ROZSUDOK SÚDU PRE VEREJNÚ SLUŽBU (druhá komora)

z 5. júla 2007

Vec F-26/06

Marli Bertolete a i.

proti

Komisii Európskych spoločenstiev

„Verejná služba – Zmluvní zamestnanci – Zaradenie a odmeny – Úrad pre infraštruktúru a logistiku v Bruseli (OIB) – Učiteľky v materských školách – Bývalí zamestnanci podľa belgického práva – Zmena podmienok zamestnávania – Rovnosť zaobchádzania“

Predmet: Žaloba podaná podľa článkov 236 ES a 152 AE, ktorou M. Bertolete a osem ďalších zmluvných zamestnancov navrhujú zrušenie rozhodnutí orgánu oprávneného uzatvárať zmluvy stanovujúce ich zaradenie a odmeny na základe zmlúv zmluvných zamestnancov podpísaných v apríli 2005 a ktoré nadobudli platnosť nasledujúceho 1. mája, ako aj zrušenie rozhodnutí tohto orgánu z 21. novembra 2005, ktorými sa zamietajú sťažnosti podané proti prvým rozhodnutiam

Rozhodnutie: Rozhodnutia, ktorými Komisia stanovila odmeny žalobcov na základe zmlúv zmluvných zamestnancov podpísaných v apríli 2005, sa zrušujú. V zostávajúcej časti sa žaloba zamieta. Komisia znáša svoje vlastné trovy konania a je povinná nahradiť polovicu trov konania žalobcov. Žalobcovia znášajú polovicu svojich vlastných trov konania.

Abstrakt

1. Úradníci – Zmluvní zamestnanci – Zaradenie

(Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov, článok 80 ods. 2 a článok 82 ods. 2)

2. Úradníci – Zmluvní zamestnanci – Odmena

(Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov, príloha, článok 2 ods. 2)

3. Úradníci – Zmluvní zamestnanci – Odmena

(Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov, príloha, článok 2 ods. 2)

1. Podľa článku 82 ods. 2 podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov sú minimálne podmienky týkajúce sa vzdelania a odbornej praxe požadované pre zaradenie zmluvného zamestnanca do funkčných skupín II a III rovnaké: Dotknutá osoba musí mať vysokoškolské vzdelanie alebo ukončené stredoškolské vzdelanie, ktoré umožňuje prístup k vysokoškolskému vzdelaniu spojeného v poslednom prípade s príslušnou odbornou praxou v trvaní najmenej troch rokov, alebo, ak je to odôvodnené v záujme služby, ešte aj odborné vzdelanie alebo odbornú prax na rovnakej úrovni.

Upresnenia, ktoré v tejto súvislosti poskytuje článok 2 ods. 1 písm. b) a c) všeobecných vykonávacích ustanovení o postupoch prijímania do služobného pomeru a zamestnávania zmluvných zamestnancov v Komisii nemôžu spochybniť toto konštatovanie, najmä pokiaľ ide o podmienku preukázania stredoškolského vzdelania predložením diplomu, ktorý umožňuje prístup k vysokoškolskému vzdelaniu. Ak držiteľ tohto posledného uvedeného diplomu môže preukázať príslušnú odbornú prax v trvaní aspoň troch rokov, umožňuje tento diplom prístup k zamestnaniu tak vo funkčnej skupine II, ako aj k zamestnaniu vo funkčnej skupine III.

Za týchto podmienok okolnosť, že dotknutí zamestnanci sa môžu preukázať diplomom, ktorý umožňuje prístup k vysokoškolskému vzdelaniu, nie je sama o sebe spôsobilá odôvodniť ich prijatie do funkčnej skupiny III skôr ako do funkčnej skupiny II.

Komisia okrem toho prijala Všeobecné vykonávacie ustanovenia týkajúce sa prechodných opatrení uplatniteľných na zamestnancov zamestnaných Úradom pre infraštruktúru v Bruseli v jasliach a materských školách v Bruseli na určenie miery voľnej úvahy pri uplatňovaní článku 80 ods. 2 podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov, ktoré definujú povinnosti týkajúce sa rôznych funkčných skupín. Z článku 1 ods. 2 písm. b) a c) uvedených všeobecných vykonávacích ustanovení jednoznačne vyplýva, že osoby zamestnané ako detské zdravotné sestry v jasliach patria do funkčnej skupiny II, ak nemajú postavenie „správneho koordinátora/ správnej koordinátorky personálu podľa belgického práva“, pretože v takom prípade by patrili do funkčnej skupiny III.

