Dodanie tovarov alebo poskytnutie služieb za preferenčných podmienok môže predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 ES. Keď sa táto zásada uplatní na predaj veci verejným orgánom súkromnej osobe, dôsledkom tejto zásady je, že treba najmä určiť, či predajná cena tejto veci zodpovedá trhovej cene, teda či zodpovedá cene, ktorú by mohol nadobúdateľ dosiahnuť za obvyklých trhových podmienok. Z tohto hľadiska je potrebné, aby Komisia použila kritérium súkromného investora, ktorý podniká v trhovej ekonomike, aby sa zistilo, či je cena, ktorú zaplatil údajný príjemca pomoci, taká, akú by mohol stanoviť súkromný investor konajúci za normálnych podmienok hospodárskej súťaže. Konkrétne uplatnenie uvedeného kritéria v zásade implikuje komplexné ekonomické posúdenie.

Použitie takýchto znaleckých posudkov s cieľom určenia trhovej ceny podniku má totiž zmysel len v prípade, že sa nekonala žiadna verejná súťaž s cieľom jeho predaja, alebo ešte v prípade, že sa dospelo k záveru, že verejná súťaž, ktorá sa konala, nebola otvorená, transparentná a neviazaná na ďalšie podmienky. V tejto súvislosti je nepopierateľné, že ponuky platne a účinne predložené v rámci verejnej súťaže realizovanej s cieľom privatizácie daného podniku predstavujú v zásade lepšiu orientačnú hodnotu trhovej ceny uvedeného subjektu ako nezávislé znalecké posudky. Takéto znalecké posudky totiž nezávisle od zvolenej metódy a parametrov na ich vypracovanie spočívajú na perspektívnom skúmaní, a vedú teda k stanoveniu trhovej ceny predmetného podniku, ktorá je nižšia ako tá, ktorá vyplýva z konkrétne a platne predložených ponúk v riadne usporiadanej verejnej súťaži. Z tých istých dôvodov nemožno vytýkať Komisii, že nepovažovala za potrebné nechať vypracovať štúdiu ex post zo strany nezávislého znalca, a takisto ani to, že by si nesplnila povinnosť náležitého a nestranného preskúmania opatrení, o ktorých má rozhodnúť.

Trhová cena podniku, ktorá je vo všeobecnosti závislá od ponuky a dopytu, zodpovedá najvyššej cene, ktorú je súkromný investor konajúci za normálnych podmienok hospodárskej súťaže ochotný za tento podnik zaplatiť. Keď chce verejný orgán predať podnik, ktorý mu patrí, a použije na to otvorenú a transparentnú verejnú súťaž neviazanú na ďalšie podmienky, možno sa domnievať, že trhová cena zodpovedá najvyššej ponuke, a to za predpokladu, že sa preukáže, po prvé, že táto ponuka má charakter záväzku a je dôveryhodná, a po druhé, že zohľadnenie iných ekonomických faktorov ako cena, ako napríklad mimobilančné riziká existujúce medzi ponukami, nie je dôvodné. Za týchto okolností nemožno vytýkať Komisii, že nezohľadnila nezávislé znalecké posudky.

Ani neistý výsledok, ani pravdepodobne dlhšie trvanie konania o povolení však neodôvodňujú to, aby bol kandidát na nadobudnutie vylúčený ako nadobúdateľ. Pokiaľ ide o predaj podniku v rámci privatizácie, je tomu tak najmä v prípade, ak neexistuje osobitná naliehavosť, ktorá odôvodňuje predaj podniku inému kupujúcemu, a pokiaľ nie je preukázané, že by doba trvania konania o povolení veľmi silno ohrozila vyhliadky privatizácie.

Režim zákonnej záruky, ktorý obsahuje povinnosť štátnych orgánov, konkrétne regionálnych, zasiahnuť v prípade platobnej neschopnosti alebo likvidácie predmetnej úverovej inštitúcie a podľa ktorého majú veritelia úverových inštitúcií priamy nárok voči verejnému orgánu, ručiteľovi, v prípade, že úverová inštitúcia je v situácii likvidácie alebo platobnej neschopnosti a hodnota majetku banky nestačí na to, aby boli uspokojené pohľadávky veriteľov, nemôže byť zohľadnený, ak ide o preskúmanie danej transakcie podľa zásady súkromného investora v trhovej ekonomike.

V rámci uplatnenia kritéria súkromného prevádzkovateľa je totiž určujúce to, či by predmetné opatrenia mohol vykonať súkromný prevádzkovateľ v trhovej ekonomike, ktorý chce dosiahnuť viac-menej z dlhodobého hľadiska zisk. Takisto, nezávisle od možnej klasifikácie sporných záväzkov, základnou otázkou je to, či by uvedené záväzky prijal súkromný prevádzkovateľ v trhovej ekonomike. Preto v režime zákonnej záruky s takými vlastnosťami, aké sú opísané vyššie, nebola záruka poskytnutá za obvyklých trhových podmienok, a preto nemôže byť zohľadnená pri posudzovaní správania uvedených orgánov podľa kritéria súkromného investora v trhovej ekonomike.

(pozri body 149, 157, 158)