlnou.( ) V prípade kontroly systému prémií na chov oviec a kôz však článok 6 ods. 4 nariadenia č. 3887/92 vyžaduje, aby namiesto náhodného výberu boli žiadosti vybrané na základe analýz rizika, ktoré musia zohľadniť rad špecifických okolností. Z tohto dôvodu mám v tomto bode pochopenie pre Grécko. Komisia však rovnako uvádza, že Grécko samo vyžadovalo kontroly na mieste pri minimálne 10 % žiadostiach v každom okrese, pričom Grécko toto tvrdenie nespochybnilo. Z tohto dôvodu nemôžem súhlasiť s názorom, že oprava vykonaná Komisiou bola neprimeraná.

97. Po tretie, Grécko tvrdí, že prípad 30 kontrol zjavne vykonaných v jediný deň bol ojedinelým prípadom; v každom prípade prebiehali kontroly v skutočnosti niekoľko dní, s formálnym dátumom a podpisom správy v ich posledný deň. Prípady chýbajúceho podpisu farmára možno vysvetliť strachom alebo neochotou niektorých farmárov; článok 12 nariadenia č. 3887/92 upravuje len možnosť podpisu.

98. Je skutočne pravda, že článok 12 nevyžaduje, aby boli správy o kontrole podpísané farmárom. Zdá sa mi však, že celkový kontext nedostatkov, ktoré Komisia zistila pri kontrolách, poskytol dôkaz dôvodnej pochybnosti o existencii alebo dostatočnosti kontrol vykonaných v Grécku; v súlade s judikatúrou Súdneho dvora je na členskom štáte, aby poskytol maximálne podrobný a úplný dôkaz, že vykonal kontroly.( ) Nezdá sa, že by tak Grécko urobilo.

99. Po štvrté, pokiaľ ide o povinnosť registrácie presunov dobytka, Grécko tvrdí, že obdobie do 1. januára 1997 bolo prvou etapou pri vytváraní systému. Určité problémy nevyhnutne existovali z dôvodu, že kozy a ovce boli chované v horských oblastiach alebo na ostrovoch, takže ich chovatelia boli rozptýlení a nebolo jednoduché informovať ich o novom systéme. Pokiaľ ide o údajnú neexistenciu analýz rizika, tieto sú vyhotovované vo všetkých okresoch, hoci nie v elektronickej, ale v písomnej forme: napriek tomu, že vzorka bola vybraná bez analýzy rizika v elektronickej forme, boli vykonané efektívne kontroly bez rizika pre zdroje Spoločenstva. Podobne, pokiaľ ide o údajné omeškania pri spracovávaní údajov, aj pri neexistencii informačného systému na všetkých úrovniach (pre nedostatok počítačov) bola vykonaná efektívna kontrola. Pokiaľ ide o prijímanie ústnych oznámení o stratách, je možné, že v minulosti k nemu ojedinele došlo v prípadoch, ak sa chovatelia nachádzali v nedostupných horských oblastiach.

100. Zdá sa, že Grécko súhlasí s tým, že došlo k nezrovnalostiam pri povinnosti vytvoriť registre presunov dobytka a prijímanie ústnych oznámení o stratách. Predovšetkým, pokiaľ ide o povinnosť vytvoriť registre, je potrebné uviesť, že táto povinnosť bola stanovená v právnej úprave prijatej roku 1993( ) a že mala byť vykonávaná od hospodárskeho roka 1994, v prípade potreby vytvorením registra, ktorý v prvom roku mohol spĺňať menej požiadaviek. Nie je možné akceptovať ďalšie dvojročné omeškanie.

101. Pokiaľ ide o údajné nevypracovávanie analýz rizika a omeškania pri spracovávaní údajov, pripomínam, že členský štát nemôže vyvrátiť zistenia Komisie samotnými tvrdeniami, ktoré nie sú podložené dôkazom spoľahlivosti a funkčnosti systému kontroly.( ) Neexistuje nič, z čoho by vyplývalo, že Grécko predložilo takýto dôkaz.