(pozri body 38 – 41)

2. Zo znenia článku 2 ods. 2 prílohy k podmienkam zamestnávania ostatných zamestnancov jednoznačne vyplýva, že vyplatenie doplatkov k odmene v prípade, že po prijatí pracovníka ako zmluvného zamestnanca, ktorý mal predtým s inštitúciou uzatvorenú pracovnú zmluvu podľa vnútroštátneho práva, dôjde k jej zníženiu v porovnaní s odmenou, ktorú dostával na predchádzajúcom pracovnom mieste, predstavuje pre inštitúciu iba možnosť. Navyše uvedený článok 2 ods. 2 ponecháva inštitúcii veľkú mieru voľnej úvahy na stanovenie výšky doplatku, keďže jej prináleží zohľadniť rozdiely medzi vnútroštátnou právnou úpravou uplatňovanou v oblasti daní, sociálneho zabezpečenia a dôchodkov a pravidlami uplatniteľnými na zmluvných zamestnancov.

Komisia vykonala článok 2 ods. 2 prílohy k podmienkam zamestnávania ostatných zamestnancov tým, že prijala články 7 a 8 Všeobecných vykonávacích ustanovení týkajúcich sa prechodných opatrení uplatniteľných na zamestnancov zamestnaných Úradom pre infraštruktúru v Bruseli v jasliach a materských školách v Bruseli, ako aj prílohu I až III uvedených všeobecných vykonávacích ustanovení. Podľa posledných uvedených ustanovení sa skutočne zaviazala na vyplatenie doplatku určitým kategóriám zmluvných zamestnancov podľa pravidiel, ktoré stanovujú tieto ustanovenia. Tieto posledné uvedené pravidlá na uplatnenie článku 2 ods. 2 prílohy k podmienkam zamestnávania ostatných zamestnancov nemôžu odporovať právnym normám vyššej právnej sily v oblasti práva verejnej služby.

(pozri body 80, 81 a 83)

3. Pre odpoveď na otázku, či zahrnutie rodinných prídavkov do definície čistej mzdy zmluvného zamestnanca na jednej strane a zamestnanca podľa vnútroštátneho práva na strane druhej je spôsobilé poškodiť zmluvných zamestnancov, ktorí mali k dátumom uvedeným v článkoch 7 a 8 Všeobecných vykonávacích ustanovení týkajúcich sa prechodných opatrení uplatniteľných na zamestnancov zamestnaných Úradom pre infraštruktúru v Bruseli v jasliach a materských školách v Bruseli nezaopatrené deti v porovnaní s tými, ktorí ich k tým istým dátumom nemali, je po prvé potrebné konštatovať, že tieto dve kategórie zmluvných zamestnancov sú v porovnateľnej situácii vzhľadom na účel článku 2 ods. 2 prílohy k podmienkam zamestnávania ostatných zamestnancov, ktorým je vyrovnanie prípadného zníženia odmeny, ktoré so sebou prináša prechod dotknutých osôb do postavenia zmluvného zamestnanca.

Po druhé zahrnutie rodinných prídavkov do definície čistej mzdy zmluvného zamestnanca na jednej strane a zamestnanca podľa vnútroštátneho práva na strane druhej má priamy dosah na určenie dodatočnej sumy, ktorá vyplýva z porovnania týchto čistých miezd vykonaného podľa pravidiel v prílohe I uvedených všeobecných vykonávacích ustanovení. Za predpokladu, že suma rodinných prídavkov vyplatených Spoločenstvom zahrnutá podľa prvého parametra porovnávania je vyššia ako suma prídavkov vyplatených na základe legislatívy členského štátu pridelenia zahrnutá podľa druhého parametra porovnávania, sa doplatok ku mzde vyplatí osobám, ktoré už majú jedno alebo viac nezaopatrených detí ku dňu prechodu do postavenia zmluvného zamestnanca zodpovedajúco zníži.

Z uvedeného vyplýva, že zahrnutie rodinných prídavkov do definície odmien môže viesť k vzniku rozdielov v zaobchádzaní, pokiaľ ide o mzdy, podľa toho, či k dátumom stanoveným v článkoch 7 a 8 všeobecných vykonávacích ustanovení dotknutý zmluvný zamestnanec mal alebo nemal nezaopatrené deti, a to na úkor zamestnanca, ktorý mal k uvedeným dátumom jedno alebo viac nezaopatrených detí. Vzhľadom na to skutočnosť, že rodinné prídavky predstavujú súčasť odmeny, ktorú majú Spoločenstvá povinnosť vyplácať svojim úradníkom alebo zamestnancom, však nemôže odôvodniť rozdiely v zaobchádzaní medzi zmluvnými zamestnancami, pokiaľ ide výlučne o vyplatenie doplatku k odmene určeného na kompenzáciu zníženia odmeny, ktorá vyplýva z prechodu z režimu vnútroštátneho práva do práva Spoločenstva.

V dôsledku toho vzhľadom na neexistenciu akéhokoľvek objektívneho odôvodnenia je príloha I vo svojich bodoch A a B Všeobecných vykonávacích ustanovení týkajúcich sa prechodných opatrení uplatniteľných na zamestnancov zamestnaných Úradom pre infraštruktúru v Bruseli v jasliach a materských školách v Bruseli, na ktorú odkazuje článok 7 týchto všeobecných vykonávacích ustanovení, v rozpore so všeobecnou zásadou rovnosti zaobchádzania.

(pozri body 84 – 89)