102. Po piate, pokiaľ ide o tvrdenie, že oznámenie o mieste chovu, vyžadované v článku 5 ods. 1 nariadenia č. 3887/92 bolo predkladané veľmi nepresne, Grécko tvrdí, že toto miesto bolo označené jeho miestnym názvom z dôvodu neexistencie akéhokoľvek presnejšieho označenia (keďže v Grécku nie je vytvorený kataster nehnuteľností). Právna úprava jednoducho vyžaduje údaj o mieste, nie podrobný popis.

103. Inšpektori Komisie však zjavne nevyžadovali podrobný popis, ale jednoznačný údaj o mieste chovu, ktorý nebol uvedený v žiadosti o pomoc. Pri neexistencii dôkazu opaku nemožno prijať tvrdenie Grécka.

104. Po šieste, pokiaľ ide o neoznačovanie zvierat, Grécko tvrdí, že dotknuté prípady sa týkali spoločného chovu stád patriacich rôznym majiteľom, v prípade ktorých článok 1 ods. 3 nevyžaduje označovanie.

105. Článok 1 ods. 3 vyžaduje, aby ovce a/alebo kozy samičieho pohlavia, na ktoré sa žiada prémia, boli identifikované pred umiestnením do ochrannej ohrady. Nie je mi jasné, prečo by sa táto požiadavka nemala vzťahovať na stáda patriace rôznym majiteľom; v skutočnosti sa možno domnievať, ako to uvádza Komisia, že práve pri spoločne využívaných stádach existujú problémy s identifikáciou, ktoré rieši článok 1 ods. 3. Tvrdenie Grécka je potrebné z tohto dôvodu odmietnuť.

106. Po siedme, Grécko tvrdí, že Komisia vykonala kontroly v rokoch 1997 a 1998 a písomne oznámila ich výsledky roku 1998; keďže sa oprava týka aj výdavkov vynaložených roku 1995 začala 24-mesačná doba uvedená v piatom pododseku článku 5 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 729/70 plynúť roku 1996. Komisia pochybila, keď sa domnievala, že výdavky vynaložené roku 1995 a vykázané roku 1996 spadajú do 24-mesačnej doby: rozhodujúcou okolnosťou je skutočný dátum výdavkov alebo okamih vzniku nároku na pomoc a nie dátum vykázania.

107. Komisia tvrdí, že pripomienky inšpektorov sa týkajú rozpočtových rokov 1995, 1996 a 1997; gréckym orgánom bolo doručené písomné oznámenie listom z 22. júla 1997, a teda v rámci 24-mesačnej doby.

108. Z tohto listu, ktorý bol predložený Súdnemu dvoru, je zrejmé( ), že aspoň výsledky kontrol vykonaných roku 1997 boli oznámené Grécku v júni alebo v júli 1997.( ) Tento list nazvaný „Zúčtovanie výdavkov uskutočnených prostredníctvom záručnej sekcie EPUZF-u v rokoch 1996 a 1997 v odvetví mäsa“ sa týka kontroly na mieste vykonanej roku 1997, sumarizuje množstvo odhalených problémov (predovšetkým nevytvorenie registrov presunu stád, zriedkavé alebo žiadne kontroly na mieste, nevypracúvanie analýz rizika, prijímanie ústnych oznámení o stratách, nevykonávanie kontrol produkcie mlieka veľkochovateľmi) a uvádza sa v ňom:

„Závery tohto šetrenia sú oznamované podľa článku 8 nariadenia Komisie (ES) č. 1663/95. Odbory Komisie sa domnievajú, že vaše orgány dôsledne nedodržali podmienky nariadení č. 3887/92 a 2700/93 z dôvodov uvedených v bodoch 1, 2, 3 a 4 tohto listu. Domnievajú sa, že je potrebné vykonať nápravné opatrenia a procesné zlepšenia v týchto oblastiach...

S prihliadnutím na závažnosť zistení zvažujú odbory Komisie návrh na vylúčenie časti výdavkov vykázaných podľa článku 7 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 296/96( ) za obdobie najviac 24 mesiacov pred dátumom formálneho doručenia tohto listu (v Grécku) z financovania Spoločenstvom. S prihliadnutím na vašu odpoveď na tento list bude časť výdavkov, ktoré budú vylúčené, určená na základe príslušných ustanovení článku 5 ods. 2 písm. c) nariadenia Rady (EHS) č. 729/70. V zmysle článku 8 nariadenia Komisie (ES) č. 1663/95 je potrebné, aby ste odpovedali v lehote dvoch mesiacov od formálneho doručenia tohto listu (v Grécku). Po uplynutí tejto lehoty a na základe preskúmania odpovede doručenej v jej rámci Komisia navrhne dvojstranné stretnutie, po ktorom jej odbory formálne oznámia svoje závery.“

109. Podľa môjho názoru tento list v celom rozsahu spĺňa požiadavky právnej úpravy tak, ako sú vykladané Súdnym dvorom: nielen že z neho nepochybne vyplýva, že ide o oznámenie na účely článku 8 ods. 1 nariadenia č. 1663/95, ale je výslovne uvedené aj začatie plynutia 24-mesačnej doby.

110. Grécko tvrdí, že list Komisie z roku 1997 sa týka len hospodárskych rokov 1996 a 1997, a nie aj hospodárskeho roku 1995. To je však zjavne nesprávne: v liste sa niekoľkokrát odkazuje na hospodárske roky 1995 a 1996, hoci je nazvaný „Zúčtovanie výdavkov uskutočnených prostredníctvom záručnej sekcie EPUZF-u v rokoch 1996 a 1997 v odvetví mäsa“, čo je pravdepodobne obvyklá prax poukázania na oba rozpočtové roky, ktorých sa týkajú účtovné doklady (v prípade EPUZF-u je rozpočtovým rokom obdobie od 16. októbra do 15. októbra) a hospodársky rok v príslušnom odvetví (v prípade ovčieho a kozieho mäsa je hospodárskym rokom obdobie od prvého pondelka v januári do konca predchádzajúceho tomuto dňu v nasledujúcom roku( )).

111. Z dôvodu, že rozhodujúcim je dátum uskutočnenia výdavkov, môže mať určitý význam tvrdenie Grécka, podľa ktorého boli opravy týkajúce sa výdavkov vynaložených v roku 1995 vykonané po uplynutí premlčacej doby. Grécko však nemôže zohľadňovať iba dátum vynaloženia výdavkov bez toho, aby zohľadnilo aj dátum, kedy poskytlo Komisii rozhodujúce a dostatočné informácie týkajúce sa týchto výdavkov umožňujúce Komisii vykonať ich zúčtovanie. Členský štát sa môže dovolávať ochrany vyplývajúcej z 24-mesačnej doby len v rozsahu, v akom plní svoje povinnosti stanovené právnou úpravou Spoločenstva, predovšetkým pokiaľ ide o povinnosť oznamovať bez vyžiadania informácie potrebné na výkon kontroly.( ) Z listu vyplýva, že v čase jeho vyhotovenia (v júni alebo júli 1997) Grécko nepredložilo dostatočné štatistiky týkajúce sa kontrol na mieste, čo je jediná dôležitá oblasť nedostatkov vytýkaných vo vzťahu k hospodárskemu roku 1995. Za týchto okolností sa nemôže Grécko dovolávať ochrany vyplývajúcej z 24-mesačnej doby.

112. Z uvedených dôvodov nemožno súhlasiť so žiadnym z tvrdení Grécka, ktoré sa týkajú 10 % opravy uplatnenej na výdavky v odvetví oviec a kôz v niektorých iných okresoch ako Rethymnon.

Návrh

113. S prihliadnutím na prechádzajúce úvahy navrhujem, aby Súdny dvor:

1) zamietol žalobu;

2) zaviazal žalobcu na náhradu trov konania